title: Särskild rapport nr 5/2000 om domstolens utgifter för fastigheter (annexen Erasmus, Thomas More och annex C) samt domstolens svar

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
EU expenditure
Luxembourg
property leasing

text: 14. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 109/1 I (Meddelanden) REVISIONSR˜TTEN S˜RSKILD RAPPORT nr 5/2000 om domstolens utgifter f(cid:246)r fastigheter (annexen Erasmus, Thomas More och annex C) samt domstolens svar (i enlighet med artikel 248. 4 andra stycket i EG-f(cid:246)rdraget) (2000/C 109/01) INNEH¯LLSF(cid:214)RTECKNING Inledning. Fastighetsprogrammets upptakt. Uppf(cid:246)rande och utnyttjande av byggnaderna. (cid:214)verenskommelse om k(cid:246)p av byggnader. R(cid:228)ttsliga och ekonomiska aspekter. Byggkostnader och finansiella kostnader. Hyra av Palais-byggnaden. Slutsats. Punkt 1(cid:150)2 3(cid:150)6 7(cid:150)11 12(cid:150)19 12(cid:150)14 15(cid:150)18 19 20 Rekommendationer. 21(cid:150)22 Domstolens svar. Sida 2 3 3 3 3 4 4 4 5 7 C 109/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 4. 2000 Inledning 1. Europeiska gemenskapernas domstol ingick den 15 november 1994 en (cid:246)verenskommelse om hyrk(cid:246)p med de luxemburgska myndigheterna (1) f(cid:246)r tre sidobyggnader till den byggnad (Palais-byggnaden) i Kirchberg som domstolen anv(cid:228)nder sedan 1972. 2. De luxemburgska myndigheterna l(cid:228)t mellan 1986 och 1994 (2) uppf(cid:246)ra dessa tre byggnader (se foto nedan) som omfattar en yta p(cid:229) totalt 65 949 m2 i enlighet med domstolens specifika behov (3). Domstolen b(cid:246)rjade stegvis disponera dessa byggnader en i taget f(cid:246)r att m(cid:246)ta sina st(cid:228)ndigt (cid:246)kande behov, och n(cid:228)r arbetet avslutades 1994 kunde man i ett och samma byggnadskomplex samla alla domstolens anst(cid:228)llda som under tiden varit utspridda p(cid:229) flera platser. Utgifterna f(cid:246)r detta fastighetsprogram (annex A eller Erasmus, annex B eller Thomas More och annex C) uppg(cid:229)r till 9,2 miljarder luxemburgska franc (det vill s(cid:228)ga ungef(cid:228)r 200 miljoner ecu exklu- sive moms) (se tabell 1). Dessa utgifter har granskats av revisionsr(cid:228)tten, och granskningen har inriktats p(cid:229) uppf(cid:246)randet av dessa tre annex, den (cid:246)verenskommelse som ingicks den 15 november 1994 och (cid:246)verenskom- melsens till(cid:228)mpning fram till 1998. Annex B Palais-byggnaden Annex C Annex A Tabell 1 Byggkostnader Typ av kostnad (inklusive moms) (miljoner LUF) Belopp Avvikelse Lagar om tillst(cid:229)nd a) Ursprunglig ber(cid:228)knad totalkostnad F(cid:246)rsta lagen (annex A) Andra lagen (annex B) Tredje lagen (annex C) Ursprungligt maximibelopp b) H(cid:246)jning av maximibelopp f(cid:246)r ytterligare arbeten Fj(cid:228)rde lagen c) Slutligt beviljat maximibelopp St(cid:228)llning per den 31. 12. 1998 d) Faktiska byggkostnader e) (cid:214)verskridande av ursprungligt maximibelopp f) (cid:214)verskridande av slutligt maximibelopp g) Totala finansiella kostnader h) Totala byggkostnader i) Uppdatering (1) j) Uppdaterad totalkostnad (1) k) Uppdaterat totalbelopp f(cid:246)r domstolens utbetalningar (1) l) Uppdaterad total moms (1) m) ¯terst(cid:229)r att betala 1 320 1 750 870 3 940 740 4 680 5 848 1 908 1 168 3 320 9 168 2 038 11 207 7 138 1 177 2 892 (d-a) (d-c) (j-k-l) + 49 % + 25 % (1) Uppdateringen sker p(cid:229) grundval av ett v(cid:228)gt genomsnitt av r(cid:228)ntesatserna p(cid:229) de l(cid:229)n som beviljats f(cid:246)r finansieringen av bygget. K(cid:228)lla: Lag av den 25 juli 1985 (annex A). Lag av den 1 juni 1989 (annex B). Lag av den 18 december 1990 (annex C). Lag av den 28 december 1992 (h(cid:246)jning av utgiftstaket). Hyreskontrakt, 15 november 1994. KPMG:s ber(cid:228)kning av f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset: uppdaterad den 31 december 1998. 14. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 109/3 Fastighetsprogrammets upptakt 3. Fr(cid:229)n och med 1979 tvingades domstolen p(cid:229) grund av sin (cid:246)kade verksamhet och personalstyrka hyra kontorslokaler utanf(cid:246)r Palais-byggnaden. I b(cid:246)rjan av 1980-talet gav domstolen den lux- emburgska f(cid:246)rvaltningen i uppdrag att genomf(cid:246)ra ett fastighets- program f(cid:246)r domstolens r(cid:228)kning, ett program som gradvis utfor- mades under de f(cid:246)ljande (cid:229)ren. De ekonomiska villkoren f(cid:246)r detta program samt best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r hur det skulle f(cid:246)ljas upp och revideras avtalades inte vid denna tidpunkt med den luxem- burgska f(cid:246)rvaltningen. 4. Domstolen inledde och fortsatte detta byggnadsprojekt, och gjorde d(cid:228)rmed l(cid:229)ngsiktiga ekonomiska (cid:229)taganden f(cid:246)r gemenska- pens r(cid:228)kning utan att f(cid:246)rst l(cid:229)ta sin styrekonom ta st(cid:228)llning till dem. Domstolen informerade inte heller den budgetansvariga myndigheten om omfattningen p(cid:229) det planerade byggprojektet f(cid:246)r att f(cid:229) dess f(cid:246)rhandsgodk(cid:228)nnande. 5. Det r(cid:228)ttsliga (4) och ekonomiska (5) arrangemanget mellan domstolen, den luxemburgska f(cid:246)rvaltningen och byggfirman (cid:150) ett dotterbolag som (cid:228)gs till 100 % av byggnadsentrepren(cid:246)ren (cid:150) gjorde det n(cid:228)stan om(cid:246)jligt f(cid:246)r gemenskaperna att ha teknisk och ekono- misk kontroll (cid:246)ver ett projekt vars kostnader de till slut skulle f(cid:229) b(cid:228)ra (6). 6. Den luxemburgska f(cid:246)rvaltningen organiserade hela program- met utan respekt f(cid:246)r andan i gemenskapens f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r offent- lig upphandling (7). Anbudsinfordran var synnerligen begr(cid:228)nsad. Det f(cid:246)retag som byggde annex A valdes ut efter ett selektivt anbudsf(cid:246)rfarande i augusti 1985, under vilket anbudsgivarna fick endast 20 dagar p(cid:229) sig att l(cid:228)mna in anbud. Avtalet f(cid:246)rnyades (cid:150) utan egentlig anbudsinfordran (cid:150) 1989 f(cid:246)r uppf(cid:246)randet av annex B, och 1992 f(cid:246)r annex C. 9. Domstolen f(cid:246)rsatte sig sj(cid:228)lv i en besv(cid:228)rlig situation genom att utan hyresavtal gradvis fr(cid:229)n och med september 1988 flytta in i byggnader f(cid:246)r vilka den inte visste den exakta kostnaden och f(cid:246)r vilka de ekonomiska villkoren varken hade fastst(cid:228)llts i f(cid:246)rv(cid:228)g eller godk(cid:228)nts av de ber(cid:246)rda parterna. 10. Samtidigt som domstolen utan hyresavtal anv(cid:228)nde byggna- derna betalade den mellan 1989 och 1994 mer (cid:228)n 1,5 miljarder luxemburgska franc (ungef(cid:228)r 35 miljoner ecu), i form av f(cid:246)rskott p(cid:229) hyror som skulle regleras. Dessa belopp motsvarade samtliga disponibla budgetanslag under budgetposten f(cid:246)r hyror. Domsto- lens styrekonom godk(cid:228)nde f(cid:246)rslagen till (cid:229)tagande och motsva- rande betalningsorder, trots att de stred mot gemenskapens bud- getbest(cid:228)mmelser enligt vilka hyra endast f(cid:229)r utbetalas p(cid:229) grundval av tillfredsst(cid:228)llande underlag, i detta fall ett hyresavtal. 11. Vid den tidpunkten hade domstolen fortfarande f(cid:246)r avsikt att hyra och inte att k(cid:246)pa byggnaderna. Och trots att den luxem- burgska f(cid:246)rvaltningen tydligt hade uttryckt sin avsikt att fastst(cid:228)lla hyran s(cid:229) att den t(cid:228)ckte byggkostnaderna (6) fastst(cid:228)lldes inte de belopp som utbetalades f(cid:246)r annexen utifr(cid:229)n en f(cid:246)rhandsv(cid:228)rdering av de faktiska kostnaderna f(cid:246)r varje byggnad med r(cid:229)dfr(cid:229)gning av ber(cid:246)rda parter, utan utifr(cid:229)n det belopp som beg(cid:228)rts av den lux- emburgska f(cid:246)rvaltningen, vars krav domstolen vidarebefordrade till den budgetansvariga myndigheten. Med detta tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt (cid:228)r de belopp som institutionen betalar inte betingade av olika kontrollerade ekonomiska parametrar utan i f(cid:246)rsta hand av hur stora anslag den budgetansvariga myndigheten skulle kunna bevilja. (cid:214)verenskommelse om k(cid:246)p av byggnader Uppf(cid:246)rande och utnyttjande av byggnaderna R(cid:228)ttsliga och ekonomiska aspekter 7. Villkoren f(cid:246)r uppf(cid:246)randet (anpassning till domstolens behov) och kostnaden f(cid:246)r byggnaderna har p(cid:229)verkats direkt av bristande samordning och domstolens otillr(cid:228)ckliga kontrollm(cid:246)jligheter under arbetets g(cid:229)ng (framf(cid:246)r allt n(cid:228)r det g(cid:228)ller merkostnader f(cid:246)r att (cid:229)tg(cid:228)rda defekter och f(cid:246)r konstruktionsfel och fel i utf(cid:246)randet). 8. De utgiftstak (totalt 3 940 miljoner luxemburgska franc inklu- sive moms, dvs. ungef(cid:228)r 100 miljoner ecu) som ursprungligen fastst(cid:228)lldes genom de lagar (2) som m(cid:246)jliggjorde f(cid:246)r den luxem- burgska f(cid:246)rvaltningen att bygga dessa annex respekterades inte. Det blev n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att h(cid:246)ja finansieringsramen fr(cid:229)n och med 1992 med 740 miljoner luxemburgska franc (ungef(cid:228)r 18 miljoner ecu), f(cid:246)r att t(cid:228)cka ytterligare arbete som domstolen beg(cid:228)rt och f(cid:246)r att t(cid:228)cka v(cid:228)garbete och (cid:229)tg(cid:228)rdande av defekter som domstolen ris- kerar att till slut f(cid:229) bekosta. 12. Den 15 november 1994 ingick den luxemburgska f(cid:246)rvalt- ningen och domstolen en (cid:246)verenskommelse genom vilken den luxemburgska f(cid:246)rvaltningen hyr ut annexen A, B och C till dom- stolen i avvaktan p(cid:229) Europeiska gemenskapernas k(cid:246)p. (cid:214)verens- kommelsen l(cid:246)per ut samma dag som Europeiska gemenskaperna blir (cid:228)gare till byggnaderna, senast 2015. Den kan s(cid:228)gas upp tidi- gare om domstolens s(cid:228)te skulle flyttas utanf(cid:246)r Luxemburg genom ett beslut baserat p(cid:229) artikel 289 i EG-f(cid:246)rdraget. Denna (cid:246)verens- kommelse uppvisar allvarliga anomalier. Den luxemburgska f(cid:246)r- valtningen (cid:229)tar sig att s(cid:228)lja de byggnader som den fortfarande, vid den tidpunkten, inte (cid:228)ger. (cid:214)verenskommelsen inneh(cid:229)ller ocks(cid:229) klausuler (8) som strider mot allm(cid:228)n lag, och som allvarligt kan skada gemenskapens ekonomiska intressen, samt oklarheter r(cid:246)rande den grundl(cid:228)ggande fr(cid:229)gan om hur f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset skall fastst(cid:228)llas och kontrolleras. C 109/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 4. 