title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0369/00 di Ilda Figueiredo (GUE/NGL) alla Commissione. Impatto socioeconomico dell'iniziativa per l'occupazione.

text: C 374 E/60 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/070) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0369/00 di Ilda Figueiredo (GUE/NGL) alla Commissione (14 febbraio 2000) Oggetto: Impatto socioeconomico dell(cid:146)iniziativa per l(cid:146)occupazione Il Vertice straordinario di Lussemburgo, del novembre 1997, ha adottato un(cid:146)iniziativa per l(cid:146)occupazione, applicabile per tre anni, la quale mobilita, per tale periodo, circa 450 milioni di euro. L(cid:146)iniziativa s(cid:146)inquadra nel titolo B5-5 del bilancio della Comunit(cid:224) e comprende misure di sostegno alle piccole e medie imprese e progetti innovativi a livello del mercato del lavoro. Nel contesto, pu(cid:242) la Commissione comunicare: (cid:129) la ripartizione annua per ciascuno Stato membro degli importi iscritti nelle singole linee che fanno capo al titolo B5-5 del bilancio comunitario? (cid:129) il numero stimato di posti di lavoro creati da queste misure nell(cid:146)Unione europea e in ciascuno Stato membro (ricordando che in precedenza la Commissione ha effettuato una valutazione analoga per il programma ELISE)? Risposta data dal sig. Solbes Mira a nome della Commissione (3 aprile 2000) A seguito del Consiglio europeo straordinario di Lussemburgo sull(cid:146)occupazione, l(cid:146)autorit(cid:224) di bilancio ha istituito una nuova linea di bilancio denominata B5-5 «Mercati del lavoro e innovazione tecnologica» per il finanziamento di 450 milioni di EURO nell(cid:146)arco di un triennio (1998-2000). Da un lato, nel 1998, sono stati stanziati 30 milioni di EURO, da tre linee di bilancio (B5-500, B5-5010 e B5-5020), per il finanziamento di una serie di attivit(cid:224) connesse con l(cid:146)attuazione del titolo sull(cid:146)occupazione del trattato CE e, in generale, della strategia occupazionale. Tali attivit(cid:224) miravano ad identificare le buone pratiche e a promuoverne lo scambio tra gli Stati membri e a favorire il sostegno in favore di azioni e progetti innovativi nonchØ della ricerca sulle politiche dell(cid:146)occupazione degli Stati membri. Dall(cid:146)altro, sono stati destinati 120 milioni di EURO all(cid:146)iniziativa «Crescita e occupazione», un programma di assistenza finanziaria a favore di piccole e medie imprese (PMI) innovatrici e creatrici di posti di lavoro. A questa cifra possono essere aggiunti i 5 milioni di EURO relativi all(cid:146)azione pilota Impresa comune europea (ICE) (B5-512). Nel biennio 1999-2000, l(cid:146)importo stanziato in favore dell(cid:146)iniziativa «Crescita e occupazione» Ł stato di 300 milioni di EURO L(cid:146)iniziativa «Crescita e occupazione» si compone di tre meccanismi complementari: uno sportello di capitali di rischio nel quadro del Meccanismo europeo per le tecnologie (Sportello MET per l(cid:146)avviamento) gestito dal Fondo europeo per gli finanziari a sostegno della costituzione di imprese comuni transnazionali da parte delle PMI nell(cid:146)ambito della Comunit(cid:224) (ICE), gestito dalla Commissione, ed un sistema di garanzia (Meccanismo di garanzia per le PMI) gestito dal FEI. (FEI), un sistema di contributi investimenti Per quanto riguarda lo «Sportello MET per l(cid:146)avviamento», la Commissione ha approvato impegni di investimento in nove fondi selezionati dal FEI, per un totale di oltre 54 milioni di EURO. La ripartizione per Stato membro Ł illustrata nella tabella 1 che viene inviata direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare e al Segretariato del Parlamento. Per quanto concerne l(cid:146)ICE, la Commissione ha approvato 65 progetti: 53 progetti di imprese comuni e 12 strumenti di promozione. I 53 progetti di impresa comune hanno coinvolto 115 PMI. La ripartizione per Stato membro delle PMI partecipanti ai progetti e la prevista sede dell(cid:146)impresa comune sono riportate nella tabella 2 che viene inviata direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare e al Segretariato del Parlamento. Per quanto attiene il Meccanismo di garanzia per le PMI, la Commissione ha approvato impegni nei confronti di 15 intermediari finanziari selezionati dal FEI per un totale di oltre 90,2 milioni di EURO. La ripartizione per Stato membro Ł illustrata nella tabella 3 che viene inviata direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare ed al Segretariato del Parlamento. 28. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 374 E/61 Relativamente allo «Sportello MET per l(cid:146)avviamento», gli ultimi dati disponibili mostrano che 49 PMI comunitarie hanno ricevuto un finanziamento dai fondi che partecipano al meccanismo. Informazioni dettagliate sulle prospettive in termini di creazione di nuovi posti di lavoro del meccanismo «Sportello MET per l(cid:146)avviamento» saranno disponibili nel mese di agosto 2000 allorchØ il FEI avr(cid:224) ricevuto i primi questionari annuali compilati dalle PMI. In merito all(cid:146)ICE, Ł troppo presto per avanzare ipotesi sulle cifre relative alla creazione di posti di lavoro. Il primo stadio del sostegno ICE concerne la fase dei lavori preparatori; soltanto successivamente le PMI decidono se, ed in quali condizioni, avviare l(cid:146)impresa comune. Tuttavia, anche in questa fase iniziale, si Ł chiesto alle PMI di stimare il numero di posti di lavoro che potranno essere creati. Considerando tali circostanze e tendo conto delle dichiarazioni dei richiedenti, per i 53 progetti d(cid:146)impresa comune approvati, i posti di lavoro creati potrebbero essere 788 (vale a dire una media di 15 posti di lavoro per progetto). Per quanto riguarda il Meccanismo di garanzia per le PMI, gli ultimi dati disponibili mostrano che le 7 223 PMI che hanno beneficiano di questo meccanismo hanno dichiarato 32 869 dipendenti. Sempre nell(cid:146)ambito di tale meccanismo, alle PMI viene chiesto di fare una stima dei posti di lavoro che dovrebbero essere creati nell(cid:146)immediato futuro. Stando alle loro dichiarazioni, lavoro previsti a scadenza di un anno dalla firma del contratto di prestito ammonta a 34 319, che corrisponde ad un incremento di 1 450 unit(cid:224). Per l(cid:146)anno immediatamente successivo Ł previsto un aumento a 36 988 unit(cid:224), vale a dire un(cid:146)ulteriore crescita di 2 669 addetti, che porta al 13 % l(cid:146)incremento totale sui due anni. il numero totale di posti di (2000/C 374 E/071) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0373/00 di Andre Brie (GUE/NGL) alla Commissione (14 febbraio 2000) Oggetto: Sblocco dei finanziamenti dei fondi strutturali dell(cid:146)UE in seguito alla designazione delle zone previste dalla direttiva sugli habitat (92/43/CEE) in alcuni L(cid:228)nder della Germania orientale A causa del fatto che la Germania e taluni suoi L(cid:228)nder non hanno ancora provveduto all(cid:146)attuazione della direttiva 92/43/CEE (1) del Consiglio, del 21 maggio 1992, relativa alla conservazione degli habitat e della flora e fauna selvatiche (direttiva sugli habitat), anche per i L(cid:228)nder tedeschi che hanno adempiuto tale obbligo si profila il rischio del blocco degli stanziamenti dei fondi strutturali dell(cid:146)UE. Ad esempio il Land del Meclenburgo-Pomerania Anteriore ha ormai messo a disposizione 136 siti designati ai sensi della direttiva sugli habitat per una superficie complessiva di 181. 000 ettari, pari al 7,9 % del suo territorio. In particolare per i L(cid:228)nder della parte orientale della Germania, che presentano debolezze strutturali, l(cid:146)atteggiamento annunciato dalla Commissione comporterebbe almeno un ritardo nel pagamento degli stanziamenti per il sostegno a titolo dell(cid:146)obiettivo 1 nonchØ di quelli del FEAOG destinati alle zone rurali. Dati le conseguenze sarebbero estremamente negative. i gravi problemi economici e sociali di queste regioni, Quali misure ha intenzione di adottare la Commissione per evitare che quei L(cid:228)nder della Germania orientale che hanno adempiuto il loro obbligo a norma della direttiva sugli habitat debbano rispondere dei ritardi del governo federale e di taluni altri L(cid:228)nder tedeschi? Non vede la necessit(cid:224) o la possibilit(cid:224) di valutare e decidere lo sblocco dei fondi in modo specifico per i singoli L(cid:228)nder o per i singoli progetti? Ha consapevolezza del fatto che una decisione negativa avrebbe da una parte ripercussioni economiche e sociali molto serie e, dall(cid:146)altra, pregiudicherebbe in modo duraturo la disponibilit(cid:224) della popolazione ad impegnarsi per la protezione dell(cid:146)ambiente, mentre una decisione positiva sarebbe senza dubbio percepita anche quale riconoscimento di una politica attiva in campo ambientale? (1) GU L 206 del 22. 7. 1992, pag. 7. Risposta data dal sig. Barnier a nome della Commissione (31 marzo 2000) la chiusura dell(cid:146)elenco Natura 2000 delle zone di Come l(cid:146)onorevole parlamentare sapr(cid:224), interesse comunitario (cid:129) che comprende anche le zone interessate dalla direttiva del Consiglio 92/43/CEE, del 21 maggio 1992, relativa alla conservazione degli habitat naturali e seminaturali e della flora e della fauna selvatiche e dalla direttiva del Consiglio del 2 aprile 1979 concernente la conservazione degli uccelli selvatici (1) (cid:129), che avrebbe dovuto avvenire entro il giugno 1998, Ł stata prorogata in quanto numerosi Stati membri, tra cui la Germania, non hanno presentato proposte adeguate. Il termine ultimo per la presentazione delle proposte Ł scaduto nel giugno 1995


title: Padomes Regula (EK) Nr. 348/2000 (2000. gada 14. februāris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par dažu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu un galīgi iekasē uzlikto pagaidu maksājumu

