title: Komission päätös N:o 307/2000/EHTY, tehty 10 päivänä helmikuuta 2000, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Intiasta ja Romaniasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa

text: L 36/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 2. 2000 KOMISSION PÄÄTÖS N:o 307/2000/EHTY, tehty 10 päivänä helmikuuta 2000, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Intiasta ja Roma- niasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmis- teiden tuonnissa EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamisso- pimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumi- sesta 28 päivänä marraskuuta 1996 tehdyn komission päätöksen N:o 2277/96/EHTY (1), sellaisena kuin se on muutet- tuna päätöksellä N:o 1000/1999/EHTY (2), ja erityisesti sen 7 ja 8 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: A MENETTELY (1) (2) (3) lehdessä virallisessa Komissio julkaisi 13 päivänä toukokuuta 1999 Euroopan ilmoituksen (3) polku- yhteisöjen myynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’vireillepanoa koskeva ilmoitus’, tiettyjen Kiinan kansan- tasavallasta, Intiasta ja Romaniasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistet- tujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa yhteisöön ja pani vireille asiaa koskevan tutkimuksen päätöksen N:o 2277/96/EHTY 5 artiklan mukaisesti, jäljempänä ’peruspäätös’. jäljempänä ’Kiina’, Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli tehnyt Euroopan rauta- ja terästeollisuuden liitto Eurofer niiden yhteisön tuottajien puolesta, jotka edustivat suurta osaa kyseisen tuotteen kokonaistuotannosta yhteisössä peruspäätöksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Valituk- seen sisältyneet todisteet polkumyynnistä ja siitä aiheu- tuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittamisen. Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti peruspäätöksen 5 artiklan 11 kohdan mukaisesti vali- tuksen tehneille yhteisön tuottajille, niille vientiä harjoit- taville tuottajille ja tuojille, tavaran toimittajille ja käyttä- jille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä näiden järjes- töille ja viejämaiden edustajille. Peruspäätöksen 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti asiasta kiinnostuneille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. (1) EYVL L 308, 29. 11. 1996, s. 11. (2) EYVL L 122, 12. 5. 1999, s. 35. (3) EYVL C 133, 13. 5. 1999, s. 17. (4) Kaikki vientiä harjoittavat tuottajat sekä useimmat vali- tuksen tehneet yhteisön tuottajat ja maahantuojat esit- tivät kantansa kirjallisesti. (5) (6) jotka Kaikille kuulemispyynnön esittäneille osapuolille, olivat sitä pyytäneet määräajassa ja jotka olivat osoitta- neet mahdollisesti kärsivänsä menettelyn lopputulok- sesta ja jotka olivat esittäneet erityisiä syitä kuulemi- seensa, annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. Jotta Kiinassa olevat vientiä harjoittavat tuottajat saivat halutessaan mahdollisuuden vaatia markkinatalous- asemaa tai yksilöllistä kohtelua, komissio lähetti asiaa koskevat lomakkeet niille kiinalaisille vientiä harjoitta- ville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille ja niille, jotka olivat ilmoittautuneet tutkimusilmoituksessa asetetussa määräajassa. Komissio vastaanotti kyselylomakkeeseensa vastauksia — 11:ltä valituksen tehneeltä yhteisön tuottajalta, — kahdeksalta vientiä harjoittavalta tuottajalta kyseisistä maista, — yhdeltä etuyhteyttä vailla olevalta maahantuojalta yhteisössä, — yhdeltä yhteisön maahantuojalta, joka oli etuyhtey- dessä vientiä harjoittaviin tuottajiin, — neljältä yhteisössä olevalta käyttäjäyritykseltä. (7) Komissio hankki ja tarkasti kaikki väliaikaisen päätelmän ja tekemistä varten tarpeellisiksi katsomansa tiedot seuraavien tarvittaessa, suoritti, yritysten toimitiloissa: tarkastuskäyntejä Valituksen tehneet yhteisön tuottajat — Aceralia Corporacion Sid. , Madrid, Espanja — British Steel Plc, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta — Dillinger, Dillingen, Saksa — GTS, Dunkerque, Ranska — ILVA Spa, Genova, Italia — Palini and Bertoli, San Giorgio di Nogaro, Italia — Salzgitter, Salzgitter, Saksa — Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Saksa — Trametal, Genova, Italia — Voest Alpine, Linz, Itävalta 11. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 36/5 Vientiä harjoittavat tuottajat a) K i i n a — Angang New Steel Company Ltd, Anshan City — Jinan Iron & Steel Group Corporation, Jinan — Maanshan Iron & Steel Co. Ltd, Maanshan — Qinhuangdao Shougang Plate Mill Co. Ltd, Qinhuangdao — Shanghai Pu Dong Iron & Steel Co. Ltd, Shanghai — Wuyang Iron and Steel Co Ltd, Wugang City b) I n t i a — Steel Authority of India Ltd, New Delhi c) R o m a n i a — Sidex SA, Galati Etuyhteyttä vailla olevat maahantuojat tai käyttäjät yhteisössä — Olan SA, Araia, Espanja Vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat yhteisön maahantuojat Romania: Sidex International plc, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi ajanjakson 1. tammikuuta 1998 — 31. maaliskuuta 1999, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskeva tutkimus kattoi ajan vuodesta 1995 tutkimusajanjakson loppuun, jäljem- pänä ’tarkasteltava ajanjakso’. B TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL- TAINEN TUOTE 1 Tarkasteltavana oleva tuote yli 600 millimetriä Tarkasteltavana olevat tuotteet ovat Kiinasta, Intiasta ja Romaniasta peräisin olevia seostamattomasta teräksestä valmistettuja kelaamattomia levyvalmisteita, joita ei ole enempää valmistettu kuin kuumavalssattu ja joissa ei ole pintakuvioita ja joiden paksuus on yli 10 millimetriä ja kuuluvat leveys (Taric-koodiin CN-koodeihin (Taric-koodiin 7208 51 30*10), (Taric-koodiin 7208 51 50*10), 7208 51 91*10) (Taric-koodiin 7208 51 99*10), tai, joiden paksuus on vähintään 4,75 millimetriä mutta enintään 10 millimetriä ja leveys vähintään 2 050 millimetriä ja jotka kuuluvat CN- koodiin ex 7208 52 91 (Taric-koodi 7208 52 91*10). ja ex 7208 51 30 ex 7208 51 50 ex 7208 51 91 ex 7208 51 99 jotka ja yleensä valmistetaan Kvartolevyt kuumavalssatuista laatoista ja ne voivat olla eri laatuisia ja kokoisia. Suurin osa kolmansista maista yhteisöön suuntautuvasta tuon- nista käsittää vakiolaadut kuten ”rakenneteräkset” (esim. S235, S275 ja S355 ”Euronormin” EN 10025 mukai- sesti), laivanrakennuksessa käytettävät laadut ja kuuma- vesisäiliöissä käytettävät laadut (EN 10207 mukaisesti). (8) (9) kuuluviin tuotteisiin, tuonti kattaa kaikenlaiset kvarto- levyt kuten edellä on esitetty. 2 Samankaltainen tuote (10) (11) tuotavan tuotteen perustavaa Tutkimus on osoittanut, että sekä kyseisistä kolmansista maista laatua olevat fyysiset, tekniset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttö- muodot että laadut ja koot ovat samat ja verrattavissa yhteisössä tuotettujen tuotteiden kanssa. Sama koskee, kun yhteisöön vietyä tuotetta verrataan Intian ja Roma- nian kotimaisilla markkinoilla myytyyn tuotteeseen. Tämän perusteella pääteltiin, että kyseisissä maissa valmistetut ja Intian ja Romanian kotimaisilla markki- noilla myydyt tai kaikista kolmesta maasta yhteisöön viedyt taikka yhteisön tuotannonalan yhteisössä valmis- tamat ja myymät kvartolevyt ovat samankaltaisia tuot- teita peruspäätöksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. C POLKUMYYNTI 1 Normaaliarvo 1. 1 Kiina (12) (13) 1. 1. 1 M a r k k i n a t a l o u s k o h t e l u Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevassa polkumyynti- tutkimuksessa normaaliarvo määritellään peruspää- töksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan perusteella kyseisen artiklan 1—6 kohdan mukaisesti niiden tuotta- jien osalta, jotka voivat osoittaa täyttävänsä 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt arviointiperusteet eli että niihin sovelletaan markkinatalouden edellytyksiä. Kuusi kiinalaista yritystä haki markkinatalouskohtelua. Niiden toimitiloissa suoritetussa tutkimuksessa ilmeni kuitenkin, että ne kaikki toimivat valtion merkittävän Itse asiassa todettiin, että vaikutusvallan alaisuudessa. raaka-aineiden lähteiden, valtion vaikutusvallan, tilien tarkastuksen, barter-kaupan ja maanomistuksen osalta peruspäätöksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan arvi- ointiperusteita ei ollut täytetty. Lisäksi viisi yritystä ei täyttänyt 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan arviointiperusteita, kaksi yritystä ei täyt- tänyt toisen luetelmakohdan arviointiperusteita, neljä yritystä ei täyttänyt kolmannen luetelmakohdan arvioin- tiperusteita ja kolme yritystä ei täyttänyt neljännen luetelmakohdan arviointiperusteita. Valtio omisti lisäksi kaikki nämä yritykset kokonaan tai niiden enemmistö- osuuden. Näistä syistä pääteltiin, että millekään näistä yrityksistä ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua. Tutkimuksessa on ilmennyt, että vaikka kyseisistä maista peräisin oleva tuonti keskittyy tiettyihin CN-koodeihin (14) Päätelmistä ilmoitettiin kyseisille yrityksille ja yhteisön tuotannonalalle ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. L 36/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 2. 2000 1. 1. 