2000 13. Det ekonomiska arrangemanget f(cid:246)r uppf(cid:246)randet av annexen (cid:229)l(cid:228)gger domstolen en l(cid:229)ntagares skyldigheter utan att den f(cid:229)r mot- svarande f(cid:246)rdelar (exempelvis (cid:228)gander(cid:228)tten till de finansierade byggnaderna). Mellanh(cid:228)nderna, den luxemburgska f(cid:246)rvaltningen och byggfirman, (cid:228)r formellt juridiskt ansvariga. De b(cid:228)r emellertid inte kostnaderna f(cid:246)r de (cid:229)taganden de ing(cid:229)tt. Oberoende av det faktum att gemenskapens budgetbest(cid:228)mmelser inte medger att man l(cid:229)nar f(cid:246)r att kunna k(cid:246)pa fastigheter, kan gemenskaperna under dessa f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar inte styra de finansiella kostnader som de m(cid:229)ste b(cid:228)ra, oavsett hur stora dessa kostnader (cid:228)r. Inom ramen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av (cid:246)verenskommelsen fr(cid:229)n 14. den 15 november 1994 har nu flera utgifter knutna till kostna- derna f(cid:246)r uppf(cid:246)randet av byggnaderna belastat gemenskaperna (utgifter f(cid:246)r utv(cid:228)ndiga anl(cid:228)ggningsarbeten, konstruktion av en f(cid:246)rbindelsev(cid:228)g). Gemenskaperna tvingades f(cid:246)rhandla f(cid:246)r att till slut f(cid:229) den momsbefrielse som f(cid:246)reskrivs i protokollet om immu- nitet och privilegier f(cid:246)r Europeiska gemenskaperna. Gemenska- perna m(cid:229)ste ocks(cid:229) f(cid:246)r att slutligen bli (cid:228)gare till dessa byggnader b(cid:228)ra kostnaden f(cid:246)r tomten, vars pris inte (cid:228)r fastst(cid:228)llt i (cid:246)verens- kommelsen. Att gemenskaperna b(cid:228)r dessa kostnader g(cid:229)r ut(cid:246)ver vad man ursprungligen kommit (cid:246)verens om (9) n(cid:228)r b(cid:229)da parter var inst(cid:228)llda p(cid:229) uthyrning. Det finns ingenting som motiverar bekostandet av v(cid:228)gen. 18. Granskningen visar brister i kontrollerna av byggfirmans fak- turering (underlag till vissa ytterligare arbeten, beaktande av kva- litetss(cid:228)nkningar). Mot bakgrund av de stora belopp det handlar om (lite mer (cid:228)n 2,5 miljoner ecu) och risken f(cid:246)r att dessa belopp belastar gemenskapen borde domstolen snarast inleda ytterligare unders(cid:246)kningar. Hyra av Palais-byggnaden 19. I strid med ett (cid:229)tagande, som ingicks 1984 inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rhandlingarna om projektet f(cid:246)r uppf(cid:246)rande av annexen, om att minska hyran f(cid:246)r Palais-byggnaden med beloppet f(cid:246)r amorte- ringen p(cid:229) l(cid:229)nen f(cid:246)r denna byggnad, st(cid:228)lldes 1994 fortfarande krav p(cid:229) betalning av hela beloppet enligt det ursprungliga hyresavtalet, trots att byggnaden hade amorterats. Domstolen beslutade d(cid:229) att st(cid:228)lla in betalningen av denna hyra fr(cid:229)n och med 1995. D(cid:228)refter accepterade den 1996 att (cid:229)teruppta betalningen fr(cid:229)n och med 1997. Domstolens motivering gick ut(cid:246)ver skyldigheten att respek- tera avtalsm(cid:228)ssiga (cid:229)taganden, och grundades i h(cid:246)gre grad p(cid:229) dess bed(cid:246)mning av om kraven p(cid:229) hyresbetalningar var budgetm(cid:228)ssigt godtagbara (cid:228)n p(cid:229) en bed(cid:246)mning av om de var v(cid:228)lgrundade. En s(cid:229)dan inst(cid:228)llning, som inneb(cid:228)r att de finansiella kostnader man l(cid:229)ter gemenskapen b(cid:228)ra best(cid:228)ms av vilka belopp som anslagits i budgeten, (cid:228)r inte i sig en garanti f(cid:246)r en sund ekonomisk f(cid:246)rvalt- ning. Byggkostnader och finansiella kostnader Slutsats 15. En expert fick i uppdrag att fastst(cid:228)lla och kontrollera bygg- kostnaderna. Dessa kostnader skulle fastst(cid:228)llas och kontrolleras p(cid:229) grundval av uppgifter som den luxemburgska f(cid:246)rvaltningen erh(cid:229)llit, vilka n(cid:228)r det g(cid:228)ller detta fall i allm(cid:228)nhet inte ger tillfreds- st(cid:228)llande information om karakt(cid:228)ren p(cid:229) det utf(cid:246)rda arbetet. Trots att experten uppm(cid:228)rksammade domstolen p(cid:229) dokument som skulle kunna utg(cid:246)ra underlag till 629 miljoner luxemburgska franc (ungef(cid:228)r 15 miljoner ecu) f(cid:246)r ytterligare arbeten, beg(cid:228)rde inte domstolen att f(cid:229) dessa dokument. 16. Man hade ingen kontroll (cid:246)ver kostnaderna f(cid:246)r att bygga annexen. Enligt expertens ber(cid:228)kningar (cid:246)verskrider de den ursprungliga ramen med 49 % och (cid:228)r 25 % h(cid:246)gre (cid:228)n det nya tak som fastst(cid:228)lldes 1992 f(cid:246)r ytterligare arbete med de tre annexen (se tabell 1). 17. Den dokumentation som experten hittills samlat in som underlag till de finansiella kostnader och int(cid:228)kter som bokf(cid:246)rts f(cid:246)r byggprojektet (cid:228)r fortfarande otillr(cid:228)cklig och har inte granskats p(cid:229) ett fullst(cid:228)ndigt s(cid:228)tt. Den utg(cid:246)r fortfarande inte en tillr(cid:228)cklig garanti f(cid:246)r att dessa kostnader och int(cid:228)kter har ber(cid:228)knats korrekt. Beloppet f(cid:246)r de finansiella kostnaderna, som motsvarar 36 % av kostnaden f(cid:246)r byggprojektet, f(cid:246)refaller stort. Det omfattar stora kostnader i samband med byggfirmans f(cid:246)rfinanisering av projek- tet. 20. Domstolen inledde ett omfattande byggprojekt f(cid:246)r att, enligt stegvis fastst(cid:228)llda behov, bygga ut de lokaler som den anv(cid:228)nder i Kirchberg. Villkoren f(cid:246)r projektet ger anledning till f(cid:246)ljande kom- mentarer: a) Genomf(cid:246)randet av programmet anf(cid:246)rtroddes den luxem- burgska f(cid:246)rvaltningen utan att tillfredsst(cid:228)llande information i f(cid:246)rv(cid:228)g l(cid:228)mnats till den budgetansvariga myndigheten och utan att de ekonomiska, administrativa och tekniska villkoren f(cid:246)r genomf(cid:246)randet fastst(cid:228)llts i avtal mellan de ber(cid:246)rda parterna. b) Sj(cid:228)lva genomf(cid:246)randet av detta program uppdrogs (cid:229)t en bygg- firma, genom ett r(cid:228)ttsligt och ekonomiskt arrangemang som visat sig mycket kostsamt. c) Det arrangemang som godtogs av domstolen (som (cid:228)r den institution som anv(cid:228)nder byggnaderna) gjorde det n(cid:228)stan om(cid:246)jligt att (cid:246)vervaka genomf(cid:246)randet och kontrollera kostna- derna. d) Domstolen utnyttjade utan hyresavtal fr(cid:229)n september 1988 de byggnader som st(cid:228)llts till dess f(cid:246)rfogande och gjorde (cid:148)avbe- talningar(cid:148) f(cid:246)r dessa byggnader i strid mot gemenskapens bud- getbest(cid:228)mmelser. 14. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 109/5 e) D(cid:228)refter ingick domstolen i november 1994 en (cid:246)verenskom- melse om hyrk(cid:246)p som ger anledning till f(cid:246)ljande reservatio- ner: budgetansvariga myndigheten inf(cid:246)r fullbordat faktum. F(cid:246)r att deras fastighetspolitik skall kunna planeras med st(cid:246)rsta m(cid:246)j- liga (cid:246)ppenhet och effektivitet tycks det beh(cid:246)vas en fler(cid:229)rig investeringsbudget med differentierade anslag. i) F(cid:246)r att till slut bli (cid:228)gare till byggnaderna m(cid:229)ste domstolen betala marknadspris f(cid:246)r tomten som fr(cid:229)n b(cid:246)rjan skulle st(cid:228)llas till f(cid:246)rfogande gratis. ii) Fastst(cid:228)llandet av f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset f(cid:246)r byggnaderna (cid:246)ver- l(cid:228)ts p(cid:229) en oberoende expert men p(cid:229) grund av inskr(cid:228)nk- ningar i hans kontroller finns det ingen garanti f(cid:246)r att f(cid:246)r- s(cid:228)ljningspriset korrekt speglar de faktiska kostnaderna f(cid:246)r transaktionen. iii) Vissa kostnader som gemenskapen inte skulle st(cid:229) f(cid:246)r har hittills bokf(cid:246)rts s(cid:229) att de belastar gemenskapen. f) Slutligen f(cid:246)rekommer det felaktig fakturering av betydande belopp, som borde leda till ytterligare unders(cid:246)kningar fr(cid:229)n domstolens sida, f(cid:246)r att man skall kunna undvika att de belas- tar gemenskaperna. Rekommendationer 21. Omst(cid:228)ndigheterna vid uppf(cid:246)randet och k(cid:246)pet av domstolens annex illustrerar de problem som EU:s institutioner st(cid:228)lls inf(cid:246)r n(cid:228)r de skall genomf(cid:246)ra sina fastighetsprojekt i enlighet med prin- ciperna om laglighet, korrekthet och sund ekonomisk f(cid:246)rvaltning. Ett upprepande av s(cid:229)dana situationer kan undvikas genom l(cid:228)mp- liga best(cid:228)mmelser (cid:150) vilka revisionsr(cid:228)tten redan flera g(cid:229)nger p(cid:229)pe- kat behovet av (10) (cid:150) och vilka skulle utg(cid:246)ra en (cid:246)ppen och (cid:228)nda- m(cid:229)lsenlig grund f(cid:246)r gemenskapens fastighetspolitik. F(cid:246)ljande rekommendationer b(cid:246)r framf(cid:246)r allt tas i beaktande: a) Gemenskapens institutioner m(cid:229)ste alltid erh(cid:229)lla den budgetan- svariga myndighetens tillst(cid:229)nd i f(cid:246)rv(cid:228)g innan de inleder ett stort fastighetsprojekt, oavsett form och syfte (hyra, hyrk(cid:246)p, k(cid:246)p osv. ). b) Det strikt (cid:229)rsbundna syns(cid:228)ttet p(cid:229) fastighetsutgifter i budget- sammanhang (cid:246)verensst(cid:228)mmer inte med kriterierna f(cid:246)r sund f(cid:246)r- valtning. Det leder till att institutioner utan tillr(cid:228)cklig l(cid:229)ngsik- fastighetsprojekt och sedan st(cid:228)ller den tighet inleder c) Gemenskaperna skall ha full administrativ, teknisk och ekonomisk kontroll (cid:246)ver sina fastighetsprojekt och m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r skaffa sig de r(cid:228)ttsliga, tekniska och ekonomiska medel som kr(cid:228)vs. I detta syfte b(cid:246)r interinstitutionella gemenskapsenheter utvecklas p(cid:229) initiativ fr(cid:229)n till exempel kommissionen, f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa varje institution att definiera och hantera administrativa, tekniska och ekonomiska aspekter p(cid:229) styrningen av arbetet. M(cid:246)jlighe- ten att (cid:228)ndra gemenskapslagstiftningen b(cid:246)r ocks(cid:229) unders(cid:246)kas f(cid:246)r att gemenskaperna om s(cid:229) beh(cid:246)vs skall kunna finansiera sina fastighetsprogram med direkta l(cid:229)n, under b(cid:228)ttre f(cid:246)rut- s(cid:228)ttningar vad g(cid:228)ller (cid:246)ppenhet och kostnader (cid:228)n med de mel- lanh(cid:228)nder och de finansiella arrangemang som utnyttjas idag. d) Om gemenskapen (cid:228)nd(cid:229) i undantagsfall skulle vilja delegera sina befogenheter som byggherre till tredje part m(cid:229)ste man f(cid:246)rhindra att ansvaret urvattnas och att det uppst(cid:229)r risker f(cid:246)r merkostnader. I detta syfte b(cid:246)r best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r delegering fastst(cid:228)llas i f(cid:246)rv(cid:228)g genom avtal med ombuden, och dessa b(cid:246)r ha samma skyldigheter som gemenskaperna framf(cid:246)r allt n(cid:228)r det g(cid:228)ller iakttagandet av konkurrensreglerna. Ansvarsf(cid:246)rdel- ningen under de olika etapperna i genomf(cid:246)randet av pro- grammet b(cid:246)r vara tydligt fastst(cid:228)lld. S(cid:228)rskilt b(cid:246)r det vara obli- gatoriskt att s(cid:229)dana avtal inneh(cid:229)ller ett fastst(cid:228)llt h(cid:246)gsta pris och noggrant definierade villkor f(cid:246)r revidering av avtalet, vil- ken inte skall kunna genomf(cid:246)ras utan medgivande fr(cid:229)n bygg- herren och f(cid:246)rhandsgodk(cid:228)nnande fr(cid:229)n den budgetansvariga myndigheten. 22. Slutligen n(cid:228)r det g(cid:228)ller det specifika fallet med annexen till domstolens Palais-byggnad, m(cid:229)ste domstolen v(cid:228)nda sig till den luxemburgska f(cid:246)rvaltningen f(cid:246)r att omf(cid:246)rhandla de delar av (cid:246)ver- enskommelsen fr(cid:229)n 1994 som st(cid:228)ller till problem (s(cid:228)rskilt de delar som r(cid:246)r bekostandet av de utv(cid:228)ndiga anl(cid:228)ggningsarbetena och tillhandah(cid:229)llandet av mark). Denna rapport har antagits av revisionsr(cid:228)tten i Luxemburg vid dess sammantr(cid:228)de den 23 och 24 februari 2000. F(cid:246)r revisionsr(cid:228)tten Jan O. KARLSSON Ordf(cid:246)rande C 109/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 4. 