eurovoc_concepts:
Croatia
Ukraine
anti-dumping duty
import
piping
tube

formats: html pdf print

text: 158 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/33. sēj. 32000R0348 17. 2. 2000. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 45/1 PADOMES REGULA (EK) Nr. 348/2000 (2000. gada 14. februāris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par dažu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu un galīgi iekasē uzlikto pagaidu maksājumu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 10. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apsprieša- nās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: (1) (2) A. PAGAIDU PASĀKUMI Ar Regulu (EK) Nr. 1802/1999 (2) (še turpmāk – “pagaidu regula”) Komisija piemēroja antidempinga pagaidu maksā- jumu par dažu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu uz Kopienu. B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA Pēc antidempinga pagaidu maksājuma piemērošanas iein- teresētajām personām, kuras iesniedza tādu lūgumu, deva iespēju paust savu viedokli. Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu un to summu galīgo iekasēšanu, ko nodroši- nāja ar pagaidu maksājumiem. Minētajām personām arī deva laiku, lai tās pēc minētā paziņojuma varētu izteikt savus iebildumus. C. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI 1. Attiecīgais ražojums (4) (5) (6) Jāatgādina, ka pagaidu regulas 7. apsvērumā attiecīgais ražojums bija aprakstīts kā dzelzs vai neleģētā tērauda bez- šuvju caurules, ko izmanto naftas un gāzes cauruļvadiem, ar ārējo diametru, ne lielāku kā 406,4 mm; dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju caurules ar apaļu šķērsgriezumu, auksti stieptas vai auksti velmētas; citas dzelzs vai neleģētā tērauda caurules ar apaļu šķērsgriezumu, ar ārējo diame- tru, ne lielāku kā 406,4 mm, še turpmāk – “bezšuvju cau- rules”. Atkārtoja apgalvojumu, ka bezšuvju caurules jāiedala divos atsevišķos attiecīgajos ražojumos, t. i. , komerciālās tērauda caurulēs un tērauda naftas un gāzes cauruļvados, un ka jeb- kurš kaitējums, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei, jāizvērtē atsevišķi attiecībā uz katru ražojumu. Domājamās atšķirības pamatojums ir tāds, ka komerciālās caurules un cauruļvadi nav savstarpēji aizstājami, ņemot vērā īpašo sertifikāciju, ko prasa par naftas un gāzes cau- ruļvadiem. Bija arī iebildums, ka cauruļvadu ražošanas salī- dzinoši augstākās izmaksas izslēdz iespēju izmantot tās citiem mērķiem, izņemot izmantojumu naftas un gāzes nozarē. Apgalvoja arī, ka komerciālās caurules izmanto celtniecībā un infrastruktūrā, cauruļvadus izmanto naftas un gāzes rūpniecībā, un ka abus ražojumus pārdod pa dažādiem pārdošanas kanāliem; cauruļvadus pārdod uzreiz tiešajiem patērētājiem, nevis tirgotājiem. savukārt (3) Personu mutiskās un rakstiskās piezīmes ņēma vērā un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja galīgos atzinumus. (1) OV L 56, 6. 3. 1996. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 905/98 (OV L 128, 30. 4. 1998. , 18. lpp. ). (2) OV L 218, 18. 8. 1999. , 3. lpp. (7) Konstatēja, ka visām bezšuvju caurulēm ir vienādas fizikā- lās un tehniskās pamatīpašības. Lai arī ir plašs dažādu veidu spektrs, kuri atšķiras pēc ārējā diametra, sieniņu biezuma, tērauda kategorijas un tehniskajām specifikācijām, skaidru šķirtni starp tām novilkt nevar. 11/33. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 159 Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka visus bezšuvju cauruļu veidus pārdod gan tirgotājiem, gan tiešajiem patērētājiem. Līdz ar to nevarēja konstatēt skaidru šķirtni starp pārdoša- nas kanāliem, kaut arī tā pati par sevi nav būtiska. Kopienas ražošanas nozare, un bezšuvju caurules, ko pār- dod vietējā tirgū Horvātijā, ir līdzīgi ražojumi Regulas (EK) Nr. 384/1996 (še turpmāk – “pamatregula”) 1. panta 4. punkta nozīmē. (8) (9) Visbeidzot, konstatēja, ka visu bezšuvju cauruļu izmanto- jums būtībā ir vienāds. Kaut arī tās izmanto daudzās dažā- dās rūpniecības nozarēs, piemēram, celtniecībā, automa- šīnu rūpniecībā, naftas un mazuta rūpniecībā, spēkstaciju un apkures katlu celtniecībā, pneimatikā un hidraulikā, un inženiertehnikā, un kaut arī pieņem, ka ne visi patērētāji spēj izmantot visus bezšuvju cauruļu veidus, uzskata, ka visām caurulēm ir viens pamatizmantojums. (10) Kamēr daži bezšuvju cauruļu veidi ir skaidri paredzēti īpa- šiem izmantojumiem (piemēram, naftas cauruļvadi), tādas caurules var izmantot arī mazāk specifiskiem mērķiem. Turklāt konstatēja, ka arī komerciālās caurules var izman- tot plašā piemērojumu spektrā. Šie konstatējumi norāda uz to, ka pastāv liela konkurence un plaša savstarpēja aizstā- jamība starp visiem ražojumu veidiem. (11) Tādējādi apstiprina pagaidu atzinumu par to, ka visas bez- šuvju caurules, vienalga, vai tās ir komerciālās caurules vai cauruļvadi, veido vienu ražojumu. 2. Līdzīgi ražojumi (12) Jāatgādina, ka pagaidu regulas 11. un 12. apsvērumā Komi- sija konstatēja, ka bezšuvju caurules, kas importētas no attiecīgajām valstīm, bezšuvju caurules, ko Kopienā ražo un pārdod Kopienas ražošanas nozare, kā arī bezšuvju cau- rules, ko pārdod vietējā tirgū Horvātijā, visas ir ar līdzīgām fizikālajām un tehniskajām pamatīpašībām, un konstatēja, ka tām būtībā ir vienāds izmantojums. (13) Apgalvoja, ka Kopienas ražotās bezšuvju caurules atšķiras no tām, kas importētas no Ukrainas, jo Ukrainā ražotās bezšuvju caurules ražo atbilstoši standartiem, kuri atšķiras no Kopienas ražošanas nozarē izmantotajiem, un ka īpa- šās testēšanas prasības, ko piemēro Kopienā ražotajām bezšuvju caurulēm, nozīmē atšķirīgu ražošanas procesu. (14) Izmeklēšana parādīja, ka gan Kopienas ražošanas nozare, gan Ukrainas eksportētāji ražošanā izmanto tos pašus vai līdzīgus valsts un starptautiskos standartus. Informācija, ko iesniedza Ukrainas eksportētāji, norāda, ka uz Kopienu eksportētās bezšuvju caurules – gan komerciālās caurules, gan cauruļvadi – atbilst tādiem rūpniecības standartiem kā DIN, API un ASTM, tāpat kā Kopienas ražošanas nozares ražotie ražojumi. D. DEMPINGS 1. Horvātija (16) Kopš pagaidu pasākumu pieņemšanas nav iesniegtas pie- zīmes attiecībā uz normālās vērtības aprēķināšanu, eks- porta cenas noteikšanu, normālās vērtības salīdzinājumu ar eksporta cenu, vai dempinga starpības noteikšanu. Tāpēc apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 13. līdz 19. apsvērumā. Līdz ar to dempinga starpība un atlikusī dempinga starpība paliek tajā pašā apjomā, t. i. , 40,8 %. 2. Ukraina a) Normālā vērtība (17) Pēc pagaidu regulas publicēšanas kāds importētājs iebilda pret to, ka, nosakot normālo vērtību Ukrainai, par atbil- izvēlēta Horvātija. stošu tirgus ekonomikas trešo valsti Importētājs iebilda, ka enerģijas izmaksas un citi ieguldī- jumi Horvātijā ir daudz augstāki nekā Ukrainā, ka Horvā- tijas vietējo tirgu ir monopolizējis, vai vismaz tajā dominē, viens ražotājs, un ka nav iesniegti pietiekami pierādījumi, ar kuriem būtu pamatota Horvātijas vietējo pārdošanas apjomu reprezentativitāte. (18) Uzskata, ka arguments par Horvātijas salīdzinoši augstāka- jām izmaksām nav būtisks, jo Ukraina nav tirgus ekono- mikas valsts, un būtībā jebkurš salīdzinājums nebūtu ticams. Būtiski šajā kontekstā ir tas, vai Ukrainas ražotā- jiem bija absolūtas vai salīdzinošas priekšrocības salīdzinā- jumā ar Horvātiju, piemēram, efektīvāka enerģijas izman- tošana. Tomēr, šajā gadījumā tā nebija. Turklāt izvēlēties Horvātiju bija pamats, jo vienu no alternatīvajām valstīm – Brazīliju neizvēlējās tāpēc, ka Brazīlijas tirgus cenas viena ražotāja dominējošā stāvokļa dēļ tiešām bija pārāk augstas. Horvātija tomēr importēja attiecīgo ražojumu, kā arī eks- portēja to, tāpēc tās tirgū bija zināms konkurences ele- ments. Turklāt pārdošanas apjomi vietējā tirgū bija repre- zentatīvi un sasniedza vairāk nekā 5 % kopējā Ukrainas eksporta uz Kopienu. Visbeidzot, kaut arī tika pieliktas visas pūles, lai izmeklētu Brazīlijai alternatīvus tirgus, pie- mēram, Amerikas Savienoto Valstu un Čehijas Republikas tirgus, neviena no minētajām valstīm nevēlējās sadarboties. (15) Ņemot vērā iepriekš minēto, apstiprina pagaidu atzinumus par to, ka bezšuvju caurules, ko Kopienā ražo un pārdod (19) Tā kā neizvirzīja citus argumentus ne attiecībā uz metodoloģiju, ne normālās vērtības aprēķināšanu, tad izklāstīti pagaidu regulas apstiprina atzinumus, kuri 20. līdz 26. apsvērumā. 160 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/33. sēj. b) Eksporta cena (20) Viens ražotājs eksportētājs iebilda, ka, nosakot eksporta cenu, Komisija nav ņēmusi vērā tā pārdošanas apjomus saistītajam importētājam Kopienā, jo šā ražotāja eksportē- tāja iesniegtā informācija neesot atzīta par ticamu. Tā kā jauni pierādījumi par pretējo nav iesniegti, apstiprina atzi- numus, kas izklāstīti pagaidu regulas 27. un 28. apsvē- rumā. c) Salīdzinājums (21) Ražotāji eksportētāji atkārtoja savu lūgumu izdarīt korek- cijas, lai ņemtu vērā atšķirības fizikālajās īpašībās, kuras rodas zemāko standartu dēļ, ko izmanto Ukrainas cauruļu ražošanas nozare salīdzinot ar Kopienas ražošanas nozari. Šo lūgumu pagaidu posmā noraidīja, jo tas nebija pietie- kami pamatots. Tomēr ražotāji eksportētāji arī šoreiz nav pamatojuši savus argumentus, un, tā kā jaunas informāci- jas nav, apstiprina atzinumus, kuri izklāstīti pagaidu regu- las 29. līdz 31. apsvērumā. d) Dempinga starpība salīdzināmus tirdzniecības nosacījumus, tādējādi konkurē- jot gan savstarpēji, gan ar Kopienas ražošanas nozares pār- dotajām caurulēm. (26) Tāpēc apstiprina pagaidu atzinumus attiecībā uz Horvāti- jas un Ukrainas importa kumulatīvā novērtējuma piemē- rotību. b) Importa dempinga cenas (27) Cenu samazinājuma starpību Horvātijai un Ukrainai aprē- ķināja atkārtoti, ņemot vērā ieinteresēto personu iesnieg- tos pierādījumus attiecībā uz dažu ražojumu kategoriju cenām un bezšuvju cauruļu sagrupēšanu cenu salīdzinā- juma nolūkā. (28) Attiecībā uz Horvātiju, pārskatītais vidējais svērtais cenu samazinājums, kas izteikts kā procentuālā daļa no Kopie- nas ražošanas nozares cenām, ir 14,4 %. (29) Attiecībā uz Ukrainu, pārskatītais vidējais svērtais cenu samazinājums, kas izteikts kā procentuālā daļa no Kopie- nas ražošanas nozares cenām, ir 24 %. (22) Tādējādi attiecībā uz Ukrainu apstiprina pagaidu atzinu- mus par dempinga starpību 123,7 %. 3. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis E. KAITĒJUMS a) Iepriekšēja piezīme 1. Kopienas ražošanas nozares definīcija (30) (23) Tā kā jaunas informācijas nav, apstiprina pagaidu regulas 34. līdz 38. apsvērumā izklāstītos pagaidu atzinumus par Kopienas ražošanas nozares definīciju. 2. Imports Kopienā no attiecīgajām valstīm a) Kumulācija (24) Horvātijas ražotājs eksportētājs iebilda, ka imports no Hor- vātijas nebūtu jāvērtē kumulatīvi ar Ukrainas izcelsmes importu. Šajā saistībā iebilda, ka importa apjoms no Hor- vātijas izmeklēšanas laika posmā bija ievērojami mazāks par Ukrainas importa apjomu, turpretim minētā importa cenas bija augstākas. Apgalvoja arī, ka Horvātijas eksports pielāgojās cenām, ko Kopienas tirgū noteica Ukrainas imports. (25) Konstatēja, ka dempinga starpība abām valstīm ir ievēro- jama. Abu valstu importa apjoms aplūkotajā laika posmā palielinājās, sasniedzot ievērojamu līmeni, kurš abos gadī- jumos izrādījās krietni virs minimālā līmeņa. Attiecībā uz importa cenām konstatēja, ka abu valstu izcelsmes bez- šuvju cauruļu cenas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām izmeklēšanas laika posmā. Tur- klāt abu valstu izcelsmes bezšuvju caurules pārdeva pa ievērojot tiem pašiem pārdošanas kanāliem un Pēc pagaidu regulas publicēšanas Komisija 1999. gada 8. decembrī konstatēja, ka daži Kopienas ražotāji, kuri ir daļa Kopienas ražošanas nozares šajā procedūrā, bija pārkāpuši EK līguma 81. pantu, iesaistoties pret konku- renci vērstā darbībā. Secināja, ka no 1990. gada līdz 1995. gadam Dalmine, Mannesmannröhren–Werke un Val- lourec noslēdza vienošanos, kurā paredzēja ievērot savus attiecīgos vietējos tirgus attiecībā uz dažām bezšuvju cau- rulēm, un proti, cauruļveida izstrādājumiem izmantošanai naftas valstīs un dažiem cauruļvadiem. (31) Lēmumu pārbaudīja, lai noteiktu, vai kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei nodarījis importa dempings vai arī to izraisījusi pašu Kopienas ražotāju darbība. (32) Jānorāda, ka laika posms, pamatojoties uz kuru izdarīja šīs izmeklēšanas atzinumus (no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 31. oktobrim) ir ārpus tā laika posma, par kuru konstatēja, ka tajā notikusi pret konkurenci vērstā darbība. Ņemot vērā to, ka minētā darbība notika pirms laika posma, ko aplūko šajā procedūrā, un to, ka tāda Horvāti- jas un Ukrainas izcelsmes importa apjoma palielināšanās, kuru pārdeva par dempinga cenām, sakrita ar Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, nevar secināt, ka dažu Kopienas ražotāju pret konkurenci vērstā darbība būtu izraisījusi kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei tādā mērā, kas pārtrauktu cēloņsakarību starp Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un attiecīgo importu, pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. šajā procedūrā, 11/33. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 161 b) Argumenti, ko ieinteresētās personas izvirzīja attiecībā uz G. KOPIENAS INTERESES pagaidu atzinumiem (33) Ukrainas ražotāji eksportētāji iebilda, ka Kopienas ražoša- nas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta nozīmē, jo no 1997. gada līdz izmeklēšanas laika posmam rādītāji attiecībā uz produktivitāti un jaudas izmantošanu uzlabojās un tirgus daļa saglabājās stabila. Tie apšaubīja arī pagaidu atzinumus par Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti. Šo apgalvojumu pamatoja ar dažiem rakstiem presē, citējot Kopienas bezšuvju cauruļu ražotāju uzlabotos finansiālos rezultātus. (34) Jāpiemin, ka atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam, nevienam no šajā noteikumā uzskaitītajiem faktoriem nav izšķiroša nozīme, nosakot, vai Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums pamatregulas 3. panta nozīmē. (35) Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares stāvokļa uzlabo- šanos no 1997. gada līdz izmeklēšanas laika posmam, jo īpaši attiecībā uz produktivitāti un jaudas izmantošanu, tā būtu jāizvērtē, ņemot vērā antidempinga pasākumus, ko 1997. gadā ar Regulu (EK) Nr. 2320/97 (1) piemēroja par bezšuvju cauruļu importu no Čehijas Republikas, Ungāri- jas, Polijas, Rumānijas, Krievijas un Slovākijas Republikas. Tiešām, minēto antidempinga pasākumu paredzētā ietekme bija novērst kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei. (36) Jānorāda arī, ka no 1997. gada līdz izmeklēšanas laika pos- mam Kopienas ražošanas nozares sasniegtā rentabilitāte saglabājās zemāka par to, kādu nozare būtu varējusi gaidīt normālos konkurences apstākļos, ja nebūtu importa dem- pinga. Attiecībā uz rentabilitātes skaitļu ticamību, jānorā- da, ka tie atbilst informācijai, ko iesniegusi Kopienas ražo- šanas nozare izmeklēšanas gaitā un kas pārbaudīti klātienē. Runājot par Ukrainas ražotāja eksportētāja iesniegtajiem rentabilitātes datiem, jānorāda, ka tajos ir arī dati par ražo- jumiem, uz kuriem izmeklēšana neattiecas, un tie attiecas uz laika posmu, kas neietilpst šajā izmeklēšanā analizētajā laika posmā. Attiecībā uz tirgus daļu konstatēja, ka Kopie- nas ražošanas nozare nespēja atgūt iepriekš zaudēto tirgus daļu. Tādējādi, Kopienas ražošanas nozare nespēja pilnībā gūt labumu no iepriekš uzliktajiem galīgajiem pasākumiem par importu no Čehijas Republikas, Ungārijas, Polijas, Rumānijas, Krievijas un Slovākijas Republikas. (37) Ņemot vērā iepriekš minēto, apstiprina pagaidu atzinumus par būtisko kaitējumu, kas radušies Kopienas ražošanas nozarei. F. CĒLOŅSAKARĪBA (38) Tā kā jaunas informācijas nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 68. līdz 73. apsvērumā izklāstītos pagaidu atzinu- mus. (1) OV L 322, 25. 11. 1997. , 1. lpp. (39) Ņemot vērā 30. apsvērumā minētos Komisijas atzinumus, pārbaudīja, vai antidempinga pasākumu piemērošana varētu radīt satraukumu par konkurenci minētajā tirgū. Ņemot vērā konstatējumu, ka pret konkurenci vērstā dar- bība ir notikusi laika posmā pirms laika posma, ko aplūko šajā procedūrā, nav iemesla secināt, ka antidempinga pasā- kumu piemērošanai šajā procedūrā būtu ietekme uz kon- kurenci šajā tirgū nākotnē. (40) Tā kā jaunas informācijas par Kopienas interesēm nav, apstiprina pagaidu regulas 74. līdz 83. apsvērumā izklās- tītos pagaidu atzinumus. H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 1. Kaitējuma novēršanas pakāpe (41) Apstiprina metodoloģiju, ko izmantoja kaitējumu apmēra noteikšanai un kas izklāstīta pagaidu regulas 86. un 87. apsvērumā. (42) Kaitējuma apmēri, ko pārskatīja, lai ņemtu vērā ieinteresēto pušu iesniegtās piezīmes, kā minēts iepriekš 27. apsvē- rumā, pēc pagaidu atzinumu nodošanas atklātībai, ir šādi. Horvātija: 23 %, Ukraina: 38,5 %. 2. Galīgo pasākumu veids un apjoms (43) (44) (45) Iepriekš izklāstītie secinājumi par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm norāda uz vajadzību pieņemt galīgos pasākumus. Ņemot vērā ražojumu veidu dažādību, antidempinga maksājumam jābūt procentuālā nodokļa veidā. Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu visiem ražo- tājiem eksportētājiem maksājuma apjomu pamatoja ar mazāko kaitējuma apmēru vai dempinga starpību. Minētie maksājumi, kas izteikti kā procentuālā daļa no Kopienas brīvas robežpiegādes cenas, ir šādi. Horvātija: 23 %, Ukraina: 38,5 %. Pēc antidempinga pagaidu pasākumu uzlikšanas ražotājs eksportētājs Horvātijā un ražotājs eksportētājs Ukrainā kopā ar Ukrainas iestādēm piedāvāja tāda paša veida cenu saistības, kādas Komisija pieņēma no citiem Centrāleiropas un Austrumeiropas ražotājiem 1997. gadā, ievērojot Regulu (EK) Nr. 2320/97. Kaitējuma novēršanu panāk ar diviem līdzekļiem: pirmkārt, ar cenu saistībām, kas attie- cas uz noteiktu apjomu, par kuru panākta vienošanās, un, otrkārt, ar procentuālu nodokli, ko iekasē par importa daļu, kas pārsniedz minēto apjomu. 162 (46) LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/33. sēj. Lai nodrošinātu, ka importa daudzums, kas atbrīvots no procentuālā nodokļa, nepārsniedz cenu saistībās minēto daudzumu, atbrīvojuma no antidempinga maksājuma saņemšanas nolūkā jāiesniedz dalībvalstu muitas dienes- tiem derīgs ražošanas sertifikāts, kurā skaidri norādīts ražo- tājs un kurā ir skaidrs preču apraksts, un ražotāja parak- stīta deklarācija. I. PAGAIDU MAKSĀJUMU IEKASĒŠANA. (51) Ņemot vērā ražotājiem eksportētājiem konstatēto dem- pinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, uzskata par vajadzīgu pēc galīgi uzliktās maksājuma likmes iekasēt summas, ko nodrošina ar pagaidu regulas uzlikto antidempinga pagaidu maksājumu, (47) Lai Komisija varētu efektīvi uzraudzīt atbilstību saistībām, ražotāji ir vienojušies regulāri iesniegt Komisijai detalizētu informāciju par saviem pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu, un saglabāt ražošanas sertifikātu kopijas turp- mākām pārbaudēm. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants (48) Attiecībā uz Ukrainu, Ukrainas ražotāja eksportētāja pie- dāvātās saistības ir kopīgas saistības, atspoguļojot Ukrainas kā valsts, kurā nav tirgus ekonomikas, statusu, un to pamatā ir Ukrainas iestāžu garantijas, ko tās sniegušas pie- nācīgas uzraudzības nodrošināšanai, jo īpaši attiecībā uz maksimālo daudzumu atbrīvojumam no antidempinga maksājuma. 1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu par šādu Hor- vātijas un Ukrainas izcelsmes ražojumu importu: — dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju caurules, ko izmanto naf- tas un gāzes cauruļvadiem, ar ārējo diametru, ne lielāku kā 406,4 mm (uz ko attiecas KN kodi 7304 10 10 un 7304 10 30); (49) Tāpēc cenu saistības līdz zināmam apjomam un procentu- ālo nodokli atlikušajam importam uzskata par piemērotu līdzekli Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai. Ja noticis saistību pārkāpums vai ir aizdomas par pārkāpuma esamību, Komisija ātri piemērotu pagaidu vai galīgos maksājumus saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. un 10. punktu. (50) Komisija pieņēma minētās saistības. — dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju caurules ar apaļu šķērs- griezumu, auksti stieptas vai auksti velmētas (uz ko attiecas KN kods 7304 31 99); — citas dzelzs vai neleģētā tērauda caurules ar apaļu šķērsgrie- zumu, ar ārējo diametru, ne lielāku kā 406,4 mm (uz ko attie- cas KN kodi 7304 39 91 un 7304 39 93). 2. Maksājuma likmes, kas piemērojamas Kopienas brīvas robež- piegādes neto cenai par 1. punktā aprakstīto ražojumu importu, ir šādas. Valsts Ražotājs Maksājuma likme TARIC papildu kods Horvātija Ukraina Visi uzņēmumi Visi uzņēmumi 23 % 38,5 % A999 A999 3. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants 1. Attiecīgā ražojuma importu atbrīvo no antidempinga maksājumiem, kas uzlikti ar 1. pantu, ar noteikumu, ka to ir ražojuši un pārdevuši eksportam uz Kopienu uzņēmumi, kuri uzskaitīti 4. punktā un kuri ir piedāvājuši saistības, ko Komisija pieņēmusi, kā arī ar noteikumu, ka ir izpildīti 2. un 3. punktā minētie nosacījumi. 2. Ja iesniedz deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, tad atbrīvojums no maksājuma ir atkarīgs no tā, vai kompetentās dalībvalsts muitas dienestiem ir iesniegts derīgs ražošanas sertifikāta oriģināls, ko izdevis kāds no 4. punktā uzskaitītajiem uzņēmumiem. Ražošanas sertifikāts atbilst visām prasībām attiecībā uz šādiem sertifikātiem, kuras izklāstītas Komisijas pieņemtajās saistībās, un tā būtiskās sastāvdaļas ir uzskaitītas pielikumā. 3. Ražošanas sertifikāts, kas minēts 2. punktā, jāiesniedz trīs mēnešos pēc tā izdošanas dienas. Daudzumi, ko uzrāda dalībvalstu muitas dienestiem ievešanai Kopienā bez antidempinga maksājuma, nepārsniedz sertifikātā noteiktos daudzumus. Ja sertifikātā noteiktos daudzumus pārsniedz, tad daļai, kura tos pārsniedz, piemēro maksājumu, un to deklarē saskaņā ar atbilstošo TARIC papildu kodu, kas minēts 1. panta 2. punktā. 11/33. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 163 4. Importa preces, kam pievienots ražošanas sertifikāts, deklarē ar šādiem TARIC papildu kodiem. Valsts Ražotājs TARIC papildu kods Horvātija Ukraina Zeljezara Sisak d. d. , Sisak Dnepropetrovsk Tube Works, Dnepropetrovsk Nikopol Pivdennotrubny Works, Nikopol Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnepropetrovsk A064 A065 A066 A067 3. pants Dalībvalstu ziņojumos Komisijai, ievērojot Regulas (EK) Nr. 384/1996 14. panta 6. punktu, norāda katru laišanu brīvā apgrozībā, importēšanas gadu un mēnesi, KN, TARIC un TARIC papildu kodu, pasākuma veidu, izcelsmes valsti, daudzumu, vērtību, antidempinga maksājumu, importētāju dalībvalsti un, vajadzības gadījumā, ražošanas sertifikāta sērijas numuru. Galīgi noteiktās maksājuma likmes apmērā iekasē summas, ko, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1802/1999, nodrošināja ar antidempinga pagaidu maksājumu. Atmaksā summas, kas pārsniedz antidempinga galīgā maksājuma likmes. 4. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 5. pants Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2000. gada 14. februārī Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. GAMA 164 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/33. sēj. PIELIKUMS Ražošanas sertifikāta, kas minēts 2. panta 2. punktā (*), būtiskās sastāvdaļas: a) sertifikāta numurs; b) identifikācija, kas norāda, vai sertifikāts ir oriģināls vai kopija; c) sertifikāta derīguma termiņš; d) šāds teksts: “Ražošanas sertifikāts, ko izdevis [uzņēmuma nosaukums] saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 348/2000 2. panta 2. punktu par dažu tādu tērauda bezšuvju cauruļu un cauruļvadu eksportu uz Eiropas Kopienu, kuri atbilst TARIC papildu kodam [TARIC papildu kods]. ” Importa gadījumā no Ukrainas: lai saskaņā ar Padomes Regulas (EK) “Ražošanas sertifikāts, ko autentificējusi Ukrainas […] ministrija, Nr. 348/2000 2. panta 2. punktu, uzraudzītu dažu tādu tērauda bezšuvju cauruļu un cauruļvadu eksportu uz Eiropas Kopienu, kuri atbilst TARIC papildu kodam [TARIC papildu kods]. ”; e) attiecīgā ražotāja eksportētāja nosaukums un pilna adrese, ietverot telefona un faksa numurus, un iespējamais identifikācijas numurs, piemēram, valsts reģistrācijas numurs statūtsabiedrībām; f) tā attiecīgā ražotāja eksportētāja klienta nosaukums/vārds un pilna adrese, ietverot telefona un faksa numurus, kuram ražojums ir pārdots un kuram minētais ražotājs eksportētājs izrakstījis rēķinu; g) tā rēķina numurs, uz ko attiecas ražošanas sertifikāts; h) precīzs preču apraksts, tajā skaitā: — pietiekams ražojuma apraksts, pēc kura var identificēt ražojumu un kurš ir identisks ražojuma aprakstam rēķinā, — KN kods, — daudzums (tonnās); i) importa gadījumā no Horvātijas, tā uzņēmuma atbildīgā darbinieka vārds, kurš atbild par sertifikāta izdošanu, un šāda parakstīta deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka to preču pārdošana eksportam uz Eiropas Kopienu, uz kurām attiecas šis sertifikāts, tiek veikta, ievērojot jomu un to saistību nosacījumus, kuras uzņēmies [attiecīgā ražotāja eksportētāja nosaukums], un ievērojot atļautos apjomus attiecībā uz importu Eiropas Kopienā bez antidempinga maksājuma, kā izklāstīts Saistībās, ko pieņēmusi Komisija saskaņā ar Lēmumu 2000/…/EK [Lēmums C(2000) 271/2]. Es apliecinu, ka informācija, kas sniegta šajā sertifikātā, ir pilnīga un pareiza. ” Importa gadījumā no Ukrainas šāda ražotāja eksportētāja parakstīta deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka to preču pārdošana eksportam uz Eiropas Kopienu, uz kurām attiecas šis sertifikāts, tiek veikta, ievērojot jomu un to saistību nosacījumus, kuras uzņēmies [attiecīgā ražotāja eksportētāja nosaukums], un ievērojot atļautos apjomus attiecībā uz importu Eiropas Kopienā bez antidempinga maksājuma, kā izklāstīts Saistībās, ko pieņēmusi Komisija saskaņā ar Lēmumu 2000/…/EK [Lēmums C(2000) 271/2]. Es apliecinu, ka informācija, kas sniegta šajā sertifikātā, ir pilnīga un pareiza. ”; j) importa gadījumā no Ukrainas, vieta zīmogam un Ukrainas […] ministrijas pilnvarotās personas parakstam; k) vieta, ko aizpilda Kopienas kompetentās iestādes; (*) katrā sertifikāta ailē informācija ir četrās valodās attiecībā uz Horvātiju, t. i. , ražotāja valsts valodā, angļu, franču un vācu valodā, un divās valodās attiecībā uz Ukrainu, t. i. , ražotāja valsts valodā un angļu valodā