2 V e r t a i l u m a a Painotettu keskimääräinen normaaliarvo CN-koodia kohti laskettiin tämän mukaisesti. (15) Jotta voitiin määritellä normaaliarvo sellaisille kiinalai- sille yrityksille, jotka eivät toimineet markkinatalouseh- doilla, peruspäätöksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti oli valittava vertailumaa kyseisen normaaliarvon vahvis- tamiseksi. Tämän vuoksi valituksen tehneet ehdottivat Taiwania tai Meksikoa, ja komissio ehdotti Taiwania. Kiinalaiset yritykset vastustivat tätä menettelyn aloitta- mista koskevassa ilmoituksessa olevassa määräajassa ja ehdottivat sen sijaan Intiaa. Ne korostivat, että Intia oli suuri teräksentuottaja, jolla oli Kiinan kanssa samanta- paiset tuotanto-olosuhteet. Intian tuotantokustannukset olivat vertailukelpoisia Kiinan tuotantokustannuksiin, koska sillä oli Kiinan tavoin omat hiili- ja rautalouhok- sensa. (16) Koska Taiwanin ja Meksikon tuottajat eivät halunneet toimia yhteistyössä komission kanssa, tämä harkitsi Intiaa ja Romaniaa. Intia katsottiin näistä kahdesta sopi- vammaksi valinnaksi, koska Intian kotimaan markkinat olivat suurimmat ja niillä toimi paljon kilpailevia paikal- lisia tuottajia. Lisäksi, kuten jäljempänä on esitetty yksi- tyiskohtaisesti, Intian kotimaan myynti edusti Kiinan vientiä yhteisöön sekä määrältään että tuotelajeiltaan. 1. 1. 3. N o r m a a l i a r v o n m ä ä r i t t e l y (17) Kuten edellä on esitetty, normaaliarvo vahvistettiin intia- laisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimaan hintojen perusteella. (18) (19) Peruspäätöksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti intia- laisen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuot- teen kotimaan myynti tutkimusajanjaksona oli määräl- tään riittävää, koska se vastasi kokonaisuutena ja lajeit- tain yli viittä prosenttia kyseisen tuotteen määrästä, joka oli viety Kiinasta Euroopan yhteisöön. Komissio arvioi lisäksi tuotelajeittain, oliko samankal- taisen tuotteen Intian myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä peruspäätöksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi vertailtiin tuotannon koko- naisyksikkökustannuksia tutkimusajanjaksona kyseisenä jaksona toteutuneen jokaisen kotimaisen myyntitoimen yksikköhintaan. Kun yksikkökustannukset ylittävän koti- maan myynnin määrä oli tuotelajeittain vähintään 80 prosenttia myynnistä ja kun painotettu keskihinta oli sama tai korkeampi kuin painotetut keskikustannukset, normaaliarvo vahvistettiin sellaisten painotettujen keski- tosiasiassa maksettu jotka oli hintojen perusteella, kaikesta kotimaan myynnistä. Muutoin normaaliarvo vahvistettiin sellaisten painotettujen keskihintojen perus- teella, tosiasiassa maksettu jäljelle jäävästä kannattavasta kotimaan myynnistä, koska kannattavien liiketoimien määrä ei ollut alle 10 prosenttia myynnistä. jotka oli 1. 2 Intia ja Romania (20) Normaaliarvon vahvistamiseksi jokaisen yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan osalta määriteltiin ensiksi, oliko kyseisen tuotteen kotimaisen myynnin kokonaismäärä edustava peruspäätöksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli edustiko kyseinen myynti viittä prosenttia tai enemmän kyseisen tuotteen yhteisöön viedystä myyntimäärästä. Kaikkien yhteistyössä toimi- neiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta todettiin, että niiden kotimaisen myynnin määrä edusti yli viittä prosenttia vientimyynnistä. (21) Sitten tutkittiin jokaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko kotimainen kokonaismyynti jokaisen tuote- lajin osalta viisi prosenttia tai enemmän samanlaisen yhteisöön viedyn tuotteen myyntimäärästä. (22) Niiden tuotelajien osalta, jotka täyttivät viiden prosentin testin, vahvistettiin, oliko tavanomaisessa kaupankäyn- nissä toteutettu riittävästi myyntiä peruspäätöksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. (23) Kun yksikkökustannukset ylittävän kotimaisen myynnin määrä edusti vähintään 80:tä prosenttia myynnistä ja kun painotettu keskihinta oli sama tai korkeampi kuin painotetut keskimääräiset kustannukset, normaaliarvo vahvistettiin niiden painotettujen keskihintojen perus- teella, jotka oli tosiasiassa maksettu kaikesta kotimaan myynnistä. Muussa tapauksessa normaaliarvo vahvistet- tiin niiden painotettujen keskihintojen perusteella, jotka tosiasiassa maksettu jäljelle jäävästä kannattavasta oli kotimaan myynnistä edellyttäen, että kannattavien liike- toimien määrä oli alle 80 prosenttia, mutta ei kuiten- kaan alle 10 prosenttia myynnistä. (24) Niiden tuotelajien osalta, joiden kotimaan myynnin määrä oli alle viisi prosenttia yhteisöön viedystä määrästä tai joiden kotimaan myynnin kannattava määrä oli alle 10 prosenttia, näiden tuotelajien kotimaan myynti katsottiin riittämättömäksi peruspäätöksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä ja se jätettiin siksi huomioon ottamatta. Koska näissä tapauk- sissa ei ollut kyseisen maan muiden tuottajien edustavaa kotimaista myyntiä, normaaliarvo laskettiin kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan kyseistä vietyä tuotelajia koskevien valmistuskustannusten perusteella, joihin oli lisätty kohtuullinen määrä myynti-, yleis- ja hallintokus- tannuksia ja voittoa peruspäätöksen 2 artiklan 3 kohdan Jokaisen vientiä harjoittavan ja 6 kohdan mukaisesti. tuottajan osalta myynti-, yleis- ja hallintokulut perus- tuivat kunkin edustavaan kotimaiseen myyntiin ja voit- tomarginaali perustui kunkin edustavaan kotimaiseen myyntiin, toteutettu tavanomaisessa kaupan- käynnissä. joka oli 11. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 36/7 (25) (26) (27) (28) (29) Intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kyseisen tuot- teen kotimaan myynti jaettiin ns. suoraan myyntiin ja varastomyyntiin. suoraan tehtaalta etuyhteyttä vaille olevalle asiakkaalle, kun taas varastomyynti toteutetaan kaikkialla Intiassa olevan haarakonttoriverkon kautta. Suora myynti tapahtuu ja viiden prosentin hallintokulujen kohtuumarginaali voittomarginaali, joka on laskettu väliaikaisesti käytettä- vissä olevien tietojen perusteella. Toimipaikoilla toteutettujen tutkimusten aikana todet- tiin, että tuotteen laatu huonontui varastoinnin aikana ja että varastomyynneissä annettiin suuria alennuksia eri syistä, joista yleisimpiä oli sekundalaatu. Koska näitä alennuksia annettiin eri tavoin, yritys ei pystynyt osoitta- maan liiketoimia, joille oli annettu laatualennus. Lisäksi vientimyynti kattoi vain ensiluokkaiset tuotteet. 3 Vertailu (30) Hintojen vertailtavuuteen vaikuttavat erot otettiin pe- rusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti oikaisuina huomioon. Tämän perusteella oikaisuja tehtiin alen- nusten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, kuormaus- ja liitännäismaksujen sekä luottojen ja komissioiden osalta. Näistä syistä päätettiin vahvistaa väliaikaisesti normaa- liarvo suoran myynnin perusteella, koska todettiin, että se oli verrattavissa vientimyynnin laatuun ja sitä oli myyty riittävät määrät. (31) 2 Vientihinta 2. 1 Kiina Tutkimus osoitti, että kyseisen tuotteen koko vienti- myynti kohdistui yhteisössä oleville etuyhteyttä vailla oleville asiakkaille. Vientihinnat laskettiin siten peruspää- töksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli näiden riippu- mattomien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella. tosiasiassa maksamien asiakkaiden yhteistyössä Koska toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien yhteisöön vientiä koskevien tietojen vertailu Eurostatin tilastojen kanssa osoitti, että kyseinen vienti edusti vain 74:ää prosenttia Eurostatin ilmoittamasta viennistä, asiassa pääteltiin, että jäljelle jäävä myynti olisi vahvistettava Eurostatin tietojen perusteella, jotka katsottiin tähän tarkoitukseen edusta- viksi. (32) (33) 2. 2 Intia ja Romania Kun vientimyynti yhteisöön kohdistui suoraan riippu- mattomiin maahantuojiin, vahvistettiin näiden maahantuojien tosiasiassa maksamien tai makset- taviksi tulevien hintojen perusteella peruspäätöksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. vientihinnat Kun vientimyynti kohdistui yhteisön maahantuojiin, jotka olivat etuyhteydessä vientiä harjoittavaan tuotta- jaan, vientihinnat laskettiin niiden hintojen perusteella, joilla maahantuodut tuotteet ensiksi jälleenmyytiin yhtei- sössä oleville riippumattomille ostajille peruspäätöksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Tuonnin ja jälleen- myynnin välissä olevien kaikkien kustannusten osalta tehtiin mukautuksia, mukaan luettuna myynti-, yleis- ja Intiassa oleva yritys vaati verohelpotusta tuontimak- suihin. Tämä pyyntö evättiin peruspäätöksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan perusteella, koska ei ollut näytetty toteen, että tavarat, joista tuontiveroa oli maksettava, olisi liitetty kyseisiin kotimaan markkinoilla myytyihin tuotteisiin ja että tuontiveroja ei ollut kerätty tai palautettu yhteisöön viedyn tuotteen osalta. fyysisesti 4 Polkumyyntimarginaalit 4. 