title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0439/00 från Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen. Anbudsförfarande för ett EU-kontrakt för leverans av armeringsnät för skanskorgar till Bolivia.

eurovoc_concepts:
Bolivia
EU aid
South America
aid to disaster victims
flood
invitation to tender
supplies contract

text: C 374 E/76 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/088) SKRIFTLIG FR¯GA P-0439/00 fr(cid:229)n Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen (11 februari 2000) ˜mne: Anbudsf(cid:246)rfarande f(cid:246)r ett EU-kontrakt f(cid:246)r leverans av armeringsn(cid:228)t f(cid:246)r skanskorgar till Bolivia Den 22 november 1999 offentliggjordes genom TED Alert System ett gemenskapligt anbudsf(cid:246)rfarande (SCR-E/11095/D/S/BO) betr(cid:228)ffande leverans av armeringsn(cid:228)t f(cid:246)r skanskorgar till Bolivia f(cid:246)r ett projekt som syftar till att skydda staden Montero mot (cid:246)versv(cid:228)mning genom floden Rio Pirai. Detta anbudsf(cid:246)rfarande avslutades den 20 januari 2000. 1. Skulle kommissionen kunna informera mig ang(cid:229)ende anbudsf(cid:246)rfarandets resultat? Hur m(cid:229)nga f(cid:246)retag deltog? Hur m(cid:229)nga f(cid:246)retag uppfyllde anbudsvillkoren? Vilket f(cid:246)retag erh(cid:246)ll uppdraget, till vilket pris och fr(cid:229)n vilket land (cid:228)r detta f(cid:246)retag? 2. Skulle kommissionen kunna informera mig varf(cid:246)r ett av anbudsvillkoren (cid:228)r att den materiel som levereras skall ha ett ursprungscertifikat fr(cid:229)n ett EU-land eller ett Mercosurland eller ett Pacto Andino-land eller fr(cid:229)n Bolivia eller Chile? (cid:214)verensst(cid:228)mmer detta villkor med de gemenskapliga anbudsbest(cid:228)mmelserna? 3. Skulle kommissionen kunna f(cid:246)rse mig med en sammanfattning betr(cid:228)ffande resultatet av samtliga anbudsf(cid:246)rfaranden som g(cid:228)ller leveranser av armeringsn(cid:228)t f(cid:246)r skanskorgar inom ramen f(cid:246)r EU:s utveck- lingsprojekt i Bolivia och resten av Sydamerika sedan 1992? Skulle kommissionen kunna informera mig om ur vilken budgetpost det ovann(cid:228)mnda projektet 4. finansieras? Svar fr(cid:229)n Christopher Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 mars 2000) 1. Det (cid:228)r att m(cid:228)rka att det (cid:228)r den upphandlande myndigheten Searpi och inte kommissionen som tar emot anbuden och ansvarar f(cid:246)r utv(cid:228)rderingen av dessa. Resultatet av anbudsf(cid:246)rfarandet finns (cid:228)nnu inte tillg(cid:228)ngligt. Anbuds(cid:246)ppnandet (cid:228)gde rum den 20 januari 2000 och (cid:228)nnu har inte den anbudsgivare som tilldelats kontrakt l(cid:228)mnat n(cid:229)gon utv(cid:228)rderingsrapport till kommissionen med resultatet av genomg(cid:229)ngen av anbuden och f(cid:246)rslag till kontraktstilldelning f(cid:246)r godk(cid:228)nnande. 2. Enligt gemenskapens best(cid:228)mmelser om offentlig upphandling n(cid:228)r det g(cid:228)ller bist(cid:229)nd till l(cid:228)nder utanf(cid:246)r gemenskapen m(cid:229)ste alla leveranser ha ursprung i de l(cid:228)nder som anges i de s(cid:228)rskilda villkoren i artikel 1 anbudsinfordran (medlemsstaterna, Bolivia, Andiska pakten, Mercosur och Chile). Enligt artikel 14. 4 m(cid:229)ste anbudsgivaren ange leveransernas ursprung. Anbudsgivaren m(cid:229)ste uppvisa ett ursprungsintyg f(cid:246)r den upphandlande myndigheten n(cid:228)r leveranser ankommer till mottagarlandet (artikel 1. 10 i del C i (cid:148)Teknisk bilaga(cid:148)). 3. 4. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande finns ingen detaljerad statistik. Budgetpost B7-310. (2000/C 374 E/089) SKRIFTLIG FR¯GA E-0446/00 fr(cid:229)n Christos Folias (PPE-DE) till kommissionen (24 februari 2000) ˜mne: Officiella spr(cid:229)k och byr(cid:229)n f(cid:246)r harmonisering inom den inre marknaden Byr(cid:229)n f(cid:246)r harmonisering inom den inre marknaden (varum(cid:228)rken och design) har anm(cid:228)lts till f(cid:246)rsta- instansr(cid:228)tten med anledning av g(cid:228)llande best(cid:228)mmelser i f(cid:246)rordning 40/94 (1) om gemenskapsvarum(cid:228)rken, som f(cid:246)reskriver att spr(cid:229)ken p(cid:229) denna byr(cid:229) skall vara spanska, engelska, franska, tyska och italienska och d(cid:228)rigenom utesluter alla andra officiella spr(cid:229)k inom EU