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0449/00 van Harlem Désir (PSE) aan de Raad. Politieke situatie in Oostenrijk en wijziging van de Verdragen.

eurovoc_concepts:
Austria
EU Member State
European Union membership
Treaty of Amsterdam
diplomatic relations
extreme right
operation of the Institutions
political situation

text: 21. 11. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 330 E/161 Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (21 maart 2000) Het inspectieverslag is reeds tezamen met het commentaar van de Franse autoriteiten op het ontwerp- verslag op Internet gepubliceerd. De standaardprocedure van de Commissie voor de follow-up van de bevindingen van veterinaire inspecties bestaat erin de lidstaat in de gelegenheid te stellen bijzonderheden te verstrekken over de ondernomen en geplande actie in verband met de aanbevelingen van het inspectieverslag. In het geval van de veterinaire inspectiereis naar Frankrijk (DG SANCO/1058/1999) heeft de Commissie de Franse autoriteiten om een antwoord verzocht. De Commissie zal in het licht van dit antwoord elke nodig geachte follow-up-actie ondernemen. De follow-up-actie zal betrekking hebben op alle geconstateerde tekortkomingen, waaronder de controle op boviene spongiforme encefalopathie (BSE), het opnieuw toelaten van verdachte gevallen in de voedsel- keten en de toepassing van het verbod op vlees- en beendermeel. Het inspectieteam ontdekte dat op het bedrijf gestorven dieren niet op BSE werden gecontroleerd, maar vond geen bewijzen dat gestorven dieren in Frankrijk in de menselijke voedselketen terechtkwamen. (2000/C 330 E/183) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0449/00 van Harlem DØsir (PSE) aan de Raad (14 februari 2000) Betreft: Politieke situatie in Oostenrijk en wijziging van de Verdragen Zoals Commissievoorzitter Romano Prodi in zijn verklaring voor het Europees Parlement op 2 februari 2000 nogmaals heeft gezegd, bevatten de verdragen momenteel geen bepalingen op grond waarvan een lidstaat al dan niet vrijwillig de Unie kan verlaten, ook niet in geval van ernstige en voortdurende schendingen van de grondbeginselen van artikel 6 van het Verdrag van Amsterdam. Op de vooravond van de uitbreiding van de Unie met nieuwe landen en nu een extreemrechtse partij in de regering van een lidstaat stapt, wat de Portugese voorzitter van de Raad en de staatshoofden en regerings- leiders van de veertien andere lidstaten ertoe heeft gebracht hun bilaterale betrekkingen met dit land op te schorten, rijst de vraag of deze kwestie niet op de agenda van de komende IGC moet worden geplaatst. Is het immers niet zaak de verdragen te wijzigen en een opschortings- of uitsluitingsclausule op te nemen voor het geval dat een lidstaat de waarden en grondbeginselen van vrijheid, democratie en eerbiediging van de rechten van de mens van de Europese Unie schendt? Antwoord (2 mei 2000) 1. Krachtens artikel 48 van het Verdrag betreffende de Europese Unie is het aan de Conferentie van de vertegenwoordigers van de regeringen der lidstaten, en niet aan de Raad, om in onderlinge overeenstem- ming de in de verdragen aan te brengen wijzigingen vast te stellen. 2. De Raad herinnert het geacht Parlementslid eraan dat er in verband met de huidige intergouver- nementele conferentie is bepaald dat twee waarnemers van het Europees Parlement de vergaderingen van de vertegenwoordigers van de regeringen der lidstaten bijwonen en daar het woord mogen nemen om het standpunt van het Europees Parlement over alle besproken kwesties naar voren te brengen


title: 2000/153/EC: Council Decision of 14 February 2000 appointing a German member of the Committee of the Regions