1 Menetelmä vahvistettiin vertailemalla Polkumyyntimarginaalit painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tuotelajeittain ja painotettua keskimääräistä tehtaalta saman tuotelajin ja saman kaupan tason osalta. Intian ja Romanian osalta vertailu tehtiin suoraan tehtaalta -tasolla ja Kiinan osalta fob-tasolla. vientihintaa todettiin yhteistyössä Toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi oli määri- teltävä jäännöspolkumyyntimarginaali kullekin kyseisistä maista. Tätä varten komissio vertaili kunkin kyseisen maan osalta yhteistyössä toimineiden vientiä harjoitta- vien tuottajien edustaman tuonnin määrää Eurostatin tuontitilastoissa olevaan vientimaista peräisin olevaan tuonnin kokonaismäärään. Tuloksena oli, että Intian osalta toimineiden yritysten määräksi korkea 86 prosenttia. Komissio katsoi siten asianmukaiseksi määritellä yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten polkumyyntimarginaaliksi korkein yksittäinen joka oli vahvistettu kyseisen polkumyyntimarginaali, maan yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuot- tajalle. Koska Romanian osalta ainoan yhteistyössä toi- mineen yrityksen vientimääräksi todettiin vain 27 prosenttia verrattuna Eurostatin tietoihin, jäännöspolku- myyntimarginaali vahvistettiin korkeimman neljännes- vuosittaisen polkumyyntimarginaalin tasolle, joka kysei- sestä maasta löydettiin yksittäisen edustavan määräisesti myydyn tuotelajin osalta. Yllä oleva lähtökohta katsottiin tarpeelliseksi, jotta väitettiin hyvittämästä yhteistyöstä kieltäytyjiä sekä luomasta kiertomahdollisuuksia. L 36/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 2. 2000 (34) Kaikki kuusi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa vaativat yksilöllistä kohtelua eli yksittäisen polkumyynti- marginaalin määrittämistä yritysten yksittäisten vienti- hintojen perusteella. lain mukaan tarpeeksi Komissio tarkasti, olivatko nämä yritykset tosiasiallisesti ja riippumattomia Kiinan valtiosta. Mikään näistä yrityksistä ei pystynyt näyttä- mään komissiolle, että ne olisivat täyttäneet kaikki edel- lytykset. Erityisesti valtion puuttumattomuutta niiden toimintaan ei voitu taata. Tietyt yritykset eivät pystyneet osoittamaan, että ne kontrolloivat täysin raaka-ainehankintojaan ja tuotan- nontekijöitä yleensä. Lisäksi valtio omisti kaikki yritykset joko kokonaan tai niiden enemmistöosuuden. Näin ollen päätettiin olla myöntämättä yksilöllistä kohtelua mille- kään näistä yrityksistä. (35) Polkumyyntimarginaalit ovat, cif-hinnasta yhteisön rajalla, seuraavat: ilmaistuna prosentteina 4. 2 Kiina 34,3 % (36) Koska kuudelle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoitta- neelle tuottajalle ei ollut myönnetty markkinatalous- asemaa eikä yksilöllistä kohtelua, niiden vientihinnat liitettiin Eurostatin tietoihin, jotta voitiin kattaa Kiinan kokonaisvienti yhteisöön. Näin ollen vertailu voitiin tehdä ainoastaan tullikoodeittain (CN-koodit). kummatkin rahoituskirjanpitoaan, Todettiin, että mikään mainituista tuottajista ei ollut itse tuonut maahan kyseistä tuotetta. Yksi trading-yhtiö, joka kuului samaan yhtiöryhmään kuin eräs valituksen tehnyt yhteisön tuottaja, oli kuitenkin tuonut tuotetta maahan tutkimusajanjakson aikana. Tämän yrityksen, joka osti terästä ympäri maailmaa, mukaan luettuna samaan ryhmään kuuluvalta tuottajalta, ja joka myi pääasiassa kolmansissa maissa omaan lukuunsa, todettiin toimivan itsenäisesti. Ryhmän, yritykset johon kuuluvat, rakenne on sellainen, että kumpikin yritys erilliset pitää omaa vuosikertomukset ja kumpikaan ei ole tehnyt holding- yhtiön kanssa sopimusta voittojen ja tappioiden siir- rosta. Lisäksi ne antavat erilliset tuloveroilmoitukset, kummallakin on oma johtokuntansa ja liikesuhteet ryhmän muihin yrityksiin toteutetaan tavanomaisen kaupankäynnin edellytysten mukaisesti samoin ehdoin kuin niihin yrityksiin, joihin ei ole oikeussuhteita. Kyseiset ostot eivät siten voineet vaikuttaa kyseisen tuot- tajan asemaan, ja asiassa katsottiin, että ei ollut perus- teita jättää mitään seostamattomasta teräksestä valmistet- tujen tuottajia yhteisön tuotannon määritelmän ulkopuolelle. kuumavalssattujen levyvalmisteiden toimittaa (41) Kahdeksantoista yllämainittua yhteisön seostamatto- masta teräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levy- valmisteiden tuottajaa muodostavat siten yhteisön tuotannon peruspäätöksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoi- tetussa merkityksessä. 4. 3 Intia (37) Steel Authority of India Ltd Jäännös 4. 4 Romania (38) Sidex SA Jäännös (42) 51,1 % 51,1 % 14,4 % 52,6 % 1. 2 Yhteisön tuotannonala tehneestä valituksen Kahdestatoista tuottajasta kymmenen vastasi komission kyselylomakkeisiin, salli komissiolle toimitiloissaan tarkastuksia pyydettäessä lisätietoja. Ne katsottiin siten tutkimuksessa yhteistyössä toimiviksi yrityksiksi. toimitti ja D VAHINKO 1. Yhteisön tuotannonalan määrittely 1. 1 Yhteisön kokonaistuotanto (39) Yhteisössä kyseistä tuotetta valmistavat: — 12 valituksen tehnyttä tuottajaa, — viisi valitusta tukevaa yhteisön tuottajaa, ja — yksi yhteisön tuottaja, joka ei tukenut valitusta. (40) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että tietyt valituksen tehneet yhteisön tuottajat olivat tuoneet seos- tamattomasta teräksestä valmistettuja kuumavalssattuja levyvalmisteita menettelyn alaisista maista tutkimusajan- jakson aikana. Komissio tutki sen vuoksi, olisiko jokin niistä jätettävä yhteisön tuotannon määritelmän ulko- puolelle. (Italia), Salzgitter Nämä kymmenen yhteisön tuottajaa ovat: Aceralia (Espanja), British Steel (Yhdistynyt kuningaskunta), Dillinger (Saksa), GTS (Ranska), Ilva (Italia), Palini and Bertoli (Saksa), Thyssen (Saksa), Trametal (Italia), Voest Alpine (Itävalta). Nämä yritykset tuottivat yli 75 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksona ja edustivat täten huomattavaa osaa yhteisön tuotannosta peruspäätöksen 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä, ja niistä käytetään jäljempänä ilmaisua ’yhteisön tuotannonala’. (43) Näistä yrityksestä kahdeksan on täysin integroitunut eli ne tuottavat tai ostavat kuulumassaan ryhmässä teräsle- vyaihioita valssatakseen kyseisen tuotteen. Kaksi muuta yritystä ovat ns. uudelleen valssaajia, jotka ostavat teräs- levyaihioita valmistaakseen kyseisen tuotteen. vapailta markkinoilta Alustavia päätelmiä varten suoritettiin seitsemän vali- tuksen tehneen tuottajan toimitiloissa tutkimuksia. Näiden seitsemän yrityksen yhteistuotanto edusti noin 80:tä prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaistuo- tannosta. 11. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 36/9 1. 3 Muut yhteisön tuottajat (44) tuottajaa, valituksen tehnyttä Kaksi muuta joiden tuotanto oli alle kaksi prosenttia kahdentoista valituksen tehneen tuottajan kokonaistuotannosta, eivät vastanneet komission kyselylomakkeisiin. Niiden ei siten katsottu toimivan yhteistyössä kyseisessä tutkimuksessa eivätkä ne olleet osa yhteisön tuotannonalaa. (47) (48) Kuudesta muusta tuottajasta yksi valituksen tukija vastasi osittain komission kyselylomakkeeseen ja salli periaat- teessa tutkimukset toimitiloissaan, kun taas muut viisi yritystä eivät vastanneet ollenkaan komission kyselylo- makkeeseen. Näistä kahdeksasta yrityksestä käytetään jäljempänä ilmaisua ’muut yhteisön tuottajat’. 2 Kulutus (45) Yhteisön kulutus laskettiin yhteisön tuotannonalan ja muiden yhteisön tuottajien yhteisön markkinoille tarkoi- tetun myynnin yhteenlasketun määrän sekä kokonais- tuontimäärän perusteella. Muiden yhteisön tuottajien myynnin määrä arvioitiin valituksessa olevien tietojen ja johdanto-osan 44 kappa- leessa mainitun tuottajan komission kyselylomakkeeseen antamien vastausten perusteella. Tuonti arvioitiin Euros- tatilta saatujen tietojen tai vientiä harjoittavien tuottajien komission kyselylomakkeeseen antamien tietojen perus- teella. (46) Tältä pohjalta yhteisön kulutus, tonnia kuukaudessa, kehittyi vuoden 1995 573 097 tonnista 522 349 tonniin vuonna 1996, 558 569 tonniin vuonna 1997 ja tutkimusajanjaksolla 604 929 tonniin. ilmaistuna Kyseisen tuotteen yhteisön markkinoita luonnehti vuonna 1995 vahva kysyntä ja vakaa hintataso. Kulutus laski 8,9 prosenttia vuonna 1996 ja nousi sitten 10,7 prosentilla vuonna 1997 ja vielä 7,9 prosentilla tutki- musajanjaksona, mikä ylittää vuonna 1995 saavutetun tason (+ 5,2 prosenttia). Tutkimusajanjaksolla kulutus oli tutkimuksen mukaan erityisen voimakasta vuoden 1998 alkupuoliskolla verrattuna vuoden 1997 samaan ajanjaksoon ja vuoden 3. 2 Määrät, markkinaosuudet ja hinnat 1998 jälkipuoliskoon. Puolivuosittainen kulutus, ilmais- tuna tonnia kuukaudessa, kehittyi seuraavasti: 577 795 vuoden 1997 jälkipuoliskolla, 660 000 vuoden 1998 alkupuoliskolla ja 571 000 vuoden 1998 jälkipuolis- kolla. 3 Kyseisistä maista tapahtuva tuonti 3. 1 Kumulaatio Romanian viranomaiset ja eräät vientiä harjoittavat tuot- tajat väittivät, että niiden tuontia ei saa kumuloida menettelyn alaisten muista maista tapahtuvan tuonnin kanssa, koska hintataso tai myynnin määrien suun- taukset eivät olleet samanlaisia. Erityisesti Romanian vientiä harjoittava tuottaja väitti, että se oli vähentänyt vientiään yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. tarkoin väitteet otettuaan nämä Tutkittuaan huomioon peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset komissio muistuttaa, että Kiinan osalta todettu polkumyyntimarginaali oli 34,3 prosenttia Intian osalta 51,1 prosenttia ja Romanian osalta 52,6 prosenttia eli selvästi yli vähimmäistason. ja Lisäksi vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana näistä kolmesta maasta peräisin oleva tuonti kasvoi ja sillä oli ennen kaikkea merkittävä osuus yhteisön markkinoista. Huolimatta pienestä laskusta tutkimusajanjakson aikana tuonnin määrä kustakin kolmesta maasta ja todetut vastaavat markkinaosuudet tutkimusajanjakson aikana olivat selvästi vähimmäis- tason yläpuolella. Lisäksi samaa tasoa. tuontihinnat olivat Komission tekemässä analyysissä paljastui myös, että tarkasteltavista maista tuodut kyseiset tuotteet voitiin täysin vaihtaa sekä keskenään että yhteisön tuotan- nonalan valmistamien ja myymien tuotteiden kanssa. Kaikki maahantuodut tuotteet myytiin samankaltaisen hintapolitiikan mukaisesti samoille asiakkaille. Näin ollen pääteltiin, että oli asianmukaista tehdä kumu- latiivinen arviointi Kiinasta, Intiasta ja Romaniasta peräisin olevan tuonnin vaikutuksista peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. (49) Oheiset määriä, markkinaosuuksia ja hintoja koskevat tiedot on otettu Eurostatin tuntitilastoista ja komission kyselylomakkeeseen annetuista vastauksista: Kokonaistuonti kyseisistä maista 1995 1996 1997 Tutkimusajanjakso (1/1998—3/1999) Määrä tonneina/kk 49 709 53 374 61 243 80 045 Markkinaosuudet prosentteina Keskimäär. hinta euroina/tonni 8,7 288 10,2 298 11 315 13,6 321 L 36/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 2. 