2000 NOTER (1) Enligt artikel 1 i (cid:246)verenskommelsen av den 15 november 1994. (2) Enligt de luxemburgska lagarna av den 25 juli 1985, 1 juni 1989, 18 december 1990 och 28 december 1992. (3) Enligt inledningen till (cid:246)verenskommelsen av den 15 november 1994. (4) Inf(cid:246)r uppf(cid:246)randet av tillbyggnaderna (cid:246)verl(cid:228)t den luxemburgska f(cid:246)r- valtningen byggnadsr(cid:228)tten och r(cid:228)tten till undergrunden vad g(cid:228)ller den mark som varje byggnad skulle byggas p(cid:229) till byggherren, och gav denne i uppdrag att l(cid:229)ta uppf(cid:246)ra de byggnader som han skulle bli (cid:228)gare till. Koncessionsavtalet g(cid:228)ller i tjugo (cid:229)r fr(cid:229)n det prelimin(cid:228)ra (cid:246)vertagandet av byggnaderna, och n(cid:228)r det l(cid:246)per ut skall (cid:228)gander(cid:228)tten till byggnaderna enligt avtalen (cid:229)terg(cid:229) till den luxemburgska f(cid:246)rvalt- ningen. Den luxemburgska f(cid:246)rvaltningen sl(cid:246)t (cid:228)ven ett hyrk(cid:246)psavtal f(cid:246)r varje byggnad med byggherren, som inneb(cid:228)r att byggnaderna s(cid:229) fort de (cid:246)verl(cid:228)mnats prelimin(cid:228)rt skall hyras ut till den luxemburgska f(cid:246)rvaltningen i 20 (cid:229)r. Avtalen ger den luxemburgska f(cid:246)rvaltningen m(cid:246)jlighet att hyra ut i andra hand eller (cid:246)verl(cid:229)ta sina r(cid:228)ttigheter. Priset f(cid:246)r hyrk(cid:246)pet fastst(cid:228)lldes utifr(cid:229)n beloppet f(cid:246)r de l(cid:229)n som byggherren hade beviljats. Enligt detta arrangemang hyr domstolen byggnaden i andra hand. (5) Byggnaderna finansierades genom bankl(cid:229)n som beviljats byggherren, vilkas villkor f(cid:246)rhandlats fram av den luxemburgska f(cid:246)rvaltningen. Den luxemburgska f(cid:246)rvaltningen tog dock direkt p(cid:229) sig vissa utgifter, s(cid:229)som arkitektarvodena. Byggherren anv(cid:228)nde l(cid:229)nen f(cid:246)r att betala fak- turor fr(cid:229)n det huvudf(cid:246)retag som f(cid:229)tt i uppdrag att utf(cid:246)ra arbetet efter f(cid:246)rhandsgodk(cid:228)nnnande av den luxemburgska myndigheten f(cid:246)r f(cid:246)r- valtning av allm(cid:228)nna byggnader (Administration des B(cid:226)timents Publics) och f(cid:246)r att betala (cid:229)rliga l(cid:229)nebetalningar under byggnadsfasen. I verk- ligheten betalade den luxemburgska f(cid:246)rvaltningen vid mottagandet av varje byggnad direkt till banken de belopp som f(cid:246)rfallit till betalning f(cid:246)r l(cid:229)n som beviljats byggherren. F(cid:246)r att bekr(cid:228)fta denna (cid:246)verf(cid:246)ring av skyldigheter (cid:246)verl(cid:228)t byggherren 1994 officiellt till banken de ford- ringar han hade p(cid:229) den luxemburgska f(cid:246)rvaltningen enligt hyrk(cid:246)ps- avtalet. (6) Ursprungligen skulle andrahandshyresg(cid:228)stens (domstolens) hyra fast- st(cid:228)llas med beaktande av b(cid:229)de tidsperioden f(cid:246)r amorteringar p(cid:229) de l(cid:229)n som m(cid:229)ste tas och r(cid:228)ntesatserna f(cid:246)r dessa l(cid:229)n. (8) (7) S(cid:228)rskilt r(cid:229)dets direktiv 71/305/EEG om samordning av f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r offentlig upphandling (EGT L 185, 16. 8. 1971), som inf(cid:246)rlivats i luxemburgsk lagstiftning genom lagen av den 4 april 1974 (MØmorial grand-ducal A, nr 36, 13 maj 1974). I huvudsak en klausul enligt vilken marken d(cid:228)r annexen uppf(cid:246)rs blir den luxemburgska f(cid:246)rvaltningens egendom n(cid:228)r l(cid:246)ptiden g(cid:229)r ut f(cid:246)r den byggnadsr(cid:228)tt som beviljas genom (cid:246)verenskommelsen (49 eller 98 (cid:229)r), om inte domstolen vill k(cid:246)pa den till marknadspris. I juni 1983 meddelade ordf(cid:246)randen f(cid:246)r kommittØn f(cid:246)r samordning av lokaler f(cid:246)r EU:s institutioner och organ (ComitØ de coordination pour l(cid:146)installation d(cid:146)institutions et d(cid:146)organismes europØens) till domstolen att den luxemburgska regeringen skulle vara beredd att bekosta tomt- marken och anl(cid:228)ggningsarbetena p(cid:229) omr(cid:229)det runt byggnaderna samt undantagsvis bevilja momsbefrielse. (9) (10) Se revisionsr(cid:228)ttens tidigare arbete p(cid:229) detta omr(cid:229)de: (cid:151) S(cid:228)rskild rapport om EG-institutionernas fastighetspolitk (EGT C 221, 3. 9. 1979). (cid:151) ¯rsrapporten f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1987, punkterna 10. 41(cid:150)10. 77 (alla institutioner). (cid:151) ¯rsrapporten f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1992, punkterna 15. 7(cid:150)15. 9 (parla- mentet). (cid:151) ¯rsrapporten f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1993, punkterna 17. 1(cid:150)17. 38 (parla- mentet) och 18. 1(cid:150)18. 19 (r(cid:229)det). (cid:151) ¯rsrapporten f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1995, punkterna 13. 16(cid:150)13. 39 (kom- missionen). (cid:151) S(cid:228)rskild rapport nr 5/95 om undertecknandet av kontraktet f(cid:246)r byggandet av Europaparlamentets nya byggnad i Strasbourg, utan f(cid:246)rhandsgodk(cid:228)nnande, punkterna 5. 1(cid:150)5. 16 (EGT C 27, 31. 1. 1996). (cid:151) ¯rsrapporten f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1998, punkterna 6. 13(cid:150)6. 17 (kommissionen). 14. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 109/7 DOMSTOLENS SVAR Domstolen vill inledningsvis p(cid:229)peka att den delar den slutsats som revisionsr(cid:228)tten har kommit fram till efter en granskning av domstolens utgifter f(cid:246)r fastigheter, n(cid:228)mligen att den budget(cid:228)ra och finansiella ram inom vilken de europeiska institutionerna m(cid:229)ste tillgodose sina behov av byggnader inte (cid:228)r anpassad h(cid:228)rtill. Dom- stolen inst(cid:228)mmer f(cid:246)ljaktligen helt i de rekommendationer som revisionsr(cid:228)tten har framf(cid:246)rt f(cid:246)r att (cid:229)tg(cid:228)rda detta. Det (cid:228)r emellertid mot denna bakgrund som domstolen i samarbete med de luxemburgska myndigheterna under de senaste tjugo (cid:229)ren har varit tvungen att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att m(cid:246)ta ett st(cid:228)ndigt och snabbt v(cid:228)xande behov av byggnader som har sin orsak i en betydande (cid:246)kning av antalet m(cid:229)l, inr(cid:228)ttandet av f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten, den successiva utvidgningen av gemenskapen och det (cid:246)kade antalet anst(cid:228)llda inom institutionen. Domstolen understryker att den inte har n(cid:229)got inflytande (cid:246)ver antalet m(cid:229)l som skall handl(cid:228)ggas eller omfatt- ningen av det arbete som dessa medf(cid:246)r. F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla kontinuiteten i den r(cid:228)ttskipande verksamhet som den har anf(cid:246)rtrotts genom f(cid:246)rdraget m(cid:229)ste domstolen ovillkorligen f(cid:246)rfoga (cid:246)ver lokaler och infrastruktur som (cid:228)r anpassade till domstolsverksamheten. Det (cid:228)r mot denna bakgrund, som i huvudsak (cid:228)r densamma f(cid:246)r samtliga institutioner men som i vissa delar (cid:228)r specifik f(cid:246)r domstolen, som f(cid:246)ljande kommentarer, vilka utg(cid:246)r svar p(cid:229) revisionsr(cid:228)ttens rapport om domstolens utgifter f(cid:246)r fastigheter (nedan kallad revisionsr(cid:228)ttens rapport), b(cid:246)r bed(cid:246)mas. Kommentarerna (cid:228)r indelade enligt f(cid:246)ljande: 1. Utvecklingen av domstolens behov av byggnader under (cid:229)ren 1979(cid:150)1994 och de l(cid:246)sningar som valdes. 2. Utnyttjandet av annexen till Palais-byggnaden utan skriftligt avtal. 3. Kontakterna mellan domstolen och budgetmyndigheten. 4. Kontrollen (cid:246)ver byggkostnaderna och finansieringen av annexen till Palais-byggnaden. 5. (cid:214)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p av den 15 november 1994. 6. Slutsats. C 109/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 4. 2000 INNEH¯LLSF(cid:214)RTECKNING 1. Utvecklingen av domstolens behov av byggnader under (cid:229)ren 1979(cid:150)1994 och de l(cid:246)sningar som valdes. 1. 1 Provisoriska l(cid:246)sningar f(cid:246)r att m(cid:246)ta ett konstant och snabbt v(cid:228)xande behov. 1. 2 En otillfredsst(cid:228)llande situation. 1. 3 En l(cid:228)mplig l(cid:246)sning: uppf(cid:246)rande av annex. 1. 4 En fastighetspolitik som utvecklades parallellt med (cid:246)vriga gemenskapsinstitutioners fastighetspolitik. 2. Utnyttjandet av annexen till Palais-byggnaden utan skriftligt avtal. 3. Kontakterna mellan domstolen och budgetmyndigheten. 3. 1 De rena hyresavtalen. 3. 1. 1 Information om domstolens avsikt att utnyttja de nya lokalerna s(cid:229)som hyresg(cid:228)st och konsekvenserna av detta. 3. 1. 2 Budgetmyndigheten beviljade de anslag som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r att t(cid:228)cka hyreskostnaderna. 3. 1. 2. 1 Budgetmyndighetens roll i utarbetandet av den (cid:229)rliga budgeten. 3. 1. 2. 2 Information till budgetmyndigheten genom fler(cid:229)rsprognoser. 3. 2 (cid:214)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p fr(cid:229)n 1994. 4. Kontrollen (cid:246)ver byggkostnaderna och finansieringen av annexen till Palais-byggnaden. 4. 1 Villkoren f(cid:246)r kontrollen. 4. 1. 1 Interna villkor. 4. 1. 2 F(cid:246)rh(cid:229)llandet till de luxemburgska myndigheterna. 4. 2 Den gradvis (cid:246)kade kontrollen. 4. 2. 1 (cid:214)kningen av kontrollen. 4. 2. 2 Den kontroll som inf(cid:246)rdes genom (cid:246)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p. 5. (cid:214)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p av den 15 november 1994. 5. 1 Bakgrunden till (cid:246)verenskommelsen. 5. 2 Den mekanism som inf(cid:246)rdes. 5. 3 F(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset. 5. 3. 1 F(cid:246)rs(cid:228)ljningsprisets delar. 5. 3. 2 Beaktande av de f(cid:246)rskott p(cid:229) hyran som betalades under (cid:229)ren 1988(cid:150)1994 d(cid:229) det inte fanns n(cid:229)got skriftligt avtal. 5. 3. 3 Fastst(cid:228)llandet av f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset och den externa expertens uppdrag. 5. 4 De luxemburgska myndigheternas (cid:229)taganden 1984. 5. 4. 1 Problemst(cid:228)llningen avseende tomten. 5. 4. 2 V(cid:228)gn(cid:228)tet. 5. 5 Hyran f(cid:246)r Palais-byggnaden. 5. 6 Skyddet av gemenskapernas ekonomiska intressen. 6. Slutsats. BILAGA: KRONOLOGISK (cid:214)VERSIKT. Sida 9 9 9 9 9 9 11 11 11 11 11 12 12 13 13 13 13 13 13 14 14 14 14 14 14 15 15 15 16 16 16 16 17 18 14. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 109/9 1. Utvecklingen av domstolens behov av byggnader under (cid:229)ren 1979(cid:150)1994 och de l(cid:246)sningar som valdes verksamhet, vilken hade inr(cid:228)ttats under tiden och installerades i september 1989. F(cid:246)r att bed(cid:246)ma revisionsr(cid:228)ttens rapport kr(cid:228)vs en kortfattad redo- g(cid:246)relse f(cid:246)r bakgrunden till utvecklingen av domstolens behov av byggnader under (cid:229)ren 1979(cid:150)1994 (se bifogad kronologisk (cid:246)ver- sikt). Uppf(cid:246)randet av annex B (Thomas More-byggnaden) p(cid:229)b(cid:246)rjades vid antagandet av lagen om finansiering i juni 1989 och byggna- den (cid:246)verl(cid:228)mnades 1992. Den gjorde det m(cid:246)jligt att tillgodose en del av de behov som uppstod vid utvidgningen 1986. 1. 1 Provisoriska l(cid:246)sningar f(cid:246)r att m(cid:246)ta ett konstant och snabbt v(cid:228)xande behov Domstolens Palais-byggnad, som f(cid:228)rdigst(cid:228)lldes 1972, visade sig redan 1979 vara otillr(cid:228)cklig f(cid:246)r att inhysa hela institutionens snabbt v(cid:228)xande personalstyrka. Med anledning av utvidgningarna 1981 och 1986 samt inr(cid:228)ttandet av f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten 1989 (cid:246)kade antalet anst(cid:228)llda vid domstolen fr(cid:229)n 363 stycken 1980 till 733 stycken 1989, det vill s(cid:228)ga en (cid:246)kning med 102 procent. F(cid:246)r att klara denna (cid:246)kning av antalet anst(cid:228)llda var domstolen tvungen att 1979 hyra 40 kontor i Jean Monnet-byggnaden och d(cid:228)refter ytterligare 80 kontor 1980. I slutet av 1985 inr(cid:228)ttades 140 kontor i monteringsf(cid:228)rdiga baracker i Weimershof. Med anledning av utvidgningen 1986 och efter det att domstolen hade l(cid:228)mnat barack- erna i Weimershof 1988 var den likv(cid:228)l tvungen att hyra 150 kon- tor i BAK-byggnaden. 1. 2 En otillfredsst(cid:228)llande situation Det var av praktiska sk(cid:228)l otillfredsst(cid:228)llande att hyra kontorslokaler utanf(cid:246)r institutionens anl(cid:228)ggningsomr(cid:229)de och som l(cid:229)g mer eller mindre l(cid:229)ngt ifr(cid:229)n Palais-byggnaden. Avdelningar som (cid:228)r utspridda p(cid:229) olika platser medf(cid:246)r f(cid:246)r en institution som domstolen, vars verksamheter i stor utstr(cid:228)ckning g(cid:229)r in i varandra, betydande tids- spillan och minskad effektivitet. De hyrda barackerna i Weimershof uppfyllde f(cid:246)r (cid:246)vrigt inte g(cid:228)l- lande krav p(cid:229) hygien och komfort. 