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
Germany
appointment of staff

text: L 51/22 EN Official Journal of the European Communities 24. 2. 2000 COUNCIL DECISION of 14 February 2000 appointing a German member of the Committee of the Regions (2000/153/EC) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 263 thereof, Having regard to the Council Decision of 26 January 1998 (1) appointing the members and alternate members of the Committee of the Regions, Whereas: A seat as a member of the Committee of the Regions has become vacant following the resignation of Mr Hans-Otto Bräutigam, member, notified to the Council on 11 January 2000. Having regard to the proposal from the German Government, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Sole Article Mr Kurt Schelter is hereby appointed a member of the Committee of the Regions in place of Mr Hans-Otto Bräutigam for the remainder of his term of office, which runs until 25 January 2002. Done at Brussels, 14 February 2000. For the Council The President J. GAMA (1) OJ L 28, 4. 2. 1998, p. 19


title: Rådets forordning (EF) nr. 567/2000 af 14. februar 2000 om eksport af visse EKSF- og EF-stålprodukter fra Den Tjekkiske Republik til Fællesskabet i perioden 1. januar til 31. december 2000 (forlængelse af ordningen med dobbeltkontrol)

eurovoc_concepts:
Czechia
European Community
export
import policy
iron and steel product
transport document

text: 17. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 69/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 567/2000 af 14. februar 2000 om eksport af visse EKSF- og EF-stålprodukter fra Den Tjekkiske Republik til Fællesskabet i perioden 1. januar til 31. december 2000 (forlængelse af ordningen med dobbeltkontrol) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tjekkiske Republik på den anden side trådte i kraft den 1. februar 1995 (1). Ved associeringsrådets afgørelse nr. 1/2000 (2) besluttede parterne at forlænge den ordning med dobbeltkontrol, der indførtes ved associeringsrådets afgørelse nr. 3/ 97 (3), for perioden 1. januar til 31. december 2000. Det er derfor nødvendigt at forlænge EF-gennemførelses- bestemmelserne, der er fastsat ved Rådets forordning (EF) nr. 87/98 af 19. december 1997 om eksport af visse EKSF- og EF-stålprodukter fra Den Tjekkiske Republik til Fællesskabet i perioden 1. januar til 31. december 1998 (forlængelse af gyldigheden af ordningen med dobbelt- kontrol) (4) — Artikel 1 Forordning (EF) nr. 87/98 anvendes fortsat i perioden 1. januar til 31. december 2000 i overensstemmelse med bestemmel- serne i afgørelse nr. 1/2000 truffet af associeringsrådet, associe- ringen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlems- stater på den ene side og Den Tjekkiske Republik på den anden side. Artikel 2 Forordning (EF) nr. 87/98 ændres derfor således: I titlen, betragtningerne og artikel 1, stk. 1 og 4, ændres »1. januar til 31. december 1999« til »1. januar til 31. december 2000«. Artikel 3 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 2000. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 14. februar 2000. På Rådets vegne J. GAMA Formand (1) EFT L 360 af 31. 12. 1994, s. 2. (2) Se side 53 i denne Tidende. (3) EFT L 13 af 19. 1. 1998, s. 99. Afgørelsen er ændret ved associe- ringsrådets afgørelse nr. 7/98 (EFT L 29 af 3. 2. 1999, s. 26). (4) EFT L 13 af 19. 1. 1998, s. 43. Forordningen er ændret ved forord- ning (EF) nr. 248/1999 (EFT L 29 af 3. 2. 1999, s. 1)


title: 2000/156/CE: Décision du Conseil, du 14 février 2000, portant nomination de membres suppléants français du Comité des régions

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
France
appointment of staff

text: 24. 2. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 51/25 DÉCISION DU CONSEIL du 14 février 2000 portant nomination de membres suppléants français du Comité des régions (2000/156/CE) LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 263, vu la décision du Conseil du 26 janvier 1998 (1) portant nomination des membres titulaires et suppléants du Comité des régions, considérant ce qui suit: Des sièges de membres suppléants du Comité des régions sont devenus vacants à la suite de la démission de M. Michel Barnier et Mme Margie Sudre, démissions qui ont été portées à la connaissance du Conseil les 10 janvier 2000 et 8 septembre 1999, vu la proposition du gouvernement français, DÉCIDE: M. Claude Girard et M. Adrien Zeller sont nommés membres suppléants du Comité des régions en remplacement de M. Michel Barnier et Mme Margie Sudre, pour la durée des mandats de ceux-ci restant à courir, soit jusqu'au 25 janvier 2002. Article unique Fait à Bruxelles, le 14 février 2000. Par le Conseil Le président J. GAMA (1) JO L 28 du 4. 2. 1998, p. 19


title: Commission Regulation (EC) No 333/2000 of 14 February 2000 on the supply of cereals as food aid

eurovoc_concepts:
Angola
Ethiopia
North Korea
common wheat
food aid
maize

formats: pdf print

text: 15. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 41/3 COMMISSION REGULATION (EC) No 333/2000 of 14 February 2000 on the supply of cereals as food aid THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 1292/96 of 27 June 1996 on food-aid policy and food-aid management and special operations in support of food security (1), and in par- ticular Article 24(1)(b) thereof, Whereas: (1) (2) (3) The abovementioned Regulation lays down the list of countries and organisations eligible for Community aid and specifies the general criteria on the transport of food aid beyond the fob stage. Following the taking of a number of decisions on the allocation of food aid, the Commission has allocated cereals to certain beneficiaries. It is necessary to make these supplies in accordance with the rules laid down by Commission Regulation (EC) No 2519/97 of 16 December 1997 laying down general rules for the mobilisation of products to be supplied under Council Regulation (EC) No 1292/96 as Community food aid (2). It is necessary to specify the time limits and conditions of supply to determine the resultant costs, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Cereals shall be mobilised in the Community, as Community food aid for supply to the recipient listed in the Annex, in accordance with Regulation (EC) No 2519/97 and under the conditions set out in the Annex. The tenderer is deemed to have noted and accepted all the general and specific conditions applicable. Any other condition or reservation included in the tender is deemed unwritten. Article 2 This Regulation shall enter into force on the day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 14 February 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 166, 5. 7. 1996, p. 1. (2) OJ L 346, 17. 12. 1997, p. 23. L 41/4 EN Official Journal of the European Communities 15. 2. 2000 ANNEX LOT A 1. Action No: 52/99 2. Beneficiary (2): North Korea 3. Beneficiary's representative: Flood Damage Rehabilitation Committee, PO Box No 44, Pyongyang, Democratic People's Republic of Korea. Contact: Ri Si Hong, Director. Tel. (850-2) 382 70 00; fax 381 46 60; telex 5350KP/ 5351KP 4. Country of destination: North Korea 5. Product to be mobilised: Common wheat 6. Total quantity (tonnes net): 20 000 7. Number of lots: 1 in 2 parts (A1: 14 000 tonnes; A2: 6 000 tonnes) 8. Characteristics and quality of the product (3) (5): See OJ C 114, 29. 4. 1991, p. 1 (II. A. (1)(a)) 9. Packaging (7) (10): See OJ C 267, 13. 9. 1996, p. 1 (1. 0 A. 1. c, 2. c and B. 3) 10. Labelling or marking (6) (8): See OJ C 114, 29. 4. 1991, p. 1 (II. A. (3)) — language to be used for the markings: English and Korean — Supplementary markings: ‘For free distribution’ 11. Method of mobilisation of the product: The Community market 12. Specified delivery stage: Free at port of shipment — fob stowed and trimmed (11) 13. Alternative delivery stage: Free at port of shipment — fob stowed and trimmed 14. a) Port of shipment: — b) Loading address: — 15. Port of landing: A1: Nampo; A2: Haeju 16. Place of destination: — — port or warehouse of transit: — — overland transport route: — 17. Period or deadline of supply at the specified stage: — first deadline: 21. 5. 2000 — second deadline: 4. 6. 2000 18. Period or deadline of supply at the alternative stage: — first deadline: 13 to 26. 3. 2000 — second deadline: 27. 3 to 9. 4. 2000 19. Deadline for the submission of tenders (at 12 noon, Brussels time): — first deadline: 29. 2. 2000 — second deadline: 14. 3. 2000 20. Amount of tendering guarantee: EUR 5 per tonne 21. Address for submission of tenders and tendering guarantees (1): Bureau de l'aide alimentaire, Attn M. T. Vestergaard, bâtiment Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, Telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03/296 70 04 (exclusively) 22. Export refund (4): Refund applicable on 25. 2. 2000 fixed by Commission Regulation (EC) No 237/2000 (OJ L 24, 29. 1. 2000, p. 43) 15. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 41/5 LOT B 1. Action No: 51/99 2. Beneficiary (2): WFP (World Food Programme), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma Tel. (39 06) 65 13 29 88; fax 65 13 28 44/3; telex 626675 WFP I 3. Beneficiary's representative: to be designated by the recipient 4. Country of destination: Ethiopia 5. Product to be mobilised: Common wheat 6. Total quantity (tonnes net): 30 000 7. Number of lots: 1 8. Characteristics and quality of the product (3) (5): See OJ C 114, 29. 4. 1991, p. 1 (II. A. (1)(a)) 9. Packaging: See OJ C 267, 13. 9. 1996, p. 1 (1. 0 A 1. c, 2. c and B. 2) 10. Labelling or marking (6): See OJ C 114, 29. 4. 1991, p. 1 (II. A. (3)) — language to be used for the markings: English — supplementary markings: — 11. Method of mobilisation of the product: The Community market 12. Specified delivery stage: Free at port of shipment — fob stowed and trimmed (11) 13. Alternative delivery stage: — 14. a) Port of shipment: — b) Loading address: — 15. Port of landing: — 16. Place of destination: — — port or warehouse of transit: — — overland transport route: — 17. Period or deadline of supply at the specified stage: — first deadline: 13. 3 to 2. 4. 2000 — second deadline: 27. 3 to 16. 4. 2000 18. Period or deadline of supply at the alternative stage: — first deadline: — — second deadline: — 19. Deadline for the submission of tenders (at 12 noon, Brussels time): — first deadline: 29. 2. 2000 — second deadline: 14. 3. 2000 20. Amount of tendering guarantee: EUR 5 per tonne 21. Address for submission of tenders and tendering guarantees (1): Bureau de l'aide alimentaire, Attn M T. Vestergaard, bâtiment Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, Telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03/296 70 04 (exclusively) 22. Export refund (4): Refund applicable on 25. 2. 2000 fixed by Commission Regulation (EC) No 237/2000 (OJ L 24, 29. 1. 2000, p. 43) L 41/6 EN Official Journal of the European Communities 15. 2. 2000 LOT C 1. Action No: 50/99 2. Beneficiary (2): WFP (World Food Programme), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma Tel. (39-06) 65 13 29 88; fax 65 13 28 44/3; telex 626675 WFP I 3. Beneficiary's representative: To be designated by the recipient 4. Country of destination: Angola 5. Product to be mobilised: Maize 6. Total quantity (tonnes net): 15 000 7. Number of lots: 1 8. Characteristics and quality of the product (3) (5): See OJ C 114, 29. 4. 1991, p. 1 (II. A. (1)(d)) 9. Packaging: See OJ C 267, 13. 9. 1996, p. 1 (1. 0 A 1. c, 2. c and B. 2) 10. Labelling or marking (6): See OJ C 114, 29. 4. 1991, p. 1 (II. A. (3)) — language to be used for the markings: Portuguese — supplementary markings: — 11. Method of mobilisation of the product: The Community market 12. Specified delivery stage: Free at port of shipment — fob stowed and trimmed (11) 13. Alternative delivery stage: — 14. a) Port of shipment: — b) Loading address: — 15. Port of landing: — 16. Place of destination: — — port or warehouse of transit: — — overland transport route: — 17. Period or deadline of supply at the specified stage: — first deadline: 13. 3 to 2. 4. 2000 — second deadline: 27. 3 to 16. 4. 2000 18. Period or deadline of supply at the alternative stage: — first deadline: — — second deadline: — 19. Deadline for the submission of tenders (at 12 noon, Brussels time): — first deadline: 29. 2. 2000 — second deadline: 14. 3. 2000 20. Amount of tendering guarantee: EUR 5 per tonne 21. Address for submission of tenders and tendering guarantees (1): Bureau de l'aide alimentaire, Attn M. T. Vestergaard,bâtiment Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussels, Telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03/296 70 04 (exclusively) 22. Export refund (4): Refund applicable on 25. 2. 2000, fixed by Commission Regulation (EC) No 237/2000 (OJ L 24, 29. 1. 2000, p. 43) 15. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 41/7 Notes: (1) Supplementary information: André Debongnie (tel. (32-2) 295 14 65), Torben Vestergaard (tel. (32-2) 299 30 50). (2) The supplier shall contact the beneficiary or its representative as soon as possible to establish which consignment documents are required. (3) The supplier shall deliver to the beneficiary a certificate from an official entity certifying that for the products to be delivered the standards applicable, relative to nuclear radiation, in the Member State concerned, have not been exceeded. The radioactivity certificate must indicate the caesium-134 and -137 and iodine-131 levels. (4) Commission Regulation (EC) No 259/98 (OJ L 25, 31. 1. 1998, p. 39) is applicable as regards the export refund. The date referred to in Article 2 of the said Regulation is that referred to in point 22 of this Annex. The supplier's attention is drawn to the last subparagraph of Article 4(1) of the above Regulation. The photocopy of the export licence shall be sent as soon as the export declaration has been accepted (fax (32-2) 296 20 05). (5) The supplier shall supply to the beneficiary or its representative, on delivery, the following document: — phytosanitary certificate. (6) Notwithstanding OJ C 114, point II. A (3) (c) is replaced by the following: ‘the words “European Community”’. (7) Since the goods may be rebagged, the supplier must provide 2 % of empty bags of the same quality as those containing the goods, with the marking followed by a capital ‘R’. (8) The marking in Korea must be made as follows on the reverse side of the packaging: European Community: Common wheat: For free distribution: (9) In addition to the provisions of Article 14(3) of Regulation (EC) No 2519/97, vessels chartered shall not appear on any of the four most recent quarterly lists of detained vessels as published by the Paris Memorandum of Understanding on Port State Control (Council Directive 95/21/EC, (OJ L 157, 7. 7. 1995, p. 1)). (10) Bagging must be carried out at the port of landing. (11) The quantity and quality control will be carried out for every 2 500 tonnes