2000 Tarkasteltavana aikana polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kumuloitu määrä kasvoi yli 66 prosenttia ja vastaavat kumuloidut markkinaosuudet kasvoivat tänä aikana 4,9 prosenttia. Samana ajanjaksona hinnat nousivat 10,1 prosenttia 321 euroon/tonni. Neljännesvuosittain tonneina/kk) ja hinnat (ilmaistuna euroina/kk) kehittyivät seuraavasti: polkumyynnillä tapahtuneen kumuloidun tuonnin määrät (ilmaistuna Määrät Hinnat 3. 3 Alihinnoittelu 1995 01—06 1995 07—12 1996 01—06 1996 07—12 1997 01—06 1997 07—12 1998 01—06 1998 07—12 1999 01—03 46 313 53 105 62 904 43 843 52 392 70 095 116 754 66 190 45 656 267 305 307 286 296 330 340 311 249 laskien jälleen 6,7 prosenttia ollen 400 015 tonnia tutki- musajanjakson aikana. (50) Alihinnoittelun määrittämiseksi komissio analysoi tutki- musajanjaksoa koskevia tietoja. Koska tutkimus koski suurta määrää kuumavalssattuja levyvalmisteita, yhteisön tuotannonalan vientimaista tuoma ja myymä kyseinen tuote luokiteltiin eri luokkiin kolmen arviointiperusteen mukaan: teräksen leveys, paksuus ja laatu. Maahantuotettujen tuotteiden painotettuja keskimää- räisiä myyntihintoja luokittain vertailtiin saman luokan yhteisön tuotannonalan painotettuihin keskimääräisiin myyntihintoihin. Hintoina käytettiin ensimmäiseltä riip- pumattomalta asiakkaalta perittyjä hintoja ilman alen- nuksia ja tarpeen mukaan kuljetuskustannukset tehtaalta mukautettuina yhteisön tuotannonalan tuotteiden osalta ja cif-hintoja tullattuna yhteisön rajalla maahantuotujen tuotteiden osalta. Tuontihintoja mukautettiin lisäksi siten, että ne sisälsivät ja maahan- tuonnin jälkeiset kustannukset. Viimeksi mainitut määri- teltiin etuyhteyttä vailla olevia maahantuojia koskevien tutkimustulosten perusteella. tulliselvityskulut 4. 2 Kaikkia kuumavalssattuja levyvalmisteita (kyseinen tuote ja muut terästuotteet) koskeva tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (53) Koska kyseisen tuotteen valmistuksessa käytettäviä tuotantolaitoksia käytetään myös monien sellaisten erila- jisten kuumavalssattujen levyjen valmistukseen, joita tässä menettelyssä ei käsitellä, ei ollut mahdollista eikä järkevää vahvistaa kyseistä tuotetta koskevaa kapasi- teettia ja käyttää kapasiteettia osoittavia lukuja. (51) Alihinnoittelun tasot todettiin seuraaviksi: Intia — Steel Authority of India Limited Kiina Romania — Sidex — Muut 12,6 % 15,4 % 11,4 % 19,0 % (54) (55) 4 Yhteisön tuotannonalan tilanne 4. 1 Tuotanto (52) Tarkasteluajanjaksona tuotanto (ilmaistuna tonneina/kk) pysyi melkein vakaana vähentyen hieman vuonna 1995 407 320 tonnista 397 647 tonniin vuonna 1996 ja saavuttaen huippunsa 428 761 tonnia vuonna 1997 ja Näin ollen otettiin huomioon kaikkia kuumavalssattuja terästuotteet) levyvalmisteita (kyseinen tuote ja muut koskevat komissiolle EHTY-sopimuksen puitteissa ilmoi- tetut tuotanto- ja kapasiteettitiedot. Muut terästuotteet edustavat noin 25:tä prosenttia kokonaistuotannosta ja ne on tarkoitettu erilaisille suurehkoille markkinoille, joita ei koske samat edellytykset kuin kyseisen tuotteen markkinoita. Tietoja oli käytettävissä ainoastaan vuoden perustein vuoteen 1998 asti. Kapasiteetin käyttöasteen (tuotannon ja kapasiteetin välinen suhde) kehitys lisääntyi selvästi vuosien 1996 ja 1997 välillä 71,6 prosentista 80,8 prosenttiin, ja taso pysyi vuonna 1998 80,3 prosentissa. Koska terästeollisuus on lisäksi pääomavaltaista, tuotta- jien on pidettävä kapasiteetin käyttö mahdollisimman korkeana korkeiden kiinteiden kustannusten vaikutusten vähentämiseksi. Yhteisön tuotannonalan muodostavista kymmenestä tuottajasta kahdeksan on integroitunut. Suuri osa niiden käyttämästä teräksestä on valmistettu jota ei voi helposti masuuneissa, mukauttaa markkinoiden liikkeisiin. Joka tapauksessa vuosina 1997 ja 1998 saavutettua kapasiteetin käyttöas- tetta ei voi pitää korkeana tällaiselle tuotannonalalle, ja on selvää, että yhteisön tuotannonalalla oli käytettävis- sään suuria kapasiteettireservejä tutkimusajanjaksolla. joka on menetelmä, 11. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 36/11 4. 3 Varastot (56) Yhteisön tuotannonalan loppuvarastot vähenivät vuoden 1995 559 293 tonnista 549 598 tonniin vuonna 1996 ja 535 812 tonniin vuonna 1997. Tutkimusajanjakson aikana ne kasvoivat jyrkästi saavuttaen 565 697 tonnin tason vuonna 1998 ja 568 890 tonnin tason maalis- kuun lopussa 1999. 4. 4 Myynnin määrä yhteisössä ja vastaavat markkina- osuudet yhteisön markkinoilla (ilmaistuna (57) Myynnin määrä tonneina/kk) laski vuoden 1995 340 757 tonnista 315 323 tonniin vuonna 1996 ja kasvoi sitten 344 855 tonniin vuonna 1997 kulutuksen kehityksen mukaisesti. Tutkimusajanjaksolla se kuitenkin laski 2 prosentilla ja saavutti 337 841 tonnin tason, kun taas kulutus kasvoi 7,9 prosentilla samalla ajanjaksolla. Vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tämä edustaa koko- naisuudessaan 0,9 prosentin laskua yhteisön tuotan- nonalan myynnissä yhteisön markkinoilla, kun kulutus kasvoi 5,2 prosentilla. (58) Yhteisön tuotannonalan vastaava markkinaosuus kasvoi ensimmäisenä tutkimusajanjakson säännöllisesti kolmena vuotena vuoden 1995 59,5 prosentista 60,4 prosenttiin vuonna 1996 ja 61,7 prosenttiin vuonna 1997 ennen kuin se laski 5,9 prosenttia tutkimusajan- jolloin sen osuus oli 55,8 prosenttia. Tämä jaksona, edustaa 3,7 prosentin kokonaislaskua markkinaosuu- dessa vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä sa- manaikaisesti, kun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi 4,9 prosenttia. (61) (62) (63) pohjalta vuosittaiselta laski Samalta vuoden 1995 13,3 prosentista 6,4 prosenttiin vuonna 1996 ja 6,1 prosenttiin vuonna 1997, ennen kuin se kohentui 8,5 prosenttiin tutkimusajanjaksolla saavutta- matta kuitenkaan vuoden 1995 tasoaan. kannattavuus 4. 5. 2 Puolivuosittain tehtävä analyysi painotettuja keskimääräisiä ja Suoritettiin kannattavuutta koskeva analyysi puolivuosittain, joka kattoi vuodet 1995—1998 ja tutkimusajanjakson kuusi viimeistä kuukautta vastaten ajanjaksoa vuoden 1998 neljäs vuosineljännes/vuoden 1999 ensimmäinen vuosi- neljännes. hintoja Yhteisön tuotannonalaa koskevien painotettujen keski- määräisten hintojen osalta todettiin, että hinnat vaihte- livat keskimäärin 378 eurossa/tonni, enimmäismuut- tujan ollessa 9 prosenttia, vuosina 1995—1997. Vuoden 1998 alkupuoliskolla saavutettiin poikkeuksel- lisen korkea taso 412 euroa/tonni, jyrkkä lasku 384 euroon/tonni vuoden 1998 loppupuoliskolla ja kuuden viimeisen kuukauden aikana. tutkimusajanjakson euroon/tonni jota seurasi 332 (64) Samana ajanjaksona kannattavuus seurasi samankaltaista suuntausta vaihdellen 2,7 prosentin vähimmäistasosta vuoden 1996 toisella puoliskolla 15 prosentin enim- mäistasoon vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla. Tutkimusajanjakson viimeisenä kuutena kuukautena yhteisön tuotannonala kärsi 4,3 prosentin tappiot. 4. 5 Keskimääräiset myyntihinnat yhteisössä ja kannattavuus (59) Tutkimuksen aikana tuli ilmeiseksi, että koko tutkimus- ajanjaksoon (15 kuukautta) rajattu yhteisön tuotan- nonalan hintojen ja kannattavuuden tarkastelu johtaisi virheellisiin päätelmiin, koska yhteisön markkinoilla tapahtui merkittäviä muutoksia tänä aikana. (65) (66) Jotta voitiin arvioida myyntihintojen kehittymistä yhtei- tietoja analysoitiin sössä ja vastaavaa kannattavuutta, siksi ensin vuosiperusteella vuoden 1995 ja koko tutki- musajanjakson välisenä aikana, sitten puolivuosittain samana aikana ja lopuksi neljännesvuosittain tutkimus- ajanjakson aikana. 4. 5. 1 Vuosittain tehtävä analyysi (60) Painotetut keskimääräiset hinnat (ilmaistuina euroina/ tonni) laskivat hieman vuoden 1995 381 eurosta 367 euroon vuonna 1996, 366 euroon vuonna 1997, ja ne nousivat 382 euroon tutkimusajanjaksolla, mikä oli vuoden 1995 taso. 4. 5. 3 Neljännesvuosittainen analyysi tutkimusajanjakson aikana Painotetut keskimääräiset hinnat ja kannattavuus tutki- musajanjaksolla tutkittiin myös neljännesvuosittain. 