1985 stod det (cid:228)ven klart att Palais-byggnaden var otillr(cid:228)cklig inte bara vad g(cid:228)ller kontorsutrymmen utan framf(cid:246)r allt f(cid:246)r att t(cid:228)cka behovet av sammantr(cid:228)desrum utrustade med tolkb(cid:229)s, i synnerhet med tanke p(cid:229) inr(cid:228)ttandet av f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten. 1. 3 En l(cid:228)mplig l(cid:246)sning: uppf(cid:246)rande av annex Uppf(cid:246)randet av annex C beslutades 1989 och lagen om finansie- ring antogs i december 1990 i syfte att f(cid:246)rbereda den framtida utvidgningen 1995, men (cid:228)ven p(cid:229) grund av f(cid:246)rekomsten av asbest i Palais-byggnaden och p(cid:229) grund av entr(cid:228)gna p(cid:229)tryckningar fr(cid:229)n Europaparlamentet om att de lokaler i BAK-byggnaden som dom- stolen anv(cid:228)nde skulle (cid:229)terl(cid:228)mnas. Uppf(cid:246)randet av annex C slut- f(cid:246)rdes och byggnaden togs i besittning i oktober 1994. Det var f(cid:246)rst efter att denna byggnad hade (cid:246)verl(cid:228)mnats som man f(cid:246)r f(cid:246)r- sta g(cid:229)ngen p(cid:229) 15 (cid:229)r kunde samla alla anst(cid:228)llda i ett och samma byggnadskomplex. Genom uppf(cid:246)randet och det successiva (cid:246)verl(cid:228)mnandet av annexen till Palais-byggnaden kunde de provisoriska anl(cid:228)ggningarna ers(cid:228)t- tas och domstolen fick lokaler som (cid:228)r anpassade till dess uppgift och verksamhet. S(cid:229)som anges i punkt 2 i revisionsr(cid:228)ttens rapport b(cid:246)rjade domstolen stegvis disponera dessa byggnader en i taget f(cid:246)r att m(cid:246)ta de st(cid:228)ndigt (cid:246)kande behoven. Byggnaderna ingick inte redan fr(cid:229)n b(cid:246)rjan i ett generellt fastighetsprogram. 1. 4 En fastighetspolitik som utvecklades parallellt med (cid:246)vriga gemenskapsinstitutioners fastighetspolitik I sin str(cid:228)van att finna en l(cid:246)sning p(cid:229) fastighetsfr(cid:229)gan som skulle m(cid:246)jligg(cid:246)ra f(cid:246)r den att p(cid:229) b(cid:228)sta s(cid:228)tt fullg(cid:246)ra sin r(cid:228)ttskipande upp- gift valde domstolen inledningsvis att hyra byggnader, i likhet med (cid:246)vriga gemenskapsinstitutioner, trots att sj(cid:228)lvfinansiering av vissa byggnader kunde ha (cid:229)beropats som ett alternativ till detta. F(cid:246)re 1992 hade det (cid:228)nnu inte slutgiltigt fastslagits var gemen- skapsinstitutionerna skulle ha sina s(cid:228)ten och budgetmyndighetens policy att f(cid:246)rorda k(cid:246)p var (cid:228)nnu inte antagen. Domstolen kunde inte agera som spjutspets f(cid:246)r en ny fastighetspolitik, vars utform- ning ankom p(cid:229) gemenskapens politiska institutioner. Det var f(cid:246)rst 1992, n(cid:228)r budgetmyndighetens nya fastighetspolitik var klart utformad som domstolen b(cid:246)rjade att planera k(cid:246)p av annexen. Iakttagelserna i revisionsr(cid:228)ttens rapport m(cid:229)ste bed(cid:246)mas mot denna bakgrund. 1984 beslutades det att det f(cid:246)rsta annexet (annex A eller Erasmus- byggnaden) skulle uppf(cid:246)ras. Annexet (cid:246)verl(cid:228)mnades i oktober 1988, det vill s(cid:228)ga nio (cid:229)r efter det att domstolen hade uppm(cid:228)rk- sammat r(cid:229)det p(cid:229) sina fastighetsproblem. Eftersom det i annexet fanns plats f(cid:246)r ungef(cid:228)r 300 kontor, kunde domstolen l(cid:228)mna barackerna i Weimershof. I annexet fanns dessutom de kontor och sammantr(cid:228)desrum som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r f(cid:246)rstainstansr(cid:228)ttens 2. Utnyttjandet av annexen till Palais-byggnaden utan skriftligt avtal I punkt 9 i rapporten klandrar revisionsr(cid:228)tten domstolen f(cid:246)r att C 109/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 4. 2000 den flyttade in i annexen till Palais utan att f(cid:246)rst sluta ett skriftligt avtal. Detta f(cid:246)ranleder f(cid:246)ljande p(cid:229)pekanden. Mot ovann(cid:228)mnda bakgrund hade domstolen f(cid:246)ljande val: Redan n(cid:228)r planerna p(cid:229) att hyra ett f(cid:246)rsta annex som skulle upp- f(cid:246)ras b(cid:246)rjade att ta form meddelade domstolen de luxemburgska myndigheterna att den var angel(cid:228)gen om att komma (cid:246)verens om den hyra som institutionen skulle betala. N(cid:229)gra egentliga f(cid:246)rhandlingar om det exakta hyresbeloppet kunde dock inte p(cid:229)b(cid:246)rjas f(cid:246)rr(cid:228)n sex m(cid:229)nader efter det att domstolen 1989 hade flyttat in i annex A, n(cid:228)r ComitØ de coordination pour l(cid:146)installation d(cid:146)institutions et organismes europØens (cid:224) Luxem- bourg (CCIIOE) (kommittØn f(cid:246)r samordning av inhysning av euro- peiska institutioner och organ), vilken (cid:228)r den samordnande myn- digheten f(cid:246)r de luxemburgska ministerierna, tillst(cid:228)llde domstolen ett utkast till hyresavtal f(cid:246)r annexet. Domstolen insisterade d(cid:229) p(cid:229) att ett avtal avseende annex A skulle slutas snarast m(cid:246)jligt och att diskussioner redan skulle inledas betr(cid:228)ffande hyresvillkoren f(cid:246)r de framtida annexen B och C f(cid:246)r att undvika att domstolen utnytt- jade dessa byggnader utan att n(cid:229)got skriftligt avtal f(cid:246)rel(cid:229)g (justi- tiesekreterarens skrivelse av den 8 maj 1989 till ordf(cid:246)randen f(cid:246)r CCIIOE). Till att b(cid:246)rja med r(cid:246)rde diskussionerna endast hyran. F(cid:246)r det (cid:228)ndam(cid:229)let gjordes olika j(cid:228)mf(cid:246)relser, i synnerhet med hyrorna f(cid:246)r de byggnader som anv(cid:228)nds av de andra institutionerna p(cid:229) Kirch- bergplat(cid:229)n. Domstolen och de luxemburgska myndigheterna kom i maj 1992 fram till en (cid:246)verenskommelse betr(cid:228)ffande hyran f(cid:246)r annex A. Under tiden hade domstolen mottagit utkasten till hyresavtal f(cid:246)r annexen B och C. Hyran per kvadratmeter var mycket h(cid:246)gre (cid:228)n vad som (cid:246)verenskommits f(cid:246)r annex A och (cid:246)versteg med bred marginal de hyror som till(cid:228)mpades p(cid:229) Kirchbergplat(cid:229)n. Domsto- len var angel(cid:228)gen om att sluta avtal som var f(cid:246)renliga med prin- ciperna om sund ekonomisk f(cid:246)rvaltning och kostnadseffektivitet (se artikel 2 i budgetf(cid:246)rordning av den 21 december 1977 f(cid:246)r Europeiska gemenskapernas allm(cid:228)nna budget (EGT L 356, s. 1; svensk specialutg(cid:229)va, omr(cid:229)de 1, volym 4, s. 3)) och att f(cid:246)lja det tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt som revisionsr(cid:228)tten angett i sin rapport fr(cid:229)n 1979 (1) genom att inf(cid:246)ra en k(cid:246)poption i hyresavtalet, och f(cid:246)rkas- tade d(cid:228)rf(cid:246)r avtalsutkasten. (cid:151) G(cid:246)ra avkall p(cid:229) kravet p(cid:229) en sund ekonomisk f(cid:246)rvaltning genom att till vilket pris som helst underteckna avtalen (det vill s(cid:228)ga utan diskussion acceptera avtalspartens orubbliga och omfattande krav). (cid:151) Beh(cid:229)lla de provisoriska l(cid:246)sningar som st(cid:246)rde domstolens verk- samhet mer och mer och som inte heller var kostnadsfria (se punkt 1. 1 och 1. 2). (cid:151) ¯tg(cid:228)rda de mest (cid:246)verh(cid:228)ngande problemen genom att flytta in i annexen. Domstolen (cid:228)r enligt f(cid:246)rdragen skyldig att s(cid:228)kerst(cid:228)lla kontinuiteten i sin r(cid:228)ttskipande verksamhet och n(cid:228)r det visade sig om(cid:246)jligt att sluta skrift- liga hyresavtal p(cid:229) tillfredsst(cid:228)llande villkor ans(cid:229)g domstolen att det var l(cid:228)mpligt att v(cid:228)lja den tredje l(cid:246)sningen fram till det att (cid:246)verens- kommelsen om hyrk(cid:246)p ingicks den 15 november 1994 (se punkt 5). Domstolen anser att den formella brist som uppstod p(cid:229) grund av att domstolen utnyttjade byggnaderna utan skriftligt hyresavtal b(cid:246)r bed(cid:246)mas i ljuset av dessa krav. Att domstolen utnyttjade annexen utan ett skriftligt hyresavtal motiverade ekonomisk ers(cid:228)ttning. S(cid:229)dan ers(cid:228)ttning utbetalades i form av f(cid:246)rskott p(cid:229) hyran, vilka ber(cid:228)knades utifr(cid:229)n marknadshy- ror och de hyror som (cid:246)vriga gemenskapsinstitutioner p(cid:229) Kirch- bergplat(cid:229)n betalade. De f(cid:246)rskott som betalades under (cid:229)ren 1988(cid:150)1994 beaktades s(cid:229)som f(cid:246)rfallna ers(cid:228)ttningar inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset f(cid:246)r annexen (se punkt 5. 3. 2). I punkt 11 i rapporten h(cid:228)vdar revisionsr(cid:228)tten att de f(cid:246)rskott som betalades var betingade av tillg(cid:228)ngliga budgetmedel och inte av olika kontrollerade ekonomiska parametrar. I sj(cid:228)lva verket f(cid:246)rh(cid:246)ll det sig s(cid:229), att s(cid:229) l(cid:228)nge domstolen hade f(cid:246)r avsikt att hyra, betalade den f(cid:246)rskott med h(cid:228)nvisning till de andra institutionernas hyror f(cid:246)r j(cid:228)mf(cid:246)rbara byggnader p(cid:229) Kirchbergplat(cid:229)n (2). Det var f(cid:246)rst n(cid:228)r domstolen r(cid:228)knade med att k(cid:246)pa fastigheterna som f(cid:246)rskotten (cid:246)versteg hyrorna f(cid:246)r j(cid:228)mf(cid:246)rbara byggnader p(cid:229) Kirchbergplat(cid:229)n och (cid:246)verensst(cid:228)mde med budgetmyndighetens anslag. Eftersom politiken att k(cid:246)pa gemenskapsinstitutionernas byggna- der bekr(cid:228)ftades, inriktade sig domstolen nu p(cid:229) m(cid:246)jligheten att k(cid:246)pa byggnaderna, vilket motiverade att man i det avtal som dis- kuterades inf(cid:246)rde en klausul om framtida k(cid:246)p. Undertecknandet av ett hyresavtal sk(cid:246)ts upp, eftersom denna klausul kr(cid:228)vde f(cid:246)r- handlingar mellan domstolen och den luxemburgska staten. I samma punkt anger revisionsr(cid:228)tten att f(cid:246)rskotten inte fastst(cid:228)ll- des utifr(cid:229)n en f(cid:246)rhandsv(cid:228)rdering av de faktiska kostnaderna f(cid:246)r varje byggnad och efter ett samr(cid:229)d mellan de ber(cid:246)rda parterna. S(cid:229) l(cid:228)nge parterna var inst(cid:228)llda p(cid:229) uthyrning kunde domstolen, i egenskap av hyresg(cid:228)st, emellertid inte kr(cid:228)va att den skulle under- r(cid:228)ttas om de totala byggkostnaderna och de ekonomiska villkor som de luxemburgska myndigheterna hade fastst(cid:228)llt, s(cid:228)rskilt vad (1) Revisionsr(cid:228)ttens s(cid:228)rskilda rapport om EG-institutionernas fastighets- (2) Se s(cid:228)rskilt revisionsr(cid:228)ttens (cid:229)rsrapport f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1987, punkt politik, i synnerhet punkt 7. 5. 3 (EGT C 221, 3. 9. 1979, s. 1). 10. 50 (EGT C 316, 12. 12. 1988, s. 1). 14. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 109/11 g(cid:228)ller amorteringstiden f(cid:246)r investerat kapital (1). I egenskap av hyresg(cid:228)st vinnlade domstolen sig om att f(cid:246)rhandla fram en accep- tabel hyra. Det var ber(cid:228)ttigat av domstolen att f(cid:246)ruts(cid:228)tta att v(cid:228)rd- landet skulle fastst(cid:228)lla en tillr(cid:228)cklig amorteringstid och att hyran skulle f(cid:246)rbli sk(cid:228)lig och (cid:246)verensst(cid:228)mma med vad en gemenskaps- institution kan f(cid:246)rv(cid:228)nta sig av ett v(cid:228)rdland som (cid:228)r m(cid:229)nt om att utveckla en policy ifr(cid:229)ga om institutionernas s(cid:228)ten. Det var under dessa omst(cid:228)ndigheter som styrekonomen godk(cid:228)nde f(cid:246)rslagen till (cid:229)taganden och motsvarande betalningsorder avse- ende dessa f(cid:246)rskott. 