title: PERGUNTA ESCRITA E-0374/00 apresentada por Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) à Comissão. O ensino superior no Reino Unido.

eurovoc_concepts:
Scotland
United Kingdom
competence of the Member States
decentralisation
educational system
equal treatment
foreign student
higher education
national law
school fees
student
student mobility

text: 21. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 330 E/143 (2000/C 330 E/160) PERGUNTA ESCRITA P-0372/00 apresentada por Lord Inglewood (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Aplica(cid:231)ªo do artigo 33o do Tratado CE no Reino Unido (8 de Fevereiro de 2000) Entende a Comissªo que o Reino Unido estÆ a cumprir as obriga(cid:231)ıes decorrentes do artigo 33o, no 1, al(cid:237)nea b), do Tratado CE (versªo consolidada)? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (25 de Fevereiro de 2000) O artigo 33o (ex-artigo 39o) do Tratado CE estabelece os objectivos da pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comum. Como foi referido pelo Tribunal de Justi(cid:231)a, incumbe (cid:224)s institui(cid:231)ıes comunitÆrias, aquando da adop(cid:231)ªo da organiza- (cid:231)ªo comum dos mercados agr(cid:237)colas no (cid:226)mbito do Tratado CE, assegurar a harmoniza(cid:231)ªo permanente entre os vÆrios objectivos da pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comum, estabelecidos no artigo 33o, que podem revelar-se contradit(cid:243)rios, e, se necessÆrio, atribuir a um deles uma prioridade temporÆria, por forma a satisfazer as necessidades decorrentes dos factores econ(cid:243)micos ou condi(cid:231)ıes face aos quais as suas decisıes sªo tomadas. O Tribunal reafirmou repetidamente os amplos poderes de que as institui(cid:231)ıes comunitÆrias dispıem nesta matØria. Por conseguinte, em princ(cid:237)pio, nenhum dos objectivos enumerados no artigo 33o pode constituir, por si s(cid:243), um instrumento de medi(cid:231)ªo adequado para avaliar os actos de um Estado-membro espec(cid:237)fico, e, portanto, nªo incumbe (cid:224) Comissªo emitir um tal julgamento. Como Ø (cid:243)bvio, os Estados-membros, ao aplicarem a pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comum no (cid:226)mbito das respectivas competŒncias, estªo sujeitos aos princ(cid:237)pios gerais da legisla(cid:231)ªo comunitÆria e (cid:224)s regras espec(cid:237)ficas dessa mesma legisla(cid:231)ªo, e incumbe (cid:224) Comissªo assegurar a observ(cid:226)ncia de tais requisitos em casos espec(cid:237)ficos. (2000/C 330 E/161) PERGUNTA ESCRITA E-0374/00 apresentada por Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: O ensino superior no Reino Unido (14 de Fevereiro de 2000) Nªo considera a Comissªo que a aplica(cid:231)ªo dos seus programas educativos, como Erasmus e Socrates (que oferecem a todos os estudantes da UE a oportunidade de estudar noutros Estados-membros), estÆ a ser prejudicada pela situa(cid:231)ªo de desigualdade vigente no Reino Unido que leva a que um estudante nªo brit(cid:226)nico que pretenda estudar na Esc(cid:243)cia verifique que se encontra isento do pagamento das suas propinas, enquanto outro estudante que pretenda estudar na Inglaterra tem de pagar as referidas propinas aquando da inscri(cid:231)ªo? Nªo considera a Comissªo que esta situa(cid:231)ªo confere (cid:224)s universidades escocesas uma vantagem desleal sobre as universidades concorrentes da Inglaterra, dos Pa(cid:237)s de Gales e da Irlanda do Norte, aquando da inscri(cid:231)ªo dos estudantes? Nªo considera igualmente a Comissªo que tal constitui uma viola(cid:231)ªo do direito comunitÆrio em matØria de concorrŒncia? (2000/C 330 E/162) PERGUNTA ESCRITA E-0375/00 apresentada por Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (14 de Fevereiro de 2000) Objecto: Propinas do ensino superior No Reino Unido, a descentraliza(cid:231)ªo deu origem a uma situa(cid:231)ªo na qual os estudantes de outros Estados- -membros da UE se encontram isentos do pagamento de propinas na Esc(cid:243)cia, mas nªo na Inglaterra, no Pa(cid:237)s de Gales e na Irlanda do Norte


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0368/00 af Benedetto Della Vedova (TDI) til Kommissionen. Overdragelse af det tidligere monopolistiske statsejede italienske kraftværk ENEL S.p.A.'s kraftkapacitet.

eurovoc_concepts:
Italy
electrical industry
energy production
free movement of capital
liberalisation of the market
negotiated contract
privatisation
production capacity
restriction on competition
right of establishment