1998 kolmen vuosineljänneksen aikana Vuoden yhteisön tuotteiden korkeat hinnat tuottivat yli 13 prosentin voitot, mikä taso saavutettiin vain vuonna 1995, jolloin markkinoille oli tyypillistä kova kysyntä ja sitä vastaavat hinnat. laskea Vuoden 1998 kolmannella ja etenkin neljännellä vuosi- neljänneksellä hinnat jyrkästi 361 alkoivat euroon/tonni, mikä taso on selvästi alle keskimääräisen hinnan 378 euroa/tonni, joka todettiin vuodesta 1995 vuoteen 1998. Vuoden 1999 ensimmäisellä vuosineljän- neksellä hinnat laskivat vielä 15,5 prosenttia verrattuna vuoden 1998 neljänteen vuosineljännekseen. Kun verra- taan vuoden 1998 ensimmäisen neljänneksen ja vuoden 1999 ensimmäisen neljänneksen hintoja, voidaan todeta yli 25 prosentin hintojen lasku. kannattavuus Samanaikaisesti laski 9,7 prosenttia vuoden 1998 kolmannen ja neljännen vuosineljän- neksen välillä ja edelleen 11,6 prosenttia vuoden 1999 ensimmäisellä vuosineljänneksellä. Kannattavuus laski vuoden 1998 ensimmäisen vuosineljänneksen ja vuoden 1999 ensimmäisen vuosineljänneksen välillä yli 22,1 prosenttia. L 36/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 2. 2000 Yksityiskohtaiset neljännesvuosittaiset hinta- ja kannattavuustiedot esitetään seuraavassa taulukossa: I/1998 II/1998 III/1998 IV/1998 I/1999 Hinnat euroa/tonni 407 417 406 Kannattavuusaste prosentteina + 14,1 + 15,9 + 13,3 361 + 3,6 305 – 8 4. 6 Työllisyys päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. (67) Työllisyys laski vuoden 1995 6 943 työntekijästä 6 708 työntekijään vuonna 1996, 6 290 työntekijään vuonna 1997 ja 6 008 työntekijään tutkimusajanjaksolla, mikä edustaa yli 13 prosentin kokonaislaskua. 4. 7 Vahinkoa koskeva päätelmä (68) Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalaan kohdistui merkittävä alihinnoittelu polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin osalta, joka kasvoi merkittävästi määrältään ja markkinaosuuksiltaan. Samanaikaisesti markkinat laajenivat merkittävästi vuodesta 1996, ja huolimatta käytettävissä olevista kapa- siteettireserveistä yhteisön tuotannonala ei pystynyt lisäämään tuotantoaan vuoden 1997 ja tutkimusajan- jakson välisenä aikana. Sen oli päinvastoin pakko vähentää tuotantoa ja lisätä varastointia. Vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä yhteisön tuotannonalan myynnin määrä yhteisön markkinoilla pysyi melkein vakaana, kun taas kulutus kasvoi yli 5 prosenttia. Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä myynnin määrä laski kaksi prosenttia, kun taas kulutus kasvoi yli 7,9 prosenttia. Tämä johti yhteisön tuotan- nonalan markkinaosuuden kokonaislaskuun kyseisellä ajanjaksolla (–3,7 prosenttia). Vuoden 1997 ja tutkimu- sajanjakson välillä yhteisön tuotannonalan markkina- osuus laski 5,9 prosenttia. eli vuosineljänneksellä Vuoden 1998 puoliväliin asti yhteisön tuotannonala sai korkeat hinnat ja hyvät voitot erityisesti kovan kysynnän seurauksena. Sen jälkeen ja erityisesti vuoden 1998 neljännellä vuosineljänneksellä ja vuoden 1999 ensim- mäisellä tutkimusajanjakson viimeisenä kuutena kuukautena yhteisön tuotannonalan tilanne erityisesti kuitenkin huononi merkittävästi hintojen ja tuloksen osalta. Tällä ajanjaksolla hinnat laskivat jyrkästi noin 18 prosenttia alle edellisellä vuosi- neljänneksellä todetun keskimääräisen hinnan, ja rahoi- tustulokset olivat tappiollisia (– 4,3 prosenttia). Vuoden 1999 ensimmäisellä vuosineljänneksellä hinnat laskivat – 25 prosenttia verrattuna vuoden 1998 ensimmäisen vuosineljänneksen hintoihin, ja rahoitustulokset heikke- nivät noin, – 8 prosenttia. E SYY-YHTEYS 1 Johdanto (69) (70) Peruspäätöksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti komissio tutki, johtuiko yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko Intiasta, Kiinasta ja Romaniasta peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuon- nista. Se tutki myös muut tiedossa olevat tekijät sen varmistamiseksi, ettei näistä tekijöistä johtunut vahinko liittynyt polkumyynnillä tapahtuneeseen tuontiin. Kaikessa teräsmarkkinoita koskevassa analyysissä on pidettävä mielessä, että teräs on tärkeä hyödyke ja että sen perushinnan, joka julkaistaan erityisalan joukkovies- tuntevat hyvin. timissä, kaikki markkinoilla toimijat joko Tässä tutkimuksessa tarkasteltavana oleva tuote, yhteisön tuotannonalan valmistama ja myymä tai kysei- sistä maista tuotu, on siten hinnaltaan herkkä ja hinnan- muutokset toteutuvat nopeasti koko markkinoilla. (71) On myös muistettava, että tutkimuksen alaisen tuotteen markkinat toimivat tilauspohjalta siten, että laadultaan, leveydeltään ja paksuudeltaan erilaisten tuotteiden tuotanto tapahtuu tilauksesta. Yhteisön tuotannonalan myyntiin yhteisössä vaikuttuvien tekijöiden, mukaan luettuna polkumyynti, arvioinnissa on siten otettava huomioon tietty viive. 2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus 2. 1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä (72) tapahtuneen Kyseisestä kolmesta maasta tuotiin 49 709 tonnia/ kuukaudessa vuonna 1995, mikä edusti noin 38:aa prosenttia yhteisöön suuntautuneesta kokonaistuonnista. tonnimäärät Polkumyynnillä kasvoivat jyrkästi seuraavina vuosina (+7,3 prosenttia vuosien 1995 ja 1996 välillä, + 14,7 prosenttia vuosien 1996 ja 1997 välillä ja + 34,4 prosenttia vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä). Viimeksi mainitulla ajan- tuonti edusti yli jaksolla polkumyynnillä tapahtunut 47,5:tä prosenttia kokonaistuonnista. tuonnin Edellä olevan analyysin perusteella tehdään alustava päätelmä, että yhteisön tuotannonala on kärsinyt perus- (73) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määriä analysoitiin puolivuosittain sekä verrattuna absoluuttisesti yhteisön tuotannonalan tuotantoon. että (74) (75) (76) (77) 11. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 36/13 Vuoden 1997 alkupuoliskon 52 392 tonnista/kk polku- myynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi jyrkästi 70 045 tonniin/kk vuoden 1997 toisella puoliskolla, saavuttaen huippunsa 116 754 tonnia/kk vuoden 1998 alkupuoliskolla (eli yli kaksinkertaistui vuoden 1997 alkupuoliskon tasosta). Vuoden 1998 toisella puoliskolla tuonti putosi 66 190 tonniin/kk, joka taso on vielä selvästi yli keskitason, joka todettiin ajanjaksolla 1995— vuoden 1997 alkupuolisko, jälleen vuoden 1999 ensimmäisellä neljänneksellä aina 45 656 tonniin/ kk, joka taso on lähellä vuoden 1995 ja vuoden 1997 alun välillä tuotuja määriä. ja se laski ajaksi. tutkimusajanjakson jäljellä olevaksi hintoja Tällöin yhteisön tuotannonalan oli pakko säilyttää tuotantotasot ja myydä kyseisillä polkumyyntihinnoilla pyrkiessään kattamaan kiinteät kustannukset. Tämän seurauksena kannattavuus putosi selvästi alle kannatta- vuustason vuoden 1999 ensimmäisellä neljänneksellä. Voittojen liikkeet todella huomattavia: vuoden 1998 ensimmäisen neljänneksen yli 14 prosentin myyntituotosta vuoden 1999 ensim- mäisen neljänneksen 8 prosentin tappioon, mikä merkitsee yli 22 prosentin muutosta. tutkimusajanjaksolla ovat keskimääräisen Verrattaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan tuotannon määriä todetaan, että kyseisestä kolmesta maasta olevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kokonaistuotannon välinen suhde vaihtelee vuoden 1996 jälkipuoliskon 11 prosentin ja vuoden 1998 jälkipuoliskon 16,5 prosentin välillä, tutkimusajanjakson ensimmäiset kuusi kuukautta, jolloin tuonti edusti yli 29,2: ta prosenttia yhteisön tuotannonalan keskimääräi- sestä kokonaistuotannosta. josta poikkeuksena ovat Suhteessa kulutukseen, joka oli keskimäärin noin 570 000 tonnia/kk vuoden 1995 ja 1997 välillä, polku- myynnillä tapahtuneen tuonnin taso 116 754 tonnia/kk vuoden 1998 alkupuoliskolla oli yli 46 000 tonnia/kk korkeampi kuin edellisenä kuusikuukautiskautena, edus- taen näin yli 8,5 prosentin suuruista poikkeuksellista markkinoiden edelleen valloitusta. Tämä tuonti sai aikaan merkittävän todettavissa olevan kulutuksen samana ajanjaksona. Tutkimusajanjakson jäljellä olevana aikana, kun ilmeni, että käyttäjät eivät voineet ottaa kantaakseen kyseistä todettavissa olevan kulutuksen kasvua, hinnat ja voitot laskivat selvästi. Edellisen perusteella on selvää, että kyseinen polkumyyn- nillä tapahtuneen tuonnin määrän kasvu kasvatti todet- tavissa olevaa kulutusta epäsuhteessa, koska yhteisön tuotannonala menetti tilauksia ja joutui lisäämään varas- tointia vuoden 1997 lopun 535 812 tonnista 565 697 tonniin vuoden 1998 lopulla ja 568 890 tonniin 31. maaliskuuta 1999 sekä vähentämään asteittain tuotantoa vuoden 1997 428 761 tonnista/kk 400 015 tonniin/kk tutkimusajanjaksolla. 2. 2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintoja (78) Hintaero tapahtuneen polkumyynnillä ja yhteisön tuotannonalan hintojen välillä oli vuonna 1997 noin 50 euroa/tonni. Tämä hintaero kasvoi yli 70 euroon/tonni vuonna 1998 ja laski sitten noin 56 euroon/tonni vuoden 1999 ensimmäisellä vuosineljän- neksellä. tuonnin Koska terästeollisuuden talous toimii tietyllä viiveellä, tutkimusajanjakson ensimmäisellä neljänneksellä tapah- tuneella tuonnin määrien voimakkaalla kasvulla oli nopeasti markkinoita horjuttava vaikutus ja se laski 2. 3 Päätelmät (79) Kun otetaan huomioon, että huomattava määrä polku- myynnillä tapahtunutta tuontia, joka oli epäsuhteessa siihen, mitä markkinat pystyivät pitkällä aikavälillä otta- maan kantaakseen, ja siitä johtuva kasvanut hintojen ero polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotan- nonalan hintojen välillä yhdessä yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen kanssa, on pääteltävä, että Kiinasta, Intiasta ja Romaniasta peräisin oleva polku- myynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle peruspäätöksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. 