3. Kontakterna mellan domstolen och budgetmyndigheten I punkt 4 i rapporten kritiserar revisionsr(cid:228)tten att budgetmyndig- heten inte informerades p(cid:229) f(cid:246)rhand och att avtalen ang(cid:229)ende fast- igheterna inte hade godk(cid:228)nts p(cid:229) f(cid:246)rhand, oavsett syftet med avta- len (hyra, k(cid:246)p eller hyrk(cid:246)p). Eftersom budgetmyndighetens roll i f(cid:246)rh(cid:229)llande till domstolens fastighetsbeslut inte var detsamma n(cid:228)r det g(cid:228)llde hyra som n(cid:228)r det g(cid:228)llde k(cid:246)p b(cid:246)r det g(cid:246)ras (cid:229)tskillnad mellan de rena hyresavtalen (3. 1) och den (cid:246)verenskommelse om hyrk(cid:246)p som sl(cid:246)ts 1994 (3. 2). 3. 1 De rena hyresavtalen Budgetmyndigheten informerades om domstolens avsikt att utnyttja de nya lokalerna s(cid:229)som hyresg(cid:228)st (3. 1. 1) och den bevil- jade (cid:228)ven de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga anslagen f(cid:246)r att t(cid:228)cka hyreskostnaderna (3. 1. 2). 3. 1. 1 Information om domstolens avsikt att utnyttja de nya lokalerna s(cid:229)som hyresg(cid:228)st och konsekvenserna av detta Redan i b(cid:246)rjan av 1979 gjorde domstolen budgetmyndigheten uppm(cid:228)rksam p(cid:229) behovet av byggnader. I domstolens budget f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1980 avsatte r(cid:229)det d(cid:228)rf(cid:246)r ytterligare anslag till hyra av fler kontor. (1) Att domstolen inte k(cid:228)nde till de finansiella villkor som fastst(cid:228)llts av (cid:228)garna till de uthyrda fastigheterna vad g(cid:228)ller bland annat amorte- ringen av det investerade kapitalet var f(cid:246)r (cid:246)vrigt inte n(cid:229)got m(cid:228)rkligt, vilket framg(cid:229)r av det svar Richard Burke gav (cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar p(cid:229) en fr(cid:229)ga av Alan Tyrell, ledamot i Europaparlamentet (skriftlig fr(cid:229)ga nr 2039/83, EGT C 194, 23. 07. 1984, s. 1). Under samma budget(cid:229)r beviljade r(cid:229)det (cid:228)ven anslag f(cid:246)r unders(cid:246)k- ningar av m(cid:246)jligheten att inhysa vissa av domstolens avdelningar i en byggnad som skulle uppf(cid:246)ras i Palais-byggnadens omedelbara n(cid:228)rhet. Senare, i maj 1984 (skrivelser fr(cid:229)n domstolens ordf(cid:246)rande till r(cid:229)dets ordf(cid:246)rande och fr(cid:229)n justitiesekreteraren till ordf(cid:246)randen f(cid:246)r st(cid:228)ndiga representanternas kommittØ och ordf(cid:246)randen f(cid:246)r r(cid:229)dets budgetkommittØ), informerades r(cid:229)det om domstolens avsikt att hyra ett annex som skulle uppf(cid:246)ras. R(cid:229)det gav sitt samtycke. ˜ven om uthyrningen av annexet var speciell p(cid:229) det s(cid:228)ttet att den var avsedd att ske inom ramen f(cid:246)r en byggnad som skulle upp- f(cid:246)ras med h(cid:228)nsyn till domstolens specifika behov, kunde budget- myndigheten inte ta miste p(cid:229) att domstolens avsikt var att hyra denna byggnad. Denna avsikt framgick tydligt av domstolens skri- velser och senare av den luxemburgska lagen om finansiering fr(cid:229)n 1985, genom vilken uppf(cid:246)randet av det f(cid:246)rsta annexet f(cid:246)r dessa kontor godk(cid:228)ndes. I denna lag angavs att (cid:148)det b(cid:228)sta s(cid:228)ttet att p(cid:229) kort tid m(cid:246)jligg(cid:246)ra den planerade utbyggnaden (cid:228)r att den luxem- burgska regeringen uppf(cid:246)r ett annex till domstolens Palais- byggnad, vilket (cid:150) i likhet med den nuvarande Palais-byggnaden (cid:150) kommer att uthyras till domstolen efter uppf(cid:246)randet(cid:148). R(cid:229)det informerades (cid:228)ven om domstolens bed(cid:246)mning att hyresav- tal inte skulle leda till en omedelbar (cid:246)kning av domstolens budget och att domstolen hade f(cid:246)r avsikt att v(cid:228)nda sig till budgetmyn- digheten n(cid:228)r en budget(cid:246)kning skulle visa sig n(cid:246)dv(cid:228)ndig p(cid:229) grund av v(cid:228)xande behov. Domstolens bed(cid:246)mning var grundad p(cid:229) att de omedelbara hyreskostnaderna f(cid:246)r det f(cid:246)rsta annexet t(cid:228)cktes av de anslag som beviljats f(cid:246)r hyra av kontor utanf(cid:246)r Palais-byggnaden. Domstolen har aldrig dolt det faktum att dess budgetmedel m(cid:229)ste anpassas efter dess konstant och snabbt v(cid:228)xande behov av bygg- nader. R(cid:229)det godk(cid:228)nde domstolens l(cid:246)sning. 3. 1. 2 Budgetmyndigheten beviljade de anslag som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r att t(cid:228)cka hyreskostnaderna Vid utarbetandet av den (cid:229)rliga budgeten beviljade budgetmyndig- heten de anslag som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r att t(cid:228)cka utgifterna f(cid:246)r hyra av byggnaderna (3. 1. 2. 1). Budgetmyndigheten informerades (cid:228)ven om domstolens fler(cid:229)rsprognoser s(cid:229) det fanns ett l(cid:228)mpligt forum f(cid:246)r detta (3. 1. 2. 2). 3. 1. 2. 1 Budgetmyndighetens den (cid:229)rliga budgeten roll i ut arbet andet av N(cid:228)r en (cid:246)kning av anslagen har framst(cid:229)tt som n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att bestrida aktuella eller planerade hyreskostnader har budgetmyn- digheten alltid informerats i vederb(cid:246)rlig ordning vid utarbetandet av den (cid:229)rliga budgeten. Domstolens dokumenterade ans(cid:246)kningar till budgetmyndigheten om budgetanslag f(cid:246)r att t(cid:228)cka hyreskostnaderna blev under hela C 109/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 4. 2000 den aktuella perioden regelm(cid:228)ssigt f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r grundliga diskus- sioner inom r(cid:229)dets budgetkommittØ och Europaparlamentets bud- getutskott vid behandlingen av institutionens f(cid:246)rslag till budget. Fram till 1997 gjorde r(cid:229)dets budgetkommittØ en pr(cid:246)vning av varje enskild post i f(cid:246)rslaget till budget. Posten (cid:148)Hyror(cid:148) gav i allm(cid:228)nhet upphov till grundliga diskussioner, i synnerhet mellan f(cid:246)retr(cid:228)da- ren f(cid:246)r Storhertigd(cid:246)met Luxemburg och f(cid:246)retr(cid:228)darna f(cid:246)r (cid:246)vriga medlemsstater. Vad s(cid:228)rskilt betr(cid:228)ffar det f(cid:246)rsta budget(cid:229)r under vilket hyresutgifter f(cid:246)r det f(cid:246)rsta annexet togs upp, n(cid:228)mligen budget(cid:229)ret 1988, inne- h(cid:246)ll domstolens utgiftsber(cid:228)kning under posten 200, (cid:148)Hyror(cid:148), det belopp som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r hyra (cid:148)under fyra m(cid:229)nader av det nya annexet till Palais, efter avdrag f(cid:246)r motsvarande hyra f(cid:246)r byggna- den (cid:146)Jean Monnet(cid:146) under denna period(cid:148). Att dessa anslag bevilja- des kan ses som att budgetmyndigheten samtyckte till att dom- stolen hyrde det f(cid:246)rsta annexet. Under v(cid:229)ren 1987 ingavs en ans(cid:246)kan om anslag till budgetmyndigheten som fick tillf(cid:228)lle att kommentera denna under hela budgetprocessen f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1988. Det (cid:228)r av den anledningen som det i Europaparlamentets resolution om f(cid:246)rslaget till budget f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1988 anges att (cid:148)domstolens utnyttjande av det nya annexet, vars yta (cid:228)r densamma som f(cid:246)r domstolens nuvarande lokaler, kommer oundvikligen att medf(cid:246)ra en avsev(cid:228)rd (cid:246)kning av domstolens ekonomiska behov(cid:148) och referenten f(cid:246)reslog (cid:148)ett anslag som (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt f(cid:246)r att t(cid:228)cka utgifterna f(cid:246)r att utnyttja domstolens nya byggnad(cid:148). 3. 1. 2. 2 I n fo r m a t i o n t i l l b u d ge t my n d i g h e te n ge n o m f ler (cid:229)r sprognoser Trots att det inte fanns n(cid:229)got l(cid:228)mpligt forum f(cid:246)r att redovisa bud- getprognoserna f(cid:246)r flera (cid:229)r fram(cid:229)t informerade domstolen kon- tinuerligt r(cid:229)det om domstolens f(cid:246)rutsebara utveckling och dess behov av lokaler i synnerhet med tanke p(cid:229) den (cid:246)kande arbetsb(cid:246)r- dan, gemenskapens successiva utvidgning, domstolens utvidgade beh(cid:246)righet, inr(cid:228)ttandet av f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten och (cid:246)kningen av antalet anst(cid:228)llda. N(cid:228)r det 1988, efter beslut av f(cid:246)rvaltningschefskollegiet, inf(cid:246)rdes ett l(cid:228)mpligt forum f(cid:246)r att redovisa fler(cid:229)riga budgetprognoser f(cid:246)r administrativa utgifter, ingav domstolen, i likhet med andra insti- tutioner, s(cid:229)dana prognoser till budgetmyndigheten. Bland annat l(cid:228)mnades prognoserna f(cid:246)r hyresutgifter under perioden 1989(cid:150)1992. Budgetmyndigheten godk(cid:228)nde dessa prognoser p(cid:229) grundval av ett meddelande fr(cid:229)n kommissionen, men detta ledde inte till uppr(cid:228)ttandet av en fler(cid:229)rig investeringsbudget med sepa- rata anslag. 3. 2 (cid:214)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p fr(cid:229)n 1994 n(cid:229)got emot att institutionerna k(cid:246)per byggnader. Som revisions- r(cid:228)tten har p(cid:229)pekat v(cid:228)grade dock r(cid:229)det i egenskap av budgetmyn- dighet att (cid:148)tillhandah(cid:229)lla n(cid:246)dv(cid:228)ndigt kapital(cid:148) f(cid:246)r k(cid:246)p av byggna- derna (r(cid:229)dets beslut av den 14 december 1981, vilket n(cid:228)mns i punkterna 10. 62(cid:150)10. 66 i revisionsr(cid:228)ttens (cid:229)rsrapport f(cid:246)r budget- (cid:229)ret 1987, EGT C 316, 12. 12. 1988, s. 1). F(cid:246)redraganden i Europa- parlamentets budgetutskott f(cid:246)r domstolens budget f(cid:246)r 1991 ans(cid:229)g i juli 1990 att i domstolens budget f(cid:246)r 1991 budgetera de n(cid:246)d- v(cid:228)ndiga anslagen f(cid:246)r k(cid:246)p av Palais- och Erasmus-byggnaderna. Dessa f(cid:246)rs(cid:246)k var dock fruktl(cid:246)sa. Trots Europaparlamentets reso- lution A3(cid:150)360/90 upptogs i budgeten f(cid:246)r 1991 endast budgete- rade anslag f(cid:246)r att t(cid:228)cka hyrorna f(cid:246)r de tv(cid:229) byggnaderna. Vid uppf(cid:246)randet av annexen A, B och C var avsikten att uppr(cid:228)tta ett hyreskontrakt och domstolen fortsatte sina f(cid:246)rs(cid:246)k att n(cid:229) en (cid:246)verenskommelse med v(cid:228)rdlandet om en sk(cid:228)lig hyra, men den nya situationen medf(cid:246)rde att domstolen (cid:246)verv(cid:228)gde att inf(cid:246)ra en k(cid:246)poption i det hyresavtal som diskuterades. S(cid:229)som har angetts ovan fastst(cid:228)llde budgetmyndigheten 1992 en fastighetspolitik som klart f(cid:246)respr(cid:229)kar att institutionerna skall k(cid:246)pa de byggnader som de utnyttjar eller skulle komma att utnyttja. Bekr(cid:228)ftandet av gemenskapsinstitutionernas nya fastighetspolitik, budgetmyndighetens alltmer positiva inst(cid:228)llning till f(cid:246)rslaget att k(cid:246)pa annexen A, B och C, f(cid:246)renat med de luxemburgska myndig- heternas l(cid:246)ften om att hyran skulle ber(cid:228)knas p(cid:229) grundval av en tjugo(cid:229)rig amorteringstid f(cid:246)r det investerade kapitalet, p(cid:229)skyndade f(cid:246)rhandlingarna om en (cid:246)verenskommelse som kombinerade hyra av byggnaderna med ett framtida k(cid:246)p. Den (cid:228)ndrade inst(cid:228)llningen medf(cid:246)rde ett (cid:246)kat meningsutbyte mel- lan domstolen och budgetmyndighetens tv(cid:229) grenar. Budgetmyndigheten informerades naturligtvis i vederb(cid:246)rlig ord- ning om att f(cid:246)rhandlingar p(cid:229)gick med de luxemburgska myndig- heterna om en (cid:246)verenskommelse och 1994 beslutade den att genom en till(cid:228)ggs- och (cid:228)ndringsbudget ansl(cid:229) 9,476 miljoner ecu till domstolen f(cid:246)re utg(cid:229)ngen av det innevarande budget(cid:229)ret f(cid:246)r att (cid:148)delvis t(cid:228)cka skillnaden mellan de hyror som den luxemburgska staten beg(cid:228)rt f(cid:246)r domstolens nya fastighetskomplex, grundade p(cid:229) ett hyresavtal med k(cid:246)poption, och det belopp som institutionens budget m(cid:246)jliggjort att betala(cid:148). Eftersom anv(cid:228)ndningen av dessa anslag f(cid:246)rutsatte att man ingick ett hyresavtal med k(cid:246)poption undertecknade Europeiska gemenskaperna, f(cid:246)retr(cid:228)dda av dom- stolen, och den luxemburgska staten den 15 november 1994 en (cid:246)verenskommelse om hyrk(cid:246)p efter flera (cid:229)rs f(cid:246)rhandlingar. 