text: 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/141 (2000/C 330 E/158) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0367/00 af Marie-Noºlle Lienemann (PSE) til Kommissionen (14. februar 2000) Om: Reduceret momssats for fjernvarme For łjeblikket st(cid:229)r gas- og elforsyning p(cid:229) listen over de ydelser, for hvilke EU(cid:146)s medlemsstater kan anvende en reduceret momssats. Det samme g(cid:230)lder ikke for fjernvarme. Fjernvarmev(cid:230)rkerne bidrager imidlertid ofte til oparbejdning af husholdningsaffald og til den energispred- ning, som Den Europ(cid:230)iske Union tilstr(cid:230)ber, og da det ogs(cid:229) er sociale hensyn, der ligger til grund for den reducerede momssats, błr afgiftsbyrden v(cid:230)re den samme, uanset om forbrugeren anvender gas, el eller fjernvarme til opvarmning, ikke mindst i betragtning af, at den enkelte ofte ikke har noget valg (kollektive boliger osv. ). Kan Kommissionen forklare, hvad der ligger til grund for denne forskelsbehandling af de forskellige former for energiforsyning, og om den agter at r(cid:229)de bod p(cid:229) denne uretf(cid:230)rdighed ved at foresl(cid:229) fjernvarme optaget p(cid:229) listen over ydelser, for hvilke der kan anvendes en reduceret momssats? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (22. marts 2000) I henhold til den nug(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsret kan medlemsstaterne ikke anvende en nedsat momssats over for modtagere af fjernvarme. De nuv(cid:230)rende bestemmelser er et resultat af en r(cid:230)kke forhandlinger i R(cid:229)det, der fłrte til en (cid:230)ndring af Kommissionens indledende forslag (1), og de (cid:229)bner kun mulighed for en nedsat momssats for naturgas og elektricitet. I Kommissionens forslag til tiln(cid:230)rmelse af satserne n(cid:230)vnte Kommissionen, at »energiprodukter til opvarm- ning og belysning« burde v(cid:230)re berettigede til at v(cid:230)re omfattet af en obligatorisk nedsat sats, s(cid:229) man undgik eventuelle konkurrenceforvridninger. Kommissionen kan bekr(cid:230)fte, at under den kommende gennemgang af indholdet af bilag H til sjette momsdirektiv (77/388/E(cid:216)F) (2), som den nedsatte momssats finder anvendelse p(cid:229), vil Kommissionen undersłge dette spłrgsm(cid:229)l, uden at den p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt kan foruddiskontere udgangen af drłftelserne i R(cid:229)det i forbindelse med behandlingen af eventuelle nye forslag. (1) EFT C 250 af 18. 9. 1987, som (cid:230)ndret ved EFT C 44 af 19. 2. 1992. (2) EFT L 262 af 15. 10. 1977. (2000/C 330 E/159) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0368/00 af Benedetto Della Vedova (TDI) til Kommissionen (14. februar 2000) Om: Overdragelse af det tidligere monopolistiske statsejede italienske kraftv(cid:230)rk ENEL S. p. A. (cid:146)s kraftkapaci- tet Den italienske regering viderefłrer den langsomme privatiserings- og liberaliseringsproces inden for sektoren for elektricitetsfremstilling og har for nylig i sine egenskab af kontrollerende aktion(cid:230)r besluttet, i henhold til g(cid:230)ldende bestemmelser, at udskille 21 kraftv(cid:230)rker med en samlet kapacitet p(cid:229) 15 mio. megawatt (svarende til ca. 1/4 af ENEL(cid:146)s produktionskapacitet) fra det tidligere monopolselskab ENEL S. p. A. og omdanne disse kraftv(cid:230)rker til tre nye s(cid:230)rskilte selskaber, nemlig Eurogen S. p. A. , Elettrogen S. p. A. og Interpower S. p. A. Den 25. januar 2000 vedtog Ministerr(cid:229)det dekretet om procedurerne vedrłrende overdragelsen af de tre selskaber. Dette dekret foreskriver, at privatiseringen błr ske gennem private forhandlinger, der forest(cid:229)s af ENEL S. p. A. , under tilsyn fra Finansministeriet og Industriministeriet og med bistand fra det r(cid:229)dgivende privatiseringsudvalg. C 330 E/142 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 Den italienske regering kunne have opn(cid:229)et en bedre gennemskuelighed og effektivitet, hvis den havde valgt et internationalt udbud eller et offentligt salg p(cid:229) błrsen, og derved ville selskaberne v(cid:230)re blevet solgt til de italienske eller udenlandske kłbere, som havde ekspertise i at forvalte privatiserede selskaber p(cid:229) bedst mulig m(cid:229)de og ville v(cid:230)re villige til at betale den hłjst mulige pris. Mener Kommissionen ikke, at den fremgangsm(cid:229)de, den italienske regering har fulgt, er af en s(cid:229)dan art, at den viser viljen til at kontrollere ejendomsstrukturen i de selskaber, som kommer til at operere p(cid:229) det nationale elekstricitetsmarked, og at den derfor er i modstrid med de f(cid:230)llesskabsbestemmelser, som beskytter konkurrencen og kapitalens fri bev(cid:230)gelighed og forbrugernes rettigheder i Den Europ(cid:230)iske Uniuo? Mener Kommissionen s(cid:229)ledes ikke, at den italienske regerings fremgangsm(cid:229)de medfłrer, at ENEL S. p. A. kan misbruge sin dominerende stilling p(cid:229) markedet i modstrid med EF-traktatens artikel 82, som under litra b) forbyder misbrug, der kan best(cid:229) i »begr(cid:230)nsning af produktion, afs(cid:230)tning eller teknisk udvikling til skade for forbrugerne«, dvs. s(cid:229)danne fremgangsm(cid:229)der, som har til form(cid:229)l at skabe markedshindringer for »ułnskede« konkurrenter? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (31. marts 2000) Kommissionen har undersłgt dekretet fra det italienske finansministerium af 25. februar 2000, hvori der głres rede for den planlagte fremgangsm(cid:229)de ved salget af produktionsapparatet for det statsejede italienske elektricitetsselskab ENEL. Hvad ang(cid:229)r fri bev(cid:230)gelighed for kapital og etablering, gjorde Kommissionen sin stilling klar i sin meddelelse om s(cid:230)rlige juridiske aspekter ved investeringer inden for F(cid:230)llesskabet (1). Kommissionen har gjort sig sine overvejelser om visse aspekter ved det retlige system for privatisering b(cid:229)de i Italien og i andre medlemsstater. Disse overvejelser kommer til udtryk i en r(cid:230)kke sager, der for tiden er til behandling ved Domstolen (C-58/99 for Italiens vedkommende). Det er v(cid:230)rd at bem(cid:230)rke, at tvisterne generelt drejer sig om, at staten har tiltaget sig s(cid:230)rlige rettigheder i virksomheder, der allerede er privatiseret eller st(cid:229)r over for at blive det, eller at der er lagt tydelige begr(cid:230)nsninger p(cid:229) udenlandsk deltagelse. Hvis det kan garanteres, at F(cid:230)llesskabets regler om fri bev(cid:230)gelighed for kapital og etablering og de principper, der er kn(cid:230)sat i Domstolens retspraksis, bliver overholdt, mener Kommissionen ikke, at den frie bev(cid:230)gelighed for kapital og etablering błr munde ud i bestemmelser om, hvordan en privatisering nłjagtig skal forlłbe, om det skal ske ved offentlig emission, eller om medlemsstaten skal have ret til at bestemme, hvem en given virksomhed skal s(cid:230)lges til. Hvis gennemfłrelsen af en s(cid:229)dan beslutning imidlertid betyder begr(cid:230)nsninger af kapitalens frie bev(cid:230)gelighed, skal beslutningsgrundlaget opfylde fire betingelser, som ligger fast i den ovenn(cid:230)vnte retspraksis: der m(cid:229) ikke v(cid:230)re tale om diskrimination, der skal v(cid:230)re tungtvejende grunde i offentlighedens interesse, det skal v(cid:230)re det rette middel til at n(cid:229) det łnskede m(cid:229)l, og midlerne m(cid:229) ikke g(cid:229) videre end, hvad der kr(cid:230)ves for at n(cid:229) m(cid:229)let. Kommissionen har analyseret det ministerielle dekret i lyset af F(cid:230)llesskabets konkurrenceregler og har is(cid:230)r h(cid:230)ftet sig ved, at uanset hvilken metode der v(cid:230)lges, vil privatiseringen give nye markedsdeltagere mulighed for at anskaffe produktionskapacitet, som indtil nu har tilhłrt ENEL. Det endelige m(cid:229)l med dekretet er derfor, at der opst(cid:229)r nye konkurrenter p(cid:229) elmarkedet. Derfor er der tale om et initiativ, der i sig selv har til form(cid:229)l at łge konkurrencen. Det (cid:230)rede medlem fremh(cid:230)vede, at der med den fremgangsm(cid:229)de, som regeringen har valgt, var risiko for, at ENEL kunne misbruge sin dominerende stilling. P(cid:229) dette punkt mener Kommissionen dog, at der ikke i łjeblikket findes elementer i den valgte fremgangsm(cid:229)de, der kan głre det muligt for ENEL at misbruge sin dominerende stilling. (1) EFT C 220 af 19. 7. 1997


title: Risoluzione del Consiglio, del 14 febbraio 2000, sulla promozione del trasporto marittimo a corto raggio

eurovoc_concepts:
EU Member State
carriage of goods
cooperation policy
maritime transport

text: 29. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 56/3 RISOLUZIONE DEL CONSIGLIO del 14 febbraio 2000 sulla promozione del trasporto marittimo a corto raggio (2000/C 56/02) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, (1) ACCOGLIE CON FAVORE la seconda comunicazione della Commissione sullo sviluppo del trasporto marittimo a corto raggio in Europa e nota che essa comprende la seconda relazione biennale di avanzamento in ordine allo sviluppo del trasporto marittimo a corto raggio ri- chiesta dal Consiglio nelle sue conclusioni del 18 giugno 1997. (2) PRENDE ATTO con soddisfazione che la comunicazione della Commissione contiene un esame circostanziato dello sviluppo del trasporto marittimo a corto raggio, identifica i principali settori problematici in cui si rendono neces- sarie ulteriori azioni per promuovere il trasporto marit- timo a corto raggio, definisce un’impostazione generale di largo respiro per lo sviluppo del trasporto marittimo a corto raggio e raccomanda a tutte le parti interessate di intraprendere una serie di azioni. (3) RICONFERMA gli obiettivi e le raccomandazioni che figu- rano nella risoluzione del Consiglio dell’11 marzo 1996 sul trasporto marittimo a corto raggio (1) e nelle conclu- sioni del Consiglio del 18 giugno 1997 e PRENDE ATTO che talune azioni sono gi(cid:224) state intraprese e avviate sulla base di tali raccomandazioni. (4) RAMMENTA che il trasporto marittimo a corto raggio Ł un modo di trasporto rispettoso dell’ambiente che favorisce la sostenibilit(cid:224) dei trasporti, rafforza la coesione della Comu- nit(cid:224) e contribuisce ad una maggiore efficienza del sistema dei trasporti delle Comunit(cid:224). (5) SOTTOLINEA, quale obiettivo prioritario del Consiglio, lo sviluppo del trasporto marittimo a corto raggio affinchØ diventi un elemento dinamico e un’opzione valida nella catena di trasporto intermodale porta a porta fra tutte le regioni della Comunit(cid:224). (6) RITIENE che la promozione del trasporto marittimo a corto raggio in tutti i suoi aspetti, come il trasporto di contenitori e il trasporto alla rinfusa, sia un processo in evoluzione che deve essere accelerato con azioni a breve, medio e lungo termine, nel rispetto costante delle norme comunitarie, tra l’altro quelle che disciplinano il cabotag- gio marittimo. (7) RIBADISCE il parere secondo cui spetta principalmente alle industrie stesse sviluppare il trasporto marittimo a corto raggio, e il Consiglio, gli Stati membri e la Commissione hanno un ruolo essenziale da svolgere per quanto attiene, in particolare, alle condizioni quadro. (1) GU C 99 del 2. 4. 1996, pag. 1. (8) RICORDA che nella relazione al Consiglio europeo di Hel- sinki su una strategia per l’integrazione delle esigenze ambientali e dello sviluppo sostenibile nella politica dei trasporti il Consiglio offronta la necessit(cid:224) di promuovere «il trasporto marittimo a corto raggio, in particolare, con l’eliminazione dei fattori che ne ostacolano lo sviluppo quale modo di trasporto rispettoso dell’ambiente» e IN- VITA gli Stati membri e la Commissione ad adottare mi- sure in vari settori ugualmente finalizzate alla promozione del trasporto marittimo a corto raggio. (9) CONSIDERA che l’impostazione generale contenuta nella comunicazione della Commissione costituisce una base valida e costruttiva per i futuri lavori volti al raggiungi- mento dei suddetti obiettivi prioritari ad ACCOGLIE CON FAVORE in generale le raccomandazioni per lo sviluppo del trasporto marittimo a corto raggio che figurano nella comunicazione. (10) ¨ DEL PARERE che sia essenziale trovare soluzioni pratiche alle attuali strozzature che ostacolano lo sviluppo del tra- sporto marittimo a corto raggio e, a questo stadio del processo di sviluppo, incentrare le attivit(cid:224) su taluni settori, mirando in particolare a a) migliorare l’efficienza dei punti di carico e di scarico marittimi nella catena logistica (punti di connessione intermodali, quali porti, terminali, ecc. ), razionaliz- zando le procedure amministrative e sviluppando ser- vizi ed infrastrutture tecniche (servizi a terra, collega- menti con l’hinterland, unit(cid:224) di carico, ecc. ); b) promuovere soluzioni globali porta a porta con servizi integrati, quali servizi a sportello unico, attraverso la cooperazione fra i diversi modi di trasporto e i vari soggetti nella gestione logistica della catena di approv- vigionamento, l’istituzione di migliori prassi, l’esame di l’analisi misure, da introdurre successivamente, quali comparativa e indicatori chiave di prestazione, la rac- colta e la diffusione di dati ed informazioni sul tra- sporto marittimo a corto raggio tra l’altro attraverso l’Eurostat e il frequente ricorso alla struttura di coo- perazione costituita dalle tavole rotonde e dagli agenti di collegamento degli Stati membri e da altre iniziative nazionali dirette a promuovere il trasporto marittimo a corto raggio, quali gli uffici nazionali di informazione sul trasporto marittimo a corto raggio; C 56/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 29. 2. 2000 c) creare e sperimentare nuove opportunit(cid:224) tecniche e di mercato per il trasporto marittimo a corto raggio, an- che su distanze piø brevi rispetto all’attuale distanza incoraggiando la ricerca e lo sviluppo per media, le quanto concerne, tecnologie dell’informazione e le navi specialmente adi- bite al trasporto marittimo a corto raggio; Ł inoltre raccomandato l’esame delle possibilit(cid:224) di finanziamento a breve termine per nuovi progetti e lo sviluppo ulte- riore di progetti e lo sviluppo in questo settore; i servizi a terra, in particolare, d) creare la parit(cid:224) di trattamento per il trasporto marit- timo a corto raggio mediante la realizzazione di ulte- riori progressi nella fissazione equa ed efficiente di lavori tariffe per l’infrastruttura, del gruppo ad alto livello della Commissione sulla ta- riffazione delle infrastrutture di trasporto. tenendo conto dei (11) INVITA le parti interessate, comprese le industrie, l’utenza, gli Stati membri e la Commissione, ad adoperarsi per il raggiungimento degli obiettivi prioritari e dei compiti de- scritti al punto 10 e a cooperare al fine di trovare solu- zioni concrete agli ostacoli che si frappongono allo svi- luppo del trasporto marittimo a corto raggio. (12) INVITA la Commissione a proseguire ed intensificare le proprie attivit(cid:224) volte alla promozione del trasporto marit- timo a corto raggio, in particolare a) dando rapidamente avvio alla compilazione, con l’ap- porto degli agenti di collegamento e delle altre parti interessate, di un elenco dettagliato delle strozzature e di altri problemi specifici e delle loro possibili soluzio- ni, come le migliori prassi; b) esaminando e consultando quanto prima le parti inte- ressate nella prospettiva di presentare proposte e/o di favorire l’adozione di codici di condotta per semplifi- care e razionalizzare le formalit(cid:224) amministrative con- nesse con i trasporti e la documentazione richiesta in ordine al trasporto marittimo a corto raggio, in parti- colare per quanto attiene all’applicazione uniforme dei formulari della convenzione FAL dell’IMO in tutta la Comunit(cid:224); c) presentando l’inventario degli aiuti finanziari pubblici ai porti e proposte sull’accesso al mercato per i servizi portuali, tenendo conto delle diverse circostanze in cui si trovano i porti della Comunit(cid:224), ad esempio la loro ubicazione periferica, degli obblighi di servizio pub- blico e della necessit(cid:224) di mantenere un elevato livello di sicurezza; d) esaminando la possibilit(cid:224) di stanziare maggiormente fondi comunitari esistenti ai fini della promozione del trasporto marittimo a corto raggio, di trovare altre possibilit(cid:224) di finanziamento e di creare, nel rispetto delle norme del trattato sugli aiuti di Stato e la con- correnza, un quadro che consenta interventi dalle ri- sorse nazionali per l’avvio di nuovi progetti di tra- sporto marittimo a corto raggio; e) sviluppando strumenti atti a misurare le emissioni delle trasporto porta a porta comportanti una catene di breve tratta via mare rispetto al trasporto monomodale, al fine di facilitare una scelta ragionata dei modi di trasporto; f) seguendo gli sviluppi del mercato del trasporto marit- timo a corto raggio e raccogliendo e diffondendo in- formazioni fattuali sul trasporto marittimo a corto rag- gio e le relative potenzialit(cid:224); g) studiando, in coordinamento con gli agenti di collega- mento per il trasporto marittimo a corto raggio, la competitivit(cid:224) delle catene di trasporto porta a porta comportanti una breve tratta via mare rispetto ad altri modi di trasporto in relazione al prezzo del trasporto in un mercato segmentato; h) tenendo conto delle esigenze del trasporto marittimo a corto raggio in sede di realizzazione e pianificazione delle azioni comunitarie e nel quadro delle coopera- zione regionale con i paesi terzi interessati. (13) INVITA la Commissione a presentare al Consiglio la sua prossima relazione di avanzamento nel 2001 e ad am- pliarla per coprire, oltre al trasporto merci, anche il tra- sporto passeggeri