3 Muiden tekijöiden vaikutus 3. 1 Kulutus (80) Komissio on analysoinut, vaikuttiko kulutuksen kehitys yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Tässä suhteessa muistutetaan, että vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä kulutus kasvoi 5,2 prosentilla samanaikaisesti kun yhteisön tuotannonalan myynti laski hieman. (81) Kulutuksen kehityksellä ei siten katsota olleen kielteisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. 3. 2 Yhteisön muiden tuottajien tilanne (82) Yhteisön muiden tuottajien tilanne otettiin myös huomioon. Tämän vuoksi muistutetaan, että komissiolla oli käytettävissään valitukseen sisältyvät tiedot, ja yksi yhteisön muu tuottaja osallistui osittain yhteistyöhön. Muiden yhteisön tuottajien myymän tonnimäärän laskettiin näiden tietojen perusteella, mikä kehitys mahdollisti toteutuneen kulu- tuksen ja markkinaosuuksien vahvistamisen. tarkasteluajanjaksolla (83) Muiden yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla myymä tonnimäärä, ilmaistuna tonnia/kk, laski vuoden 1995 102 778 tonnista 91 210 tonniin vuonna 1996, 65 470 tonniin vuonna 1997 ja nousi 93 662 tonniin tutkimusajanjaksolla. Vastaavat markkinaosuudet vaihte- livat vuoden 1995 17,9 prosentista 17,5 prosenttiin vuonna 1996, 11,8 prosenttiin vuonna 1997 ja 15,5 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. L 36/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 2. 2000 Vuoden 1996 ja 1997 välillä todettu myydyn tonni- määrän ja markkinaosuuden lasku johtui yhden yhteisön tuottajan vetäytymisestä markkinoilta. Tämän tuottajan ilmestyminen uudelleen markkinoille tutkimusajanjak- solla ei kuitenkaan auttanut muita yhteisön tuottajia joka saamaan takaisin aikaisempaa markkinaosuuttaan, oli pudonnut 2,4 prosenttiyksikköä vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä. 3. 3. Ylitarjonta (84) Kyseisten maiden eräät vientiä harjoittavat tuottajat väit- tivät, että markkinoille oli tutkimusajanjaksolla tunnus- omaista ylitarjonta ja liikakapasiteetti, joista johtui yhteisön tuotannonalan kokema tuloksen lasku. Komissio totesi, että markkinat olivat todellakin täynnä tutkimusajanjaksolla ja että se johtui polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin poikkeuksellisesta kasvusta vuoden 1997 ja vuoden 1998 välillä (+ 34,4 prosenttia). Tämän johdosta yhteisön tuotannonala joutui vähentämään tuotantoa ja se menetti markkinaosuuttaan. Kasvava polkumyynnillä tapahtunut tuonti oli syynä siihen, että markkinoilla oli ylitarjontaa ja että yhteisön tuotan- nonala kärsi merkittävää vahinkoa. 3. 4 Yhteisön toiminta tuotannonalan kilpailua rajoittava (85) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön tuotannonalan sekaantuminen kilpailua rajoittavaan toimintaan teki vahingon arvioinnin mahdottomaksi, koska kyseinen toiminta oli täysin vääristänyt markkina- tilanteen. (86) Niiden perusteluissa viitattiin ensiksi komission päätök- seen (98/247/EHTY, 28. 1. 1998, metalliseosta koskeva lisämaksu), jossa tuomittiin kilpailua rajoittava toiminta ruostumattoman teräksen alalla. Tässä suhteessa muistu- tettakoon, että tämä tutkimus koskee seostamattomasta teräksestä tehtyä tuotetta, joka on tarkoitettu eri markki- noille kuin ruostumattomat terästuotteet. Tämä perus- telu ei siten ole asiaan vaikuttava. (87) Toiseksi ne väittivät, että oli olemassa Saksan teräskaup- pajärjestön käyttämä tietojenvaihtojärjestelmä. Tämä väite perustui 26. marraskuuta 1997 tehtyyn komission päätökseen, joka koski EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan mukaista menettelyä (Wirtschaftsvereinigung Stahl -asia). Komissio päätteli kyseisessä päätöksessä, että vaikka kyseessä oleva tietojenvaihtojärjestelmä rikkoi kilpailua rajoittavia sääntöjä, osapuolet eivät olleet panneet sitä täytäntöön komission 8. heinäkuuta 1996 niille lähettämän varoituskirjeen seurauksena. Kun otetaan huomioon kulunut aika (kaksi vuotta ennen tutkimusajanjaksoa) ja se tosiasia, että mitään asiakirjoin todistettuja/perusteltuja tietoja ei ollut toimitettu tässä tutkimuksessa, joka olisi kumonnut komission aikai- semmat päätelmät, voidaan päätellä, että toinen perus- telu ei myöskään ole asiaan vaikuttava. (88) (89) (90) 3. 5 Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti Komissio on analysoinut myös, miten yhteisön tuotan- nonalan tilanteeseen on vaikuttanut tuonti muista maista, jotka eivät ole tämän tutkimuksen kohteena. Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että Puola, Tšekki, tasavalta Makedonia, Bulgaria aiheuttavat vahinkoa yhteisön tuotannonalalle ja että ainoastaan Intiasta, Kiinasta ja Romaniasta peräisin olevan tuonnin vastaiset toimenpi- teet olisivat syrjiviä. entinen ja Ukraina Jugoslavian 3. 5. 1 Muista kolmansista maista oleva tuonti kokonaisuu- tena Tällaisen kolmansista maista olevan tuonnin määrä ja vastaava markkinaosuus kasvoi tarkasteluajanjaksona vuoden 1995 13,9 prosentista 15,1 prosenttiin tutki- musajanjaksolla. Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin tutkimuksen kohteena olevista maista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin suurin määrä valloitti yhteisön markkinat kasvattaen kyseisten maiden markkinaosuutta 2,3 prosenttia, muun tuonnin markkinaosuus laski 0,4 prosenttia. Käsiteltävänä olevalla ajanjaksolla muun tuonnin hinta pysyi miltei vakaana vaihdellen vuoden 1996 306 tutkimusajanjaksolla. eurosta/tonni 325 euroon/tonni Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinta, joka oli noussut asteittain vuodesta 1995, saavutti muiden kolmansien maiden hintatason kyseisellä ajanjaksolla vuonna 1997 (313 euroa/tonni vastaan 315 euroa/ tonni). Tutkimusajanjaksolla polkumyynnillä tapahtu- neen tuonnin hinta laski jälleen alihinnoitellen siten muun tuonnin hinnan (317 euroa/tonni vastaan 325 euroa/tonni). (91) Yksittäisistä maista peräisin olevan tuonnin osalta määri- teltiin seuraavaa: 3. 5. 2 Puola ja Tšekki (92) Puolasta peräisin olevan tuonnin määrä laski 24,5 prosenttia vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä, ja Tšekistä peräisin oleva tuonti kasvoi vuoden 1995 16 234 tonnista/kk 25 175 tonniin/kk vuonna 1997 ja laski sitten jyrkästi 19 955 tonniin/kk tutkimusajanjak- solla. Viimeksi mainitulla ajanjaksolla Puolasta olevan tuonnin markkinaosuus oli 1,8 prosenttia ja Tšekistä olevan tuonnin 3,3 prosenttia, ja hinnat olivat alle yhteisön tuotannonalan hintojen, mutta yli polkumyyn- nillä tapahtuneen tuonnin hintojen. 3. 5. 3 Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (FYROM) (93) Eurostatin käytettävissä olevien tietojen mukaan entinen vientiään kasvatti Jugoslavian tasavalta Makedonia yhteisöön tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Sen markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 1,9 prosenttia ja sen hinnat olivat alemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat, mutta korkeammat kuin polkumyynnillä tapah- tuneen tuonnin hinnat. 11. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 36/15 3. 5. 4 Bulgaria ja Ukraina (99) (94) Vienti Bulgariasta laski vuoden 1995 ja tutkimusajan- jakson välillä, kun taas vienti Ukrainasta kasvoi säännöl- lisesti samalla ajanjaksolla. Bulgarian markkinaosuus oli kaksi prosenttia ja Ukrainan 1,5 prosenttia tutkimusajan- jaksolla, aiempina kuin yhteisön tuotannonalan hinnat, mutta samantasoisina kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat. ja niiden hinnat pysyivät 3. 5. 5 Puolan, Tšekin, entisen Jugoslavian tasavallan Makedo- nian, Bulgarian ja Ukrainan yhteenlaskettu markkina- osuus (95) Puolan, Tšekin, entisen Jugoslavian tasavallan Makedo- nian, Bulgarian ja Ukrainan yhteenlaskettu markkina- osuus saavutti huippunsa 12,6 prosenttia vuonna 1997. Se laski kuitenkin 2,1 prosenttia tutkimusajanjaksolla saavuttaen 10,5 prosentin tason. laskivat tutkimusajanjaksolla, ne Vaikka vientihinnat laskivat suhteessa paljon vähemmän kuin yhteisön hinnat. Vuoden 1999 ensimmäisellä neljänneksellä vien- tihinnat olivat yhä 370 euroa/tonni, joka taso on lähellä keskimääräistä yhteisön hintojen tasoa, joka todettiin vuoden 1995 ja vuoden 1998 välillä (378 euroa/tonni) ja joka mahdollisti yhteisön tuotannonalan tekemään voittoa. Määrän laskusta huolimatta yhteisön tuotannonalan vienti jatkui suhteellisen vakain hinnoin tutkimusajanjak- solla. Edellä olevan perusteella päätellään näin ollen, että yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkeneminen ei ollut sen vientitoiminnan syytä. 3. 7 Maailmanmarkkinoiden tilanne (96) (97) 3. 5. 6 Päätelmät Edellä olevan analyysin perusteella ei voida sulkea pois sitä, että Puolasta, Tšekistä, entisestä Jugoslavian tasaval- lasta Makedoniasta, Bulgariasta ja Ukrainasta oleva tuonti on voinut vaikuttaa yhteisön tuotannonalan kärsi- mään vahinkoon. Tämä ei kuitenkaan yksin riitä katkai- semaan syy-yhteyttä tämän tutkimuksen kohteena olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon välillä, erityisesti kun ja otetaan huomioon, kyseisen tuonnin määrä koko tarkasteluajanjaksona olivat merkittävät tuonnin määrän saavuttaessa 13,3 prosentin markkinaosuuden tutkimusajanjaksolla. että polkumyyntimarginaalit 3. 6. Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta ajanjaksona Tarkasteltavana yhteisön tuotannonalan vienti edusti keskimäärin noin 20 prosenttia sen koko- naismyynnistä. Vienti, tonnia/kk, kasvoi vuoden 1996 62 548 tonnista 83 132 tonniin vuonna 1996, 85 055 tonniin vuonna 1997 ja se laski sitten 59 969 tonniin tutkimusajanjaksolla. ilmaistuna (100) Eräät vientiä tuottajat väittivät, harjoittavat että maailman teräsmarkkinoiden epävakaus vuonna 1998 oli pääsyynä yhteisön tuotannonalan suorituskyvyn laskuun. Ne väittivät erityisesti, että Aasian kriisi oli aiheuttanut häiriöitä kansainväliseen kauppaan, kun entiset nettotuojamaat olivat tulleet nettoviejiksi. Tämä johti yleiseen ylitarjontaan ja sen mukaiseen hintojen laskuun. (101) Muistutettakoon, että terästeollisuus on pääomavaltaista, ja kysynnän vaihtelut jollakin alueella johtavat usein nopeisiin muutoksiin alueen myyntitavoissa. Teräksen tuottajat pyrkivät ylläpitämään korkeaa kapasiteetin käyttöastetta, ja kun kysynnän taso jossain osassa maail- manmarkkinoita ei tuottajat yrittävät tätä edellytä, kasvattaa myyntiä maailman toisissa osissa saadakseen halutun tuotannon tason. Koska kansainvälinen teräksen tapahtuvat kauppa on hyvin kehittynyttä, nopeasti muutokset kaupattavissa määrissä yhtä nopeita hintatason muutoksia. Näin ollen ei kiistetä sitä, että maailmanmarkkinahintojen vaihtelut ja yleinen yli- tarjonta erityisesti vuonna 1998 vaikuttivat yhteisön kuumavalssattujen levyvalmisteiden markkinoihin ja vaikeuttivat Itse asiassa kyseiset kielteiset vaikutukset olivat maailmanlaa- juisia eivätkä ne koskeneet pelkästään yhteisön markki- noita yhteisön tuotannonalan tilannetta. aiheuttavat Samalla ajanjaksolla vientihinnat, ilmaistuna euroa/tonni, vaihtelivat vuoden 1995 390 eurosta 347 euroon vuonna 1996, 379 euroon vuonna 1998 ja 412 euroon tutkimusajanjaksolla eli ne olivat aina, paitsi vuonna 1996, korkeampia kuin yhteisön markkinoiden hinnat. (98) Käytettävissä olevista tiedoista puolivuosittain, vuonna 1997 ja tutkimusajanjaksolla tehty analyysi osoittaa kuitenkin, että yhteisön hintojen ja yhteisön tuotan- nonalan vientihintojen ero on kasvanut asteittain kysei- senä ajanjaksona. Tämä ei kuitenkaan selitä sitä jyrkkää hintojen laskua ja siitä johtuvaa kannattavuuden laskua, jonka yhteisön tuotannonala kärsi yhteisössä tapahtuneen myynnin osalta. Kuten edellä todettiin, yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat jyrkemmin tutkimusajanjaksolla kuin sen vientihinnat, minkä seurauksena oli todettu yhteisössä tapahtuneen myynnin kannattavuuden heikkeneminen. Lisäksi on huomattava, että maailman teräsmarkki- noiden tilanteen heikkeneminen ei voi olla perusteena Kiinasta, Intiasta ja Romaniasta peräisin olevan alihin- noitetun tuonnin lisääntymiseen. L 36/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 2. 2000 4 Syy-yhteyttä koskeva päätelmä seostamattomasta (102) Ei voida sulkea pois sitä, että muut tekijät kuin polku- myynnillä tapahtunut tuonti, kuten teräsmarkkinoiden maailmanlaajuinen epävakaus, Puolasta, Tšekistä, enti- sestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta, Bulgariasta ja Ukrainasta oleva tuonti tai muiden yhteisön tuottajien toiminta on voinut vaikuttaa yhteisön tuotannonalan vaikeisiin olosuhteisiin. Tämä ei kuitenkaan poista sitä tosiasiaa, että Intiasta, Kiinasta ja Romaniasta peräisin valmistettujen olevan kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonti, erikseen tarkasteltuna, on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Tämä päätelmä on tehty erityi- sesti ottaen huomioon yhteisön tuotannonalan kokema markkinaosuuden menetys, hintojen lasku ja niistä johtuva kannattavuuden heikkeneminen, samanaikaisesti kun polkumyynnillä tapahtunut tuonti lisääntyi merkit- tävästi voittaen markkinaosuuksia alihinnoitellen jatkuvasti hintansa verrattuna yhteisön tuotannonalan hintoihin. teräksestä ja F YHTEISÖN ETU 1 Alustavat huomautukset (103) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista huolimatta komissio tutki myös, oliko olemassa pakottavia syitä päätellä niin, että ei olisi yhteisön edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä tässä tapauksessa. Näin ollen tutkittiin mahdollisten toimenpiteiden vaikutus kaikkiin tämän menettelyn osapuolien sekä seuraukset toimenpiteiden toteuttami- sesta tai toteuttamatta jättämisestä peruspäätöksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti. (104) Tätä varten komissiolla oli käytettävissään yhteisön tuot- tajien ja valituksessa yksilöityjen tai tutkimuksen aikana ilmoittautuneiden maahantuojien komission kyselylo- makkeeseen antamat vastaukset. Lisäksi menettelyn aloittamisen yhteydessä yhteisön tuottajia pyydettiin toimittamaan luettelo yhteisössä olevista tärkeimmistä asiakkaistaan eli kyseisen tuotteen käyttäjiä. Viimeksi mainituille lähetettiin erityisesti niiden toimintaan liit- tyvä kyselylomake. Vaikka kyselylomakkeita lähetettiin monelle yritykselle (noin 90 yritystä), niihin vastasi vain muutama yritys. (105) Täydentääkseen analyysiaan komissio tutki EHTY-sopi- muksen puitteissa toimitettuja tietoja, erityisesti kyseisen tuotteen tuotannon merkitystä yhteisön tuotannonalan kokonaisvaltaisessa teräksentuotannossa. Yhteisön tuot- tajien kotimaan markkinoilleen tekemiä toimituksia koskevia tietoja otettiin myös huomioon tärkeimpien kuluttajina toimivien teollisuusalojen osoittamiseksi. 2 Vaikutus yhteisön tuotannonalaan ja sen liitän- näistoimintoihin (106) Yhteenvetona todettakoon, että yhteisön teollisuuden muodostavat kymmenen tuottajaa, joista kahdeksan on keskikokoisia, suurempiin teräsalan ryhmiin kuuluvia yrityksiä, kun taas kaksi jäljelle jäävää yritystä on täysin itsenäisiä pk-yrityksiä. Ne sijaitsevat kuudessa jäsenval- tiossa eli Itävallassa, Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Espan- jassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tutkimus on osoittanut, että yhteisön tuotannonalalla oli vaikeuksia, jotka johtuivat kyseisestä kolmesta maasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin valtavasta kasvusta. Ilman suojatoimenpiteitä yhteisön tuotannonala kärsisi jatkuvasti alihinnoittelusta ja siitä johtuvasta hintojen alenemisesta, joka johti sen rahoitustilanteen selvään heikkenemiseen. Yritykset joutuisivat sulkemaan tiettyjä tuotantolinjoja vaarantaen siten niiden teräsalan ryhmien aseman, johon ne kuuluvat. Yhteisön tuotannonala on merkittävä jalostamattoman teräksen kuluttaja, ja sen tuotannon mikä tahansa vähennys haittaa välittömästi tuotantoketjun alkupään teräksen tuotantoa ja siten yhteisön työllisyystilannetta. Teräsalan kannalta on siksi erittäin tärkeää pitää yllä yhteisön tuotannonalan elinkel- poisuus. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla odotetaan, että rehellinen kilpailutilanne palautuu ja että yhteisön tuotannonala voisi hyötyä suurista ponnisteluista, joihin on jo ryhdytty tehokkuuden parantamiseksi. 3 Vaikutus käyttäjiin (107) Kuten edellä mainittiin, tuotteen käyttäjien lähettämät harvat vastaukset kyselylomakkeeseen ilmentävät kiin- nostuksen puutetta menettelyyn. saatujen puitteissa EHTY-sopimuksen käytettävissä olevien tietojen analyysi osoitti, että yhteisön tuotan- nonalan toimitukset on pääasiassa tarkoitettu kaup- jotka myyvät kyseisen tuotteen leikattuna edel- piaille, leen. Loput myydään käyttäjäteollisuudelle kuten laivan- rakennukselle, terästehtaille tai teräsputkiteollisuudelle, höyrykattiloiksi tai muiksi metallisäiliöiksi, määränmu- kaisessa tärkeysjärjestyksessä ilmaistuna. Yritykset, jotka myyvät edelleen tuotteen, kun se on leikattu, valittivat kyseisten vientimaiden käyttämistä sopimattomista hinnoista, jotka johtivat selvään hintojen laskuun ja joka alensi niiden voittomarginaaleja. Ne toivoivat joka suojatoimenpiteiden palauttaisi rehellisen kilpailun. käyttöönottoa, Muut käyttäjät eivät ilmaisseet kantaansa, mutta koska markkinat ovat hinnan suhteen herkkiä, on todennä- köistä, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaa hintojen nousuun. Nämä käyttäjäteollisuudenalat on luonteeltaan sellaisia, että kyseinen tuote edustaa vain vähäistä osaa niiden kokonaiskustannuksista, mikä selittänee niiden yhteistyöstä jättäytymisen tässä menettelyssä. Toimenpi- teiden käyttöönotosta johtuva mahdollinen hintojen nousu olisi siten näiden teollisuudenalojen osalta margi- naalinen. 11. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 36/17 4 Vaikutus maahantuojiin/kauppiaihin 1 Vahingon korjaava taso (108) Komissio lähetti kyselylomakkeet monelle yhteisössä toimivalle maahantuojalle (noin 25). Se sai vain vähän käyttökelpoisia vastauksia eikä yhtään huomautusta mahdollisten suojatoimenpiteiden vaikutuksesta tuon- tiin. Kyseinen tuote, jota yleensä maahantuovat erikoistuneet teräksen maahantuojat/kauppiaat, edustaa joka tapauk- sessa vain pientä osaa niiden käsittelemien eri terästuot- teiden joukossa. Koska sellaisia vaihtoehtoisia hankinta- lähteitä on paljon, jotka eivät ole polkumyyntitoimenpi- teiden kohteena, mukaan luettuna yhteisön tuotan- nonalan valmistama kyseinen tuote, polkumyyntitoi- menpiteiden käyttöönotolla katsotaan olevan vain mini- maalinen vaikutus kyseisten maahantuojien/kauppiaiden kokonaistilanteeseen. 