1979 offentliggjorde revisionsr(cid:228)tten en rapport d(cid:228)r man f(cid:246)ror- dade k(cid:246)p framf(cid:246)r hyra av de byggnader som gemenskapsinstitu- tioner utnyttjar. 1981 tillk(cid:228)nnagav r(cid:229)det att det i princip inte har (cid:214)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p (cid:246)vers(cid:228)ndes till budgetmyndighe- ten. 14. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 109/13 1996 fick budgetmyndigheten p(cid:229) beg(cid:228)ran ett tekniskt utl(cid:229)tande fr(cid:229)n revisionsr(cid:228)tten r(cid:246)rande de ekonomiska (cid:229)tagandena f(cid:246)r dom- stolens byggnader. Utl(cid:229)tandet inneh(cid:246)ll inte n(cid:229)gon kritik av det ekonomiska och r(cid:228)ttsliga arrangemanget i (cid:246)verenskommelsen eller n(cid:229)gon reservation mot f(cid:246)rskottsbetalningen av en del av k(cid:246)peskillingen ut(cid:246)ver de planerade (cid:229)rliga ers(cid:228)ttningarna (se punkt 5. 2). Efter detta utl(cid:229)tande st(cid:228)lldes 50 miljoner ecu till domstolens f(cid:246)rfogande f(cid:246)r en f(cid:246)rskottsbetalning i enlighet med (cid:246)verenskom- melsen. Det framg(cid:229)r s(cid:229)ledes att budgetmyndigheten var insatt i domsto- lens planer p(cid:229) att k(cid:246)pa byggnaderna i enlighet med (cid:246)verenskom- melsen om hyrk(cid:246)p. 4. Kontrollen (cid:246)ver byggkostnaderna och finansieringen av annexen till Palais-byggnaden Revisionsr(cid:228)tten kritiserar den otillr(cid:228)ckliga kontrollen av genom- f(cid:246)randet av fastighetsprojekten och vad kostnaderna f(cid:246)r dessa bestod i (punkterna 5, 7, 11 och 20 c i revisionsr(cid:228)ttens rapport). Domstolen erinrar om villkoren f(cid:246)r denna kontroll (4. 1) och att denna kontroll gradvis (cid:246)kade (4. 2). 4. 1 Villkoren f(cid:246)r kontrollen Kontrollen p(cid:229)verkades dels av de interna villkoren (4. 1. 1), dels av det s(cid:228)rskilda f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan institutionen och de luxem- burgska myndigheterna (4. 1. 2). 4. 1. 1 Interna villkor Domstolens administrativa avdelningar uppr(cid:228)ttades f(cid:246)r att st(cid:246)dja den d(cid:246)mande verksamheten och f(cid:246)r att sk(cid:246)ta institutionens l(cid:246)pande verksamhet. De personer som (cid:228)r anst(cid:228)llda vid dessa avdelningar har inte den omfattande kompetens som kr(cid:228)vs f(cid:246)r en noggrann och grundlig kontroll p(cid:229) det tekniska och ekonomiska planet av byggprojekt av denna omfattning. 1986 undertecknade d(cid:228)rf(cid:246)r domstolen ett avtal med det nederl(cid:228)ndska expertf(cid:246)retaget Bouwcentrum, som dock inte utf(cid:246)rde sitt uppdrag p(cid:229) ett korrekt s(cid:228)tt. I fastighetsfr(cid:229)gor kan inte f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan en gemenskapsin- stitution och den medlemsstat d(cid:228)r institutionen har sitt s(cid:228)te j(cid:228)m- f(cid:246)ras med ett avtalsf(cid:246)rh(cid:229)llande mellan en hyresg(cid:228)st och en privat fastighets(cid:228)gare. Domstolen (cid:228)r en ovanlig hyresg(cid:228)st eftersom den har s(cid:228)rskilda krav i fr(cid:229)ga om utformningen av byggnaderna (tillg(cid:228)nglighet f(cid:246)r allm(cid:228)nheten, sammantr(cid:228)desrum utrustade med tolkb(cid:229)s, etc. ) som omfattar mer (cid:228)n enbart ett behov av kontor. De luxemburgska myndigheterna har (cid:229)beropat denna ovanliga situation f(cid:246)r att f(cid:246)r- s(cid:246)ka fastst(cid:228)lla hyran i f(cid:246)rh(cid:229)llande till byggkostnaderna. I revi- sionsr(cid:228)ttens rapport p(cid:229)pekas att detta borde ha f(cid:246)ranlett domsto- len att kontrollera byggkostnaderna och kr(cid:228)va att de detaljerade villkoren f(cid:246)r uppf(cid:246)randet skulle fastst(cid:228)llas i skrift. S(cid:229) l(cid:228)nge par- terna var inst(cid:228)llda p(cid:229) ett hyresavtal skulle detta dock ha kr(cid:228)vt att de luxemburgska myndigheterna gick med p(cid:229) att l(cid:229)ta domstolen delta i fastst(cid:228)llandet av dessa villkor. De luxemburgska myndigheterna k(cid:228)nde sig emellertid inte f(cid:246)ran- ledda att l(cid:229)ta domstolen delta i utarbetandet av det ekonomiska arrangemang som kritiseras i revisionsr(cid:228)ttens rapport. De ans(cid:229)g sig inte heller tvungna att l(cid:229)ta domstolen delta i valet av arkitekt, byggfirma och huvudentrepren(cid:246)r. Det var f(cid:246)rst n(cid:228)r domstolen skulle bli (cid:228)gare som den blev infor- merad om det ekonomiska arrangemanget. Domstolens kontakter med de luxemburgska myndigheterna pr(cid:228)glades dock fortfarande av den ursprungliga situationen. Domstolen hade st(cid:228)ndiga sv(cid:229)rig- heter att f(cid:229) den information som kr(cid:228)vs f(cid:246)r en kontroll, vare sig det r(cid:246)rde sig om hyrornas storlek, undantag fr(cid:229)n merv(cid:228)rdesskatte- plikt, k(cid:246)p av tomt eller att f(cid:229) f(cid:246)rklaringar betr(cid:228)ffande vissa (cid:228)nd- ringar eller till(cid:228)ggsarbeten. Som ett typiskt exempel p(cid:229) tvetydig- heten i f(cid:246)rh(cid:229)llandet till de luxemburgska myndigheterna kan n(cid:228)mnas att dessa trots (cid:246)verenskommelsen att (cid:246)verl(cid:229)ta annexen utan vinst fortsatte att kr(cid:228)va hyra f(cid:246)r Palais-byggnaden, fast(cid:228)n denna sedan l(cid:228)nge hade amorterats och fast(cid:228)n de 1984 hade f(cid:246)r- bundit sig att s(cid:228)nka hyran med beloppet f(cid:246)r amorteringen p(cid:229) l(cid:229)nen f(cid:246)r byggnaden. 4. 2 Den gradvis (cid:246)kade kontrollen Domstolens kontroll (cid:246)kade gradvis (4. 2. 1) innan den sattes i sys- tem genom (cid:246)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p (4. 2. 2). Det var under dessa f(cid:246)rh(cid:229)llanden och i ett sammanhang som ibland kr(cid:228)vde br(cid:229)dskande (cid:229)tg(cid:228)rder som domstolen fattade de beslut som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r att tillgodose behovet av byggnader och som kontrollen av utgifterna p(cid:229) detta omr(cid:229)de skedde. 4. 2. 1 (cid:214)kningen av kontrollen 4. 1. 2 F(cid:246)rh(cid:229)llandet till de luxemburgska myndigheterna Domstolens kontroll p(cid:229)verkades dessutom av det s(cid:228)rskilda f(cid:246)rh(cid:229)l- landet till de luxemburgska myndigheterna. Domstolen f(cid:246)rs(cid:246)kte vid ett flertal tillf(cid:228)llen p(cid:229)verka de luxem- burgska myndigheternas val men var inte alltid framg(cid:229)ngsrik. Under den period n(cid:228)r domstolens position var den framtida hyresg(cid:228)stens framf(cid:246)rde den huvudsakligen synpunkter r(cid:246)rande dess praktiska behov. Inte heller dessa synpunkter beaktades all- tid. C 109/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 4. 2000 N(cid:228)r domstolen b(cid:246)rjade utnyttja det f(cid:246)rsta annexet (Erasmus) h(cid:246)s- ten 1988 framf(cid:246)rde den ett flertal krav f(cid:246)r att denna byggnad i st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning skulle anpassas till dess avsedda anv(cid:228)ndning och att denna synpunkt skulle beaktas redan vid planeringen av eventuella framtida byggnader. Kraven syftade till att undvika de stora merkostnaderna f(cid:246)r (cid:228)ndringsarbeten. (cid:214)verenskommelsen (cid:228)r en kompromiss som uppn(cid:229)ddes efter l(cid:229)nga f(cid:246)rhandlingar mellan domstolen och de luxemburgska myndig- heterna och (cid:228)r inte i niv(cid:229) med domstolens ursprungliga ambitio- ner. S(cid:229) snart det hade beslutats att domstolen skulle bli (cid:228)gare till bygg- naderna framf(cid:246)rde den olika synpunkter avseende byggkostna- derna. Detta g(cid:228)llde s(cid:228)rskilt annex C, som hade b(cid:246)rjat byggas i februari 1992 och vars ursprungliga ritningar (cid:228)ndrades v(cid:228)sentligt p(cid:229) domstolens initiativ. Det skall emellertid p(cid:229)pekas att vid denna tidpunkt hade det ekonomiska arrangemanget redan beslutats av de luxemburgska myndigheterna och merparten av byggprojektet var redan fastst(cid:228)llt. Vad betr(cid:228)ffar de finansiella kostnaderna lyckades domstolen efter m(cid:246)dosamma f(cid:246)rhandlingar som inletts efter det att (cid:246)verenskom- melsen hade undertecknats, f(cid:229) till st(cid:229)nd nya f(cid:246)rdelaktigare villkor hos Banque et Caisse d(cid:146)Epargne de l(cid:146)Etat Luxembourg (BCEE). Domstolen ans(cid:229)g n(cid:228)mligen att den, f(cid:246)r att iaktta kraven p(cid:229) sund f(cid:246)rvaltning, inom ramen f(cid:246)r (cid:246)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p och under ledning av en f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r det luxemburgska finansmi- nisteriet, borde f(cid:246)rs(cid:246)ka omf(cid:246)rhandla de l(cid:229)nevillkor som den lux- emburgska staten och BCEE avtalat. 4. 2. 2 Den kontroll som inf(cid:246)rdes genom (cid:246)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p Genom (cid:246)verenskommelsen inf(cid:246)rdes en kontrollbest(cid:228)mmelse (se punkt 5). Som svar p(cid:229) punkt 16 i revisionsr(cid:228)ttens rapport p(cid:229)pekar dom- stolen att vissa av de belopp som (cid:246)verskred den ursprungliga finansieringsramen berodde p(cid:229) domstolens egna (cid:246)nskem(cid:229)l, vilka var motiverade med h(cid:228)nsyn till dess (cid:246)kade behov (uppf(cid:246)rande av ett extra v(cid:229)ningsplan i annex C, fler tolkb(cid:229)s, etc. ). 5. (cid:214)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p av den 15 november 1994 Genom (cid:246)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p, vilken ingicks efter l(cid:229)nga f(cid:246)rhandlingar (5. 1), inf(cid:246)rdes en mekanism (5. 2) och fastst(cid:228)lldes delarna av det slutliga f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset f(cid:246)r byggnaderna (5. 3). F(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset omfattar inte vissa utgifter som de luxem- burgska myndigheterna hade (cid:229)tagit sig att svara f(cid:246)r (cid:229)ren 1983 och 1984 (5. 4) och det f(cid:246)rhandlades oberoende av hyresavtalet f(cid:246)r Palais-byggnaden (5. 5). Slutligen m(cid:246)jligg(cid:246)r (cid:246)verenskommel- sen f(cid:246)r gemenskaperna att skydda sina ekonomiska intressen (5. 6). 5. 2 Den mekanism som inf(cid:246)rdes Revisionsr(cid:228)tten (cid:228)r v(cid:228)l f(cid:246)rtrogen med den mekanism som inf(cid:246)rdes genom (cid:246)verenskommelsen och som den sj(cid:228)lv har beskrivit i sitt tekniska utl(cid:229)tande av den 30 maj 1996 om de ekonomiska (cid:229)ta- gandena f(cid:246)r domstolens byggnader. Mekanismen kan sammanfat- tas enligt f(cid:246)ljande. (cid:214)verenskommelsen passar inte in i n(cid:229)gon k(cid:228)nd kategori av avtal. Det r(cid:246)r sig om ett avtal sui generis som f(cid:246)renar inslag av uthyrning och f(cid:246)rs(cid:228)ljning. Genom denna (cid:246)verenskommelse f(cid:246)rbinder sig den luxemburgska staten att (cid:246)verl(cid:229)ta byggnaderna till domstolen (efter att byggf(cid:246)retaget har (cid:246)verl(cid:229)tit dessa till den luxemburgska staten). Domstolen i sin tur f(cid:246)rbinder sig att genom (cid:229)rliga betal- ningar och utan att den luxemburgska staten varken g(cid:246)r n(cid:229)gon vinst eller f(cid:246)rlust ers(cid:228)tta de investeringar denna gjort. De belopp som betalas ses som f(cid:246)rskottsbetalningar p(cid:229) Europeiska gemen- skapernas framtida f(cid:246)rv(cid:228)rv av byggnaderna (artikel 8. 