title: QUESTION ÉCRITE E-0336/00 posée par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à la Commission. Exclusion du nome d'Arta des actions de l'initiative communautaire Interreg 2000-2006.

eurovoc_concepts:
EU programme
Epirus
Greece
cross-border cooperation
eligible region

text: 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/1 I (Communications) PARLEMENT EUROP(cid:201)EN QUESTIONS (cid:201)CRITES AVEC R(cid:201)PONSE (2001/C 53 E/001) QUESTION (cid:201)CRITE E-0150/00 posØe par Emmanouil Mastorakis (PSE) (cid:224) la Commission (31 janvier 2000) Objet: Initiative communautaire Interreg Quoique le montant qui sera affectØ au programme Interreg pour la pØriode courant de 2000 (cid:224) 2006 ait ØtØ augmentØ par rapport (cid:224) la pØriode prØcØdente, des efforts sont (cid:224) l(cid:146)Øvidence dØployØs pour ne pas modifier, hormis quelques trŁs rares exceptions, la liste des rØgions du groupe A, ce dans le but manifeste de concentrer l(cid:146)action. Toutefois, l(cid:146)existence mŒme d(cid:146)exceptions dØmontre que le besoin se fit sentir d(cid:146)Øliminer des injustices et des omissions commises prØcØdemment. Il est une omission essentielle dans la liste des rØgions grecques: il s(cid:146)agit des nomes d(cid:146)Arta et d(cid:146)(cid:201)lide. Ils ne figurent pas sur la liste alors que les nomes limitrophes, dont les caractØristiques sont identiques, y figurent. La Commission pourrait-elle faire preuve de comprØhension et rØexaminer l(cid:146)ØventualitØ de l(cid:146)inscription sur la liste de ces deux nomes, dont l(cid:146)absence n(cid:146)est pas justifiØe? (2001/C 53 E/002) QUESTION (cid:201)CRITE E-0229/00 posØe par Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Exclusion du nome d(cid:146)Arta de l(cid:146)initiative communautaire Interreg (4 fØvrier 2000) Selon les renseignements que j(cid:146)ai en ma possession, le nome d(cid:146)Arta n(cid:146)a pas ØtØ pris en compte dans les plans opØrationnels communiquØs par la Commission au titre de l(cid:146)engagement no 1 de l(cid:146)initiative commu- nautaire Interreg. Or, le nome d(cid:146)Arta remplit la condition fondamentale d(cid:146)admission fixØe en la matiŁre ((cid:224) savoir, l(cid:146)existence de frontiŁres terrestres ou maritimes extØrieures), dŁs lors que le golfe Amvrakikos en constitue l(cid:146)extrØmitØ sud et qu(cid:146)il fait partie, parallŁlement, de la mer Ionienne. La Commission peut-elle indiquer ce qu(cid:146)il en est et prØciser si, en dØfinitive, le nome en question sera ou non intØgrØ dans l(cid:146)initiative Interreg, comme le reste du nord-ouest de la GrŁce? (2001/C 53 E/003) QUESTION (cid:201)CRITE E-0336/00 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (14 fØvrier 2000) Objet: Exclusion du nome d(cid:146)Arta des actions de l(cid:146)initiative communautaire Interreg 2000-2006 Il y a peu la Commission publiait un projet de communication aux (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne (cid:224) propos de l(cid:146)initiative communautaire Interreg 2000-2006. C 53 E/2 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 Il ressort de cette communication que la liste des rØgions Øligibles (cid:224) des actions dans le secteur de la coopØration transfrontaliŁre (section A), lequel absorbera, qui plus est, la plus grande part des crØdits, ne reprend pas le nome d(cid:146)Arta quoique celui-ci satisfasse (cid:224) tous les critŁres requis pour faire partie de cette section. Puisque cette exclusion revient (cid:224) traiter le nome d(cid:146)Arta de maniŁre inØquitable, la Commission pourrait-elle dire: 1. pour quelles raisons il a ØtØ exclu de la liste des rØgions Øligibles (cid:224) un financement dans le cadre des actions de coopØration transfrontaliŁre; et 2. si elle a l(cid:146)intention d(cid:146)Øliminer du projet final l(cid:146)injustice commise au dØtriment du nome d(cid:146)Arta et de faire figurer celui-ci dans la liste des rØgions Øligibles? RØponse complØmentaire commune aux questions Øcrites E-0150/00, E-0229/00 et E-0336/00 donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (7 juin 2000) La Commission considŁre que Arta et (cid:201)lide ne sont pas des rØgions transfontaliŁres au sens de l(cid:146)initiative communautaire Interreg III et elle n(cid:146)a par consØquent pas le sentiment que ces rØgions ont ØtØ injustement omises dans la liste des rØgions Øligibles. Les orientations pour Interreg III ont ØtØ adoptØes par la Commission le 28 avril 2000 (1). Sous le volet les zones Øligibles englobent toutes les zones situØes le long des frontiŁres transfontalier de l(cid:146)initiative, terrestres intØrieures et extØrieures de la CommunautØ et certaines zones maritimes visØes (cid:224) l(cid:146)annexe I des orientations. Toutefois, des dØpenses reprØsentant jusqu(cid:146)(cid:224) 20 % du budget total du programme peuvent Œtre effectuØes dans des rØgions limitrophes des rØgions Øligibles. (cid:201)tant donnØ que les nomes d(cid:146)Arta et d(cid:146)(cid:201)lide sont tous deux limitrophes de rØgions Øligibles, les autoritØs compØtentes ont la possibilitØ de les inclure dans des programmes transfontaliers futurs dans le cadre d(cid:146)Interreg III. (1) JO C 143 du 23. 5. 2000. (2001/C 53 E/004) QUESTION (cid:201)CRITE E-0288/00 posØe par Bartho Pronk (PPE-DE) (cid:224) la Commission (11 fØvrier 2000) Objet: Mobilier des commissaires Selon des informations, parues dans la presse, le commissaire Nielson a dØclarØ ne pas Œtre encore en mesure d(cid:146)exercer correctement ses fonctions Øtant donnØ que l(cid:146)administration de la Commission ne lui a toujours pas fourni de nouveau mobilier. 1. 2. 3. 4. 5. Le commissaire Nielson a-t-il effectivement fait cette dØclaration? Le commissaire n(cid:146)a-t-il pas de mobilier ou n(cid:146)a-t-il pas encore re(cid:231)u le mobilier qu(cid:146)il souhaitait avoir? Tout nouveau commissaire a-t-il droit (cid:224) du nouveau mobilier? Dans l(cid:146)affirmative, quel est le coßt de ce nouveau mobilier? Qu(cid:146)en est-il des anciens meubles? Que pense la Commission de l(cid:146)insinuation du commissaire Nielson selon laquelle le fait de ne pas lui 6. avoir fourni de mobilier, atteste le caractŁre vieux-jeu de la Commission?