5 Yhteisön etua koskeva päätelmä polkumyynnillä ja tullin määrä, (111) Tullin tason määrittämiseksi on otettava huomioon todetut polkumyyntimarginaalit joka tapahtuneen korjaamaan tarvitaan tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttama vahinko. Tarpeellinen hinnannousu määriteltiin vertailemalla painotettua keskimääräistä tuontihintaa, sellaisena kuin se on vahvistettu alihinnoittelulaskelmia varten, yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien eri luok- kiin kuuluvien kvartolevyjen vahinkoa aiheuttamatto- miin hintoihin. (112) Katsottiin, että vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrän olisi oltava sellainen, että yhteisön tuotannonala voisi sen avulla kattaa tuotanto- kustannuksensa ja saada kohtuullisen myyntivoiton. Näin ollen katsottiin, että ennen kahdeksan prosentin liikevaihtoveron vähentämistä oleva voittomarginaali on sopiva perusta, jonka suhteen otettiin huomioon pitkä- vaikutteisten investointien ja jota yhteisön tuotannonala voi kohtuulla odottaa olosuh- joissa ei ole vahingollista polkumyyntiä. teissa, tuoton tarve ja (109) Koska polkumyynnillä tapahtunut tuonti ja koska merkittävää alihinnoittelua todettiin tarkastelu- ajanjaksolla, on todennäköistä, että tämä suuntaus jatkuisi ja että toimenpiteiden puuttuminen johtaisi yhteisön tuotannonalan tilanteen edelleen heikkenemi- seen. lisääntyi Toimenpiteiden käyttöönotolla sen sijaan palautettaisiin rehellinen kilpailu ja autettaisiin yhteisön tuotannonalaa vähennettäisiin pääsemään taas kannattavaksi vähentämistä sulkemisia tehtaiden koskevaa uhkaa. henkilöstön sekä ja ei joka Näin ollen vahingon korjaavat tasot määriteltiin vertaile- malla keskenään luokittain yhteisön tuotannonalan aiheuta painotettua keskimääräistä hintaa, vahinkoa, ja samaan luokkaan kuuluvien maahantuo- tujen tuotteiden painotettuja keskimääräisiä myyntihin- toja neljännesvuosittaisella perusteella. Koska Romanian osalta oli vain vähän yhteistyötä, jäännösvahinkomargi- naali jota laskettiin sellaisen tuoteluokan perusteella, tuotiin edustavia määriä ja jolle löydettiin korkein margi- naali. Erotus ilmaistiin sitten prosentteina cif-tuontihin- nasta yhteisön rajalla tullaamattomana: Edelleen leikkaajien osalta suojatoimenpiteiden käyt- töönotto johtaisi kohtuullisten marginaalien palautumi- seen. Käyttäjäteollisuusalojen ja maahantuojien/kauppiaiden osalta mahdollisella odotettavissa olevalla hinnannou- sulla olisi vain vähäinen vaikutus. Näin ollen päätellään, että nykyisissä olosuhteissa ei ole mitään pakottavia syitä, miksi ei olisi yhteisön edun mukaista ottaa käyttöön kyseisiä toimenpiteitä. Maa/yritys Vahinkomarginaali (%) Kiina Intia: SAIL Romania: Sidex Muut 13,2 21,8 9,6 18,1 G VÄLIAIKAISET TULLIT (110) Koska komissio on vahvistanut, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle ja että ei ole olemassa pakot- tavia syitä jättää toteuttamatta toimenpiteitä, olisi otet- tava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet. 2 Väliaikaisten tullien taso (113) Edellä olevan perusteella katsotaan, että olisi otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli todetun polku- myyntimarginaalin tasoisena, mutta se ei saisi olla korkeampi kuin yllä peruspäätöksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti määritelty vahinkomarginaali. Vapaasti yhteisön rajalla sovellettavan tullin määrä on: tullaamattomana -hintaan L 36/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 2. 2000 Maa/yritys Polkumyynti marginaali (%) Vahinkomarginaali (%) Ehdotettu polkumyyntitulli (%) Kiina Intia — SAIL Romania — Sidex 34,3 51,1 51,1 52,6 14,4 13,2 21,8 21,8 18,1 9,6 13,2 21,8 21,8 18,1 9,6 (114) Tässä päätöksessä eritelty yksityistä yritystä koskeva polkumyyntitulli vahvistettiin tämän tutki- muksen päätelmien perusteella. Siinä on siten otettu huomioon tutkimuksessa todettu yritystä koskeva tilanne. Kyseistä tullia (toisin kuin maakohtaista ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) sovelletaan siten yksinomaisesti kyseisestä maasta peräisin oleviin sellaisiin tuotteisiin, jotka yritys eli mainittu erillinen oikeushenkilö on valmistanut. Tuontitavaroihin, jotka on valmistanut jokin muu yritys kuin sellainen, jota ei ole nimenomaisesti mainittu tämän päätöksen artiklaosassa nimen ja osoitteen kanssa, mukaan luettuna etuyhteydessä nimenomaisesti mainittuihin yrityksiin olevat yritykset, ei voida soveltaa tätä tullia vaan niihin sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. (115) Vaatimus tämän yksittäistä yritystä koskevan polkumyyntitullin soveltamisesta (esim. yritysyksikön nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen seurauksena) on tehtävä komissiolle (1) ja mukaan on liitettävä kaikki asiaan kuuluvat tiedot, erityisesti tuotantoon liittyvässä yrityksen toiminnassa tapahtuneet muutokset, kotimaan ja vientimyynti, joka liittyy esim. kyseiseen nimenmuutokseen tai tuotanto- ja myyntiyksiköiden muutokseen. Kuultuaan neuvoa-antavaa komi- teaa komissio muuttaa tarpeen vaatiessa päätöstä saattamalla ajan tasalle luettelon yrityksistä, jotka ovat saaneet hyväkseen yksilöllisen tullin. H LOPPUSÄÄNNÖKSET (116) Olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjalli- sesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi on korostettava, että kaikki tässä päätöksessä tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen ennen komission mahdol- lisesti ehdottaman lopullisen tullin käyttöönottoa, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla jota sovelletaan Kiinasta, Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, 1. Intiasta ja Romaniasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen kelaamattomien levyvalmisteiden, joita ei ole enempää valmistettu kuin kuumavalssattu ja joissa ei ole pintakuvioita ja joiden paksuus on yli 10 millimetriä ja leveys yli 600 millimetriä ja jotka kuuluvat CN-koodeihin ex 7208 51 30 (Taric-koodiin 7208 51 30*10), (Taric-koodiin 7208 51 91*10) ja ex 7208 51 99 (Taric-koodiin 7208 51 99*10), tai, joiden paksuus on vähintään 4,75 millimetriä mutta enintään 10 millimetriä ja leveys vähintään 2 050 millimetriä ja jotka kuuluvat CN- koodiin ex 7208 52 91 (Taric-koodi 7208 52 91*10), tuonnissa. 7208 51 50*10), ex 7208 51 91 ex 7208 51 50 (Taric-koodiin Seuraavien vientiyritysten valmistamiin tuotteisiin vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohin- 2. taan sovellettava tulli on: (1) Euroopan komission Kaupan pääosasto Linja C DM 24-8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bryssel Belgia. 11. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 36/19 Maa Yritys Polkumyyntitulli (%) Taric-lisäkoodi Kiina Intia Kaikki yritykset Kaikki yritykset Romania Sidex SA, Smârdan Street 1, 6200 Galati Kaikki muut yritykset 3. Jollei toisin ole määrätty, sovelletaan voimassa olevia tulleja. 13,2 21,8 9,6 18,1 — — A069 A999 Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliai- 4. kaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. 2 artikla Asianomaiset osapuolet voivat pyytää saada tietoonsa sellaiset olennaiset tiedot ja huomiot, joiden perus- teella tämä päätös tehtiin, esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää komissiolta kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaatulopäivästä saada tulla kuulluiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta päätöksen N:o 2277/96/EHTY 20 artiklan soveltamista. Edellä mainitun päätöksen 21 artiklan 4 kohdan perusteella asianomaiset osapuolet voivat pyytää saada tulla kuulluiksi yhteisön etua koskevan analyysin johdosta ja ne voivat tehdä huomautuksensa tämän päätöksen soveltamisesta kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta. Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän päätöksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan. 3 artikla Tämä päätös on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 2000. Komission puolesta Pascal LAMY Komission jäsen


title: Agenda 2000 : Ampliamento: Documento riepilogativo 1999: Relazioni sui progressi verso l'adesione di ciascuno dei paesi candidati.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
Cyprus
Malta
Türkiye
accession to the European Union
economic situation
enlargement of the Union
political situation
report


title: Elenco dei deputati dell'ufficio di presidenza, del Parlamento, dei gruppi politici, delle commissioni e delle delegazioni interparlamentari.,Jäsenluettelo puhemiehistö, parlamentti, puolueryhmät, valiokunnat, yhteisparlamentaariset valtuuskunnat.,Ledamotsförteckning : Förteckning över ledamöter i presidiet, i parlamentet, i de politiska grupperna, i utskotten, i de interparlamentariska delegationerna.,Ledenlijst van het Bureau, het Parlement, de fracties, de commissies en de interparlementaire delegaties.,List of members of the Bureau, Parliament, political groups, committees and interparliamentary delegations.,Lista de los diputados de la Mesa, del Parlamento, de los grupos políticos, de las comisiones y de las delegaciones interparlamentarias.,Lista dos deputados da Mesa, do Parlamento, dos grupos políticos, das comissões e delegações interparlamentares.,Liste des députés du bureau, du Parlement, des groupes politiques, des commissions et des délégations interparlementaires.,Medlemsfortegnelse over Præsidiet, Parlamentet, de politiske grupper, udvalgene og de interparlamentariske delegationer.,Mitgliederliste des Präsidiums, des Parlaments, der Fraktionen, der Ausschüsse und der interparlamentarischen Delegationen.,Κατάλογος των βουλευτών του Προεδρείου, του Κοινοβουλίου, των πολιτικών ομάδων, των επιτροπών και των διακοινοβουλευτικών αντιπροσωπειών.

eurovoc_concepts:
Member of the European Parliament
yearbook