1 i (cid:246)verens- kommelsen). Betalningarna skall fortg(cid:229) fram till dess att den sam- manlagda betalningen uppg(cid:229)r till ett belopp som motsvarar f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset minus merv(cid:228)rdesskatten. Trots att (cid:246)verenskommelsen g(cid:228)ller fr(cid:229)n den 1 augusti 1988 (datu- met f(cid:246)r n(cid:228)r vissa delar av lokalerna f(cid:246)rst b(cid:246)rjade att utnyttjas) till den dag Europeiska gemenskaperna blir (cid:228)gare till alla tre annexen, senast den 31 december 2015, beh(cid:246)vde de f(cid:246)rsta (cid:229)rliga ers(cid:228)ttning- arna inte betalas f(cid:246)rr(cid:228)n fr(cid:229)n och med den 1 januari 1995. De belopp som har betalats f(cid:246)r utnyttjandet av byggnaderna under (cid:229)ren 1988(cid:150)1994 har r(cid:228)knats av fr(cid:229)n priset s(cid:229)som f(cid:246)rfallna ers(cid:228)tt- ningar (se punkt 5. 3. 2). Det belopp som betalats i form av (cid:229)rlig ers(cid:228)ttning kan justeras om det ut(cid:246)ver de (cid:229)rliga ers(cid:228)ttningarna g(cid:246)rs f(cid:246)rskottsbetalningar p(cid:229) k(cid:246)peskillingen (artikel 8. 2 i (cid:246)verenskommelsen). Den (cid:229)rliga ers(cid:228)tt- ningen fastst(cid:228)lldes f(cid:246)rst till 633 520 000 luxemburgska franc (16,3 miljoner ecu). Efter en f(cid:246)rskottsbetalning p(cid:229) 50 miljoner ecu i oktober 1996, p(cid:229) grundval av revisionsr(cid:228)ttens ovann(cid:228)mnda utl(cid:229)tande, s(cid:228)nktes den till 405 000 000 franc. Detta belopp kan justeras vid en st(cid:246)rre h(cid:246)jning av r(cid:228)ntesatsen p(cid:229) de l(cid:229)n som anv(cid:228)nts f(cid:246)r att finansiera annexen. 5. 3 F(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset 5. 3. 1 F(cid:246)rs(cid:228)ljningsprisets delar 5. 1 Bakgrunden till (cid:246)verenskommelsen I detta avseende h(cid:228)nvisas till punkt 3. 2. K(cid:246)peskillingen fastst(cid:228)lls inte i (cid:246)verenskommelsen, utan denna anger i st(cid:228)llet de faktorer som skall anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att ber(cid:228)kna pri- set. 14. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 109/15 Det finns tre sk(cid:228)l f(cid:246)r detta. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta har r(cid:228)ntesatsen f(cid:246)r l(cid:229)nen inte fastst(cid:228)llts f(cid:246)r hela finansieringsperioden, vilket medf(cid:246)r att finansieringskostnaderna kan variera beroende p(cid:229) f(cid:246)r(cid:228)ndringar i r(cid:228)ntesatsen. F(cid:246)r det andra k(cid:228)nde parterna inte till samtliga bygg- kostnader n(cid:228)r man ingick (cid:246)verenskommelsen. F(cid:246)r det tredje var (cid:150) och (cid:228)r fortfarande (cid:150) domstolen och de luxemburgska myndig- heterna oense om vissa av byggkostnaderna (konstruktionsfel och defekter). I offerten f(cid:246)reskrivs att de upplysningar som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset av den 31 december 1994 skall st(cid:228)llas till expertens f(cid:246)rfogande av det luxemburgska finansministeriet och ministeriet f(cid:246)r offentliga arbeten. D(cid:228)r klarg(cid:246)rs ocks(cid:229) att (cid:148)de angivna kostnaderna kommer att fastst(cid:228)llas och kontrolleras p(cid:229) grundval av information fr(cid:229)n de ber(cid:246)rda ministerierna. Revision kommer att utf(cid:246)ras p(cid:229) grundval av verifikationer(cid:148) (punkt 2. 2 i offerten). Byggnadernas f(cid:246)rs(cid:228)ljningspris fastst(cid:228)lls utifr(cid:229)n utgifterna och detta oavsett om det (cid:228)r staten eller byggf(cid:246)retaget som direkt finansierar dem (artikel 8. 1 i (cid:246)verenskommelsen). Det r(cid:246)r sig om byggkost- nader, arkitekt- och ingenj(cid:246)rsarvoden, kostnader f(cid:246)r finansie- ringen av utgifterna (provisioner, garantier och r(cid:228)ntekostnader) samt utgifter som staten (cid:229)dragit sig i egenskap av hyresv(cid:228)rd. I (cid:246)verenskommelsen f(cid:246)reskrevs s(cid:229)ledes vilka medel som skulle st(cid:228)llas till expertens f(cid:246)rfogande f(cid:246)r att denna p(cid:229) ett korrekt s(cid:228)tt skulle kunna fastst(cid:228)lla byggkostnaden och kontrollera att f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningspriset (cid:229)terspeglade de verkliga kostnaderna. 5. 3. 2 Beaktande av de f(cid:246)rskott p(cid:229) hyran som betalades under (cid:229)ren 1988(cid:150)1994 d(cid:229) det inte fanns n(cid:229)got skriftligt avtal Eftersom det saknades ett skriftligt hyresavtal d(cid:228)r villkoren f(cid:246)r utnyttjandet av annexen angavs, var parterna i (cid:246)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p tvungna att f(cid:246)ra en diskussion vid sidan av hyresav- talsbegreppet i strikt bem(cid:228)rkelse f(cid:246)r att bed(cid:246)ma de belopp som betalats som f(cid:246)rskottsbetalningar p(cid:229) hyran under (cid:229)ren 1988(cid:150)1994. Till skillnad fr(cid:229)n vad som var fallet med utnyttjandet av Palais- byggnaden, som regleras i ett skriftligt hyresavtal, medgav de lux- emburgska myndigheterna att det var ber(cid:228)ttigat att anse de belopp som betalats under (cid:229)ren 1988(cid:150)1994 som f(cid:246)rskottsbetalningar (se punkterna 2 och 5. 2) genom att beteckna dem som gjorda betal- ningar (artikel 6 i (cid:246)verenskommelsen) och s(cid:229)ledes skilja dem fr(cid:229)n de hyror som betalats (cid:148)utan m(cid:246)jlighet att f(cid:229) pengarna tillbaka(cid:148). Det belopp som fastst(cid:228)lls p(cid:229) detta s(cid:228)tt anv(cid:228)nds sedan som grund f(cid:246)r ber(cid:228)kningen av den (cid:229)rliga justeringen av f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset fr(cid:229)n och med 1988 och det belopp som (cid:229)terst(cid:229)r att betala. I det syftet beaktas dels de belopp som har betalats i form av (cid:229)rlig ers(cid:228)ttning eller f(cid:246)rskottsbetalning, dels de kostnader som uppst(cid:229)tt. Det belopp som (cid:229)terst(cid:229)r f(cid:246)r gemenskaperna att betala motsvarar varje (cid:229)r det justerade f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset f(cid:246)r byggnaderna med avdrag f(cid:246)r det justerade belopp som domstolen betalt som ers(cid:228)ttning och f(cid:246)r merv(cid:228)rdesskatten (artikel 8. 1 i (cid:246)verenskommelsen). F(cid:246)r att fastst(cid:228)lla de ekonomiska f(cid:246)r(cid:228)ndringar som skett och det belopp som (cid:229)terst(cid:229)r att betala anv(cid:228)nder sig den externa experten av uppgifter fr(cid:229)n det statliga redovisningssystemet och av uppgif- ter fr(cid:229)n kontoutdrag f(cid:246)r l(cid:229)nekontona i BCEE eller andra kontout- drag som har samband med (cid:246)verenskommelsen (punkt 2. 3 i offerten). 5. 3. 3 Fastst(cid:228)llandet av f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset och den externa expertens uppdrag I artikel 9 i (cid:246)verenskommelsen f(cid:246)reskrivs att parterna vid ikraft- tr(cid:228)dandet skall utse en utomst(cid:229)ende expert som s(cid:228)rskilt skall ges i uppdrag att ber(cid:228)kna byggnadernas f(cid:246)rs(cid:228)ljningspris. Den luxem- burgska staten och domstolen skall dela p(cid:229) betalningen av exper- tens omkostnader och arvoden. I enlighet med denna artikel uts(cid:229)gs en expert i februari 1995. Domstolen anser att den externa expertens uppdrag inte enbart utg(cid:246)r en r(cid:228)kenskapsm(cid:228)ssig kontroll av utgifterna utan (cid:228)ven en kontroll av att de (cid:228)r v(cid:228)lgrundade, eftersom byggkostnaden (cid:150) vil- ken ligger till grund f(cid:246)r ber(cid:228)kningen av det belopp som (cid:229)terst(cid:229)r att betala (cid:150) skall fastst(cid:228)llas p(cid:229) grundval av verifikationer (det vill s(cid:228)ga handlingar som styrker att utgifterna har uppst(cid:229)tt i enlighet med artikel 8. 1 i (cid:246)verenskommelsen). Om det skulle visa sig att byggkostnaden har fastst(cid:228)llts p(cid:229) ett felaktigt s(cid:228)tt eller att f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningspriset inte (cid:229)terspeglar byggkostnaderna skall detta r(cid:228)ttas till och det belopp som (cid:229)terst(cid:229)r att betala skall justeras i enlighet med detta (se punkt 5. 6 f(cid:246)rsta stycket). Domstolen anser f(cid:246)ljaktligen att det finns garantier f(cid:246)r att domstolen endast b(cid:228)r de kostnader som den har (cid:229)lagts genom (cid:246)verenskommelsen. Enligt expertens offert som accepterades av domstolen och de luxemburgska myndigheterna, och som fastst(cid:228)ller den avtalsen- liga ramen f(cid:246)r dennes uppdrag, omfattar uppdraget f(cid:246)ljande fyra etapper: f(cid:246)rst skall ber(cid:228)kningsparametrarna fastst(cid:228)llas, sedan skall f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset den 31 december 1994 fastst(cid:228)llas, d(cid:228)refter skall det (cid:229)rligen samlas in uppgifter om de ekonomiska f(cid:246)r(cid:228)ndringarna (finansieringskostnader, den luxemburgska statens kostnader i egenskap av hyresv(cid:228)rd samt merv(cid:228)rdesskatt) samt g(cid:246)ras en juste- ring av f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset och av det belopp som (cid:229)terst(cid:229)r att betala och till sist skall en slutredovisning uppr(cid:228)ttas. 5. 4 De luxemburgska myndigheternas (cid:229)taganden 1984 Revisionsr(cid:228)tten har inv(cid:228)nt mot att kostnaderna som de luxem- burgska myndigheterna ensidigt (cid:229)tog sig att st(cid:229) f(cid:246)r i juni 1983 och vid regeringssammantr(cid:228)det den 30 mars 1984 inte drogs av fr(cid:229)n det totala priset i (cid:246)verenskommelsen. C 109/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 4. 2000 Det b(cid:246)r framh(cid:229)llas att, s(cid:229)som revisionsr(cid:228)tten har p(cid:229)pekat i punkt 14 i sin rapport, dessa ensidiga (cid:229)taganden gjordes mot en helt annan bakgrund (cid:228)n den som f(cid:246)rel(cid:229)g n(cid:228)r (cid:246)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p ingicks 1994. (cid:214)verenskommelsen (cid:228)r resultatet av en kom- promiss som inte (cid:228)r grundad p(cid:229) de ensidiga (cid:229)tagandena fr(cid:229)n 1983 och 1984 utan i huvudsak p(cid:229) f(cid:246)rhandlingsfaktorer av annan karakt(cid:228)r, att de hyror som betalades under 1988(cid:150)1994 ans(cid:229)gs som f(cid:246)rskottsbetalningar (se punkt 5. 3. 2). Flera av de kostnader som de luxemburgska myndigheterna 1983 och 1984 (cid:229)tagit sig att b(cid:228)ra (cid:229)lades dock inte domstolen genom (cid:246)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p, som exempelvis kostnaderna f(cid:246)r nyttjande av tomten (5. 4. 1) och f(cid:246)r v(cid:228)gn(cid:228)tet (5. 4. 2). (cid:214)verenskommelsen omfattar inte allm(cid:228)nna v(cid:228)gar. Kostnaden f(cid:246)r s(cid:229)dana v(cid:228)gbyggen utg(cid:246)r f(cid:246)ljaktligen inte en utgift som skall tas med vid ber(cid:228)kningen av f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset enligt artikel 8. 1 i (cid:246)ver- enskommelsen. Som svar p(cid:229) punkterna 8 och 14 i revisionsr(cid:228)ttens rapport p(cid:229)pe- kar domstolen att denna best(cid:228)mmelse i (cid:246)verenskommelsen g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att vid fastst(cid:228)llandet av det slutliga priset f(cid:246)r byggna- derna undanta kostnaden f(cid:246)r dragande av allm(cid:228)n v(cid:228)g, som exem- pelvis den v(cid:228)g som f(cid:246)rbinder boulevard K. Adenauer och rue du Fort Niedergr(cid:252)newald (cid:228)ven om v(cid:228)gen, som (cid:228)r avsedd att under- l(cid:228)tta trafiken, byggdes p(cid:229) f(cid:246)rslag av domstolen. 5. 4. 1 Problemst(cid:228)llningen avseende tomten 5. 5 Hyran f(cid:246)r Palais-byggnaden N(cid:228)r de luxemburgska myndigheterna den 14 mars 1994 lade fram det f(cid:246)rsta f(cid:246)rslaget till (cid:246)verenskommelse avseende villkoren f(cid:246)r utnyttjande av annexen med avsikt vid denna tidpunkt att p(cid:229) sikt (cid:246)verl(cid:229)ta byggnaderna (vilket inte var fallet 1984), angav de att (cid:148)tomtpriset (cid:228)r fastst(cid:228)llt till 200 000 000 luxemburgska franc per hektar(cid:148). F(cid:246)r att besvara den sista meningen i punkt 19 i revisionsr(cid:228)ttens rapport framh(cid:229)ller domstolen att hyran f(cid:246)r Palais-byggnaden (cid:228)r fastst(cid:228)lld i punkt III i det hyresavtal som den luxemburgska staten och domstolen sl(cid:246)t den 5 juni 1973. Domstolen avvisade detta f(cid:246)rslag eftersom den alltid ansett att ett v(cid:228)rdland som (cid:228)r m(cid:229)nt om att fastst(cid:228)lla en politik f(cid:246)r institutio- nernas s(cid:228)ten har en skyldighet att sk(cid:228)nka den tomtmark p(cid:229) vilken de byggnader som institutionen planerar k(cid:246)pa st(cid:229)r. Detta resultat kunde inte uppn(cid:229)s. De luxemburgska myndigheterna h(cid:228)nvisade till att revisionsr(cid:228)tten hade k(cid:246)pt den tomt p(cid:229) vilken dess byggnad hade uppf(cid:246)rts. Slutligen beviljade de luxemburgska myndighe- terna domstolen en tomtr(cid:228)tt som garanterade den gratis nyttjande av tomten under 98 (cid:229)r. Domstolen ans(cid:229)g att detta f(cid:246)rslag ekono- miskt sett var det mest intressanta med h(cid:228)nsyn till det f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningspris som de luxemburgska myndigheterna hade f(cid:246)reslagit. Enligt (cid:246)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p fr(cid:229)n 1994 f(cid:229)r domstolen s(cid:229)ledes gratis nyttja den tomt p(cid:229) vilken annexen har uppf(cid:246)rts. Det st(cid:228)mmer dock att domstolen inte (cid:228)r (cid:228)gare till tomten, vilket den m(cid:229)ste bli innan tomtr(cid:228)tten l(cid:246)per ut f(cid:246)r att undvika att (cid:228)gander(cid:228)t- ten till byggnaderna (cid:246)verg(cid:229)r till den luxemburgska staten. Det b(cid:246)r understrykas att under hela sin giltighetstid l(cid:228)mnar tomt- r(cid:228)tten d(cid:246)rren (cid:246)ppen f(cid:246)r f(cid:246)rhandlingar om att tomten skall (cid:246)ver- l(cid:229)tas utan kostnad. 5. 4. 2 V(cid:228)gn(cid:228)tet Domstolen har enbart bett budgetmyndigheten om de anslag som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att betala den avtalsenliga hyran. 5. 6 Skyddet av gemenskapernas ekonomiska intressen Det framg(cid:229)r av systematiken i (cid:246)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p, dess ingress, artikel 8. 1 samt situationen i vilken (cid:246)verenskommel- sen ingicks (oenighet om vissa utgifter innan (cid:246)verenskommelsen ens hade undertecknats: se punkt 5. 3. 1 andra stycket) att det belopp som (cid:229)terst(cid:229)r att betala, vilket fastst(cid:228)lls (cid:229)rligen av experten, endast (cid:228)r en uppskattning som kan justeras i ljuset av nya upp- gifter som inte l(cid:228)mnats av ovan n(cid:228)mnda ministerier (se punkt 5. 3. 3) vid fullg(cid:246)randet av deras skyldigheter, eller vid nya bed(cid:246)m- ningar av redan tillg(cid:228)ngliga uppgifter. F(cid:246)ljaktligen kan man inte dra slutsatsen att domstolen har accep- terat att b(cid:228)ra kostnader som inte skall beaktas vid ber(cid:228)kningen av f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset enligt artikel 8. 1 i (cid:246)verenskommelsen. Tv(cid:228)rtom har domstolen redan fr(cid:229)n b(cid:246)rjan opponerat sig mot att vissa utgifter skulle ing(cid:229) i denna ber(cid:228)kning (se punkt 5. 3. 1 andra stycket). F(cid:246)rem(cid:229)let med (cid:246)verenskommelsen anges i detalj i artikel 1. Den avser huvudbyggnader samt tillh(cid:246)rande byggnader och annex inskrivna i fastighetsregistret i Luxemburgs kommun, sektion E C i Weimerskirch under numren 840/4284, 871/4923 och 871/ 4983. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande finns en l(cid:229)ng lista (cid:246)ver fr(cid:229)gor som fortfarande (cid:228)r tvistiga och domstolen forts(cid:228)tter att f(cid:246)rhandla med de luxem- burgska myndigheterna f(cid:246)r att undanta vissa utgifter fr(cid:229)n den slutliga ber(cid:228)kningen. 14. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 109/17 Revisionsr(cid:228)tten pekar p(cid:229) vissa brister b(cid:229)de i den luxemburgska administrationens kontroll och i den kontroll som den externa experten har utf(cid:246)rt (punkterna 17 och 18 i revisionsr(cid:228)ttens rap- port). Den konstaterar ocks(cid:229) att domstolen felaktigt har p(cid:229)f(cid:246)rts vissa kostnader till f(cid:246)ljd av detta (punkterna 8, 14 och 20 f i revi- sionsr(cid:228)ttens rapport). F(cid:246)r att kunna uppskatta omfattningen av den felaktiga fakturering som har konstaterats och de finansiella kostnader som inte (cid:228)r direkt knutna till byggnadsfinansieringen, kommer domstolen att anmoda de luxemburgska myndigheterna att genomf(cid:246)ra eller l(cid:229)ta genomf(cid:246)ra ytterligare och mer ing(cid:229)ende unders(cid:246)kningar samt ge domstolen direkt, eller i f(cid:246)rekommande fall genom en extern revi- sor, tillg(cid:229)ng till samtliga handlingar som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att kunna fastst(cid:228)lla f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset i enlighet med artikel 8. 1 i (cid:246)ver- enskommelsen. Ber(cid:228)kningen av detta pris m(cid:229)ste vara klar senast d(cid:229) (cid:246)verenskom- melsen l(cid:246)per ut, vilket f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ber(cid:228)knas ske 2007. Fram till detta datum eller till dess de tv(cid:229) ber(cid:246)rda parterna kommer (cid:246)verens om den slutliga ber(cid:228)kningen kan varje uppskattning av den eventuella skada som gemenskaperna har lidit inte vara annat (cid:228)n hypo- tetisk. Domstolen har inget sk(cid:228)l att tro att genomf(cid:246)randet av (cid:246)verens- kommelsen inte kommer att ske i enlighet med principen om att (cid:246)verenskommelser skall genomf(cid:246)ras med gott upps(cid:229)t som (cid:228)r inskriven i artikel 1134 tredje stycket i den luxemburgska civil- lagen. Denna artikel (cid:228)r till(cid:228)mplig enligt artikel 19 i (cid:246)verenskom- melsen, d(cid:228)r det f(cid:246)reskrivs att luxemburgsk r(cid:228)tt g(cid:228)ller f(cid:246)r (cid:246)verens- kommelsen. Det finns heller ingen anledning att betvivla att genomf(cid:246)randet av (cid:246)verenskommelsen kommer att ske i enlighet med den princip om samarbete mellan gemenskapen och medlemsstaterna som (cid:228)r fastlagd i EG-f(cid:246)rdraget och som omfattar skyddet av gemenska- pernas ekonomiska intressen. 6. Slutsats (cid:151) N(cid:228)r de olika byggnaderna uppf(cid:246)rdes var ett hyresavtal det enda t(cid:228)nkbara alternativet f(cid:246)r domstolen med h(cid:228)nsyn till gemenskapsinstitutionernas d(cid:229) r(cid:229)dande fastighetspolitik. (cid:151) N(cid:228)r domstolen beg(cid:228)rde de anslag som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r att t(cid:228)cka de framtida hyreskostnaderna gav den budgetmyndigheten till- g(cid:229)ng till samtliga upplysningar som den sj(cid:228)lv hade tillg(cid:229)ng till. (cid:151) Domstolen fick inte fullst(cid:228)ndig information av de luxem- burgska myndigheterna om det ekonomiska arrangemanget f(cid:246)rr(cid:228)n den planerade att k(cid:246)pa byggnaderna. I egenskap av hyresg(cid:228)st kunde inte domstolen kr(cid:228)va att f(cid:229) denna informa- tion. (cid:151) Domstolen fann sig tvungen att utnyttja byggnaderna utan n(cid:229)got skriftligt avtal. Den anser att de luxemburgska myndig- heterna, med h(cid:228)nsyn till det faktiska utnyttjande som detta medf(cid:246)rde, hade r(cid:228)tt att kr(cid:228)va ers(cid:228)ttning och att domstolen f(cid:246)ljaktligen var skyldig att erl(cid:228)gga betalning i form av f(cid:246)r- skottsbetalningar. (cid:151) Efter det att budgetmyndigheten fastst(cid:228)llde en fastighetspolitik som f(cid:246)rordade k(cid:246)p av de byggnader som gemenskapsinstitu- tionerna utnyttjar, inriktade sig domstolen p(cid:229) att k(cid:246)pa de annex som den utnyttjar. I det syftet undertecknade domsto- len en (cid:246)verenskommelse om hyrk(cid:246)p som (cid:228)r resultatet av en kompromiss som uppn(cid:229)ddes efter l(cid:229)nga och m(cid:246)dosamma f(cid:246)rhandlingar. (cid:151) Domstolen anser att den externa expertens uppdrag inom ramen f(cid:246)r denna (cid:246)verenskommelse inte enbart omfattade en r(cid:228)kenskapsm(cid:228)ssig kontroll av utgifterna, utan (cid:228)ven en kontroll av att de (cid:228)r v(cid:228)lgrundade. (cid:151) Domstolen anser (cid:228)ven att det belopp som (cid:229)terst(cid:229)r att betala, vilket fastst(cid:228)lls (cid:229)rligen av den externa experten, endast (cid:228)r en uppskattning som kan justeras. (cid:151) De i (cid:246)verenskommelsen om hyrk(cid:246)p inskrivna villkoren avseende den k(cid:246)peskilling som domstolen skall betala garanterar att domstolen endast b(cid:228)r de kostnader som den har (cid:229)lagts enligt (cid:246)verenskommelsen. (cid:151) Uppf(cid:246)randet av de tre annexen till Palais-byggnaden ingick inte redan fr(cid:229)n b(cid:246)rjan i ett generellt fastighetsprogram, utan skedde stegvis, annex efter annex, f(cid:246)r att m(cid:246)ta de st(cid:228)ndigt v(cid:228)xande behoven. (cid:151) Domstolen kommer att p(cid:229)skynda ytterligare unders(cid:246)kningar f(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att det inte skett n(cid:229)gra oegentligheter som kan skada gemenskapernas ekonomiska intressen. C 109/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 4. 2000 BILAGA KRONOLOGISK (cid:214)VERSIKT 1972 1973 1979 1980 1981 1982 1984 1985 1986 augusti januari januari november Inflyttning i Palais-byggnaden Danmarks, Irlands och F(cid:246)renade Kungarikets anslutning Domstolen underr(cid:228)ttar r(cid:229)det om sitt l(cid:229)ngsiktiga behov av byggnader (tio (cid:229)r) Inflyttning i 40 kontor i Jean Monnet-byggnaden juli Inflyttning i ytterligare 80 kontor i Jean Monnet-byggnaden januari Greklands anslutning maj maj juli december januari september R(cid:229)det bordl(cid:228)gger behandlingen av domstolens fastighetsprojekt P(cid:229) f(cid:246)rslag av domstolen godk(cid:228)nner r(cid:229)det uppf(cid:246)randet av en byggnad med 300 kontor Lag om finansiering av Erasmus-annexet Inflyttning i 140 kontor i baracker i Weimershof Spaniens och Portugals anslutning Uppf(cid:246)randet av Erasmus-annexet p(cid:229)b(cid:246)rjas 1988 oktober Beslut att inr(cid:228)tta Europeiska gemenskapernas f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tt Utrymning av Jean Monnet-byggnaden P(cid:229)b(cid:246)rjad utrymning av barackerna i Weimershof Inflyttning i Erasmus-annexet 1989 1990 1992 februari juni september Uppf(cid:246)randet av Thomas More-annexet p(cid:229)b(cid:246)rjas Lag om finansiering av Thomas More-annexet F(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten p(cid:229)b(cid:246)rjar sin verksamhet Inflyttning i BAK-byggnaden Utrymningen av barackerna i Weimershof slutf(cid:246)rd december Lag om finansiering av annex C februari september Uppf(cid:246)randet av annex C p(cid:229)b(cid:246)rjas Uppf(cid:246)randet av annex Thomas More slutf(cid:246)rs P(cid:229)b(cid:246)rjad utrymning av BAK-byggnaden 1994 oktober november Uppf(cid:246)randet av annex C slutf(cid:246)rs F(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten flyttar in i annex C Utrymning av BAK-byggnaden slutf(cid:246)rd (cid:214)verenskommelse om hyrk(cid:246)p mellan domstolen och den luxemburgska staten 1995 1996 1998 1999 januari (cid:214)sterrikes, Finlands och Sveriges anslutning november Rapport om asbest i Palais-byggnaden september Revisionsr(cid:228)tten meddelar att domstolens utgifter f(cid:246)r fastigheter skall bli f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r revision januari juli Inflyttning i T-byggnaden (provisorisk ers(cid:228)ttningsbyggnad) Utrymning av Palais-byggnaden