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 323/2000 af 11. februar 2000 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
cereal product

formats: html pdf print

text: L 37/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 2. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 323/2000 af 11. februar 2000 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 254/2000 (2), særlig artikel 9, og ud fra følgende betragtninger: skabsretten fastsat i denne forordning, fortsat kan påbe- råbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldko- deks (3), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 955/1999 (4), i et tidsrum på tre måneder. (5) De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — (1) (2) (3) (4) For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til ovennævnte forordning, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer. Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur; disse bestemmelser gælder også delvis eller eventuelt med tilføjelse af underopdelinger og er fastlagt ved specifikke fællesskabsforskrifter med henblik på anvendelse af toldmæssige eller andre foranstaltninger i samhandelen med varer. Ved anvendelse af nævnte almindelige tariferingsbestem- melser skal de varer, der er anført i kolonne 1 i skemaet i bilaget til denne forordning, tariferes i de i kolonne 2 nævnte KN-koder i henhold til de begrundelser, der er anført i kolonne 3. Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplys- ninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndig- heder i forbindelse med tarifering af varer i toldnomen- klaturen, og som ikke er i overensstemmelse med fælles- UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De varer, der er anført i kolonne 1 i skemaet i bilaget, tariferes i den kombinerede nomenklatur i de i kolonne 2 i skemaet nævnte KN-koder. Artikel 2 Bindende tariferingsoplysninger meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder, som ikke er i overensstemmelse med fælles- skabsretten fastsat i denne forordning, kan fortsat påberåbes i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 2913/92 i et tidsrum på tre måneder. Artikel 3 Denne forordning træder i kraft på enogtyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 11. februar 2000. På Kommissionens vegne Frederik BOLKESTEIN Medlem af Kommissionen (1) EFT L 256 af 7. 9. 1987, s. 1. (2) EFT L 28 af 3. 2. 2000, s. 16. (3) EFT L 302 af 19. 10. 1992, s. 1. (4) EFT L 119 af 7. 5. 1999, s. 1. 12. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 37/13 Varebeskrivelse (1) formalede Pellets bestående af en blanding af (ca. 70 vægtpct. ) og foderbyg, majsprodukter formalet (ca. 30 vægtpct. ) med følgende analytiske kendetegn (udtrykt i vægtpct. ): — tørstof (105 °C) — aske (800 °C) — stivelse (bestemt efter den polarimetriske metode, Ewers modificerede) 87,5 2,1 47,2 BILAG KN-kode (2) 2309 90 51 Begrundelse (3) Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbe- stemmelse 1 og 6 til den kombinerede nomenklatur samt teksten til KN-kode 2309, 2309 90 og 2309 90 51 Produktet, der er en blanding af formalede majspro- dukter og foderbyg, formalet, betragtes som en tilberedning, af den art der anvendes som dyrefoder henhørende under position 2309


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0310/00 υποβολή: Lutz Goepel (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Μελέτες του Ινστιτούτου Οικονομικού Δικαίου και Δικαίου των Καταναλωτών κατ' εντολή της Επιτροπής.

eurovoc_concepts:
European social policy
consumer protection
fair trade

text: 24. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 303 E/173 Apa·nthsh toy k. Patten ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Marti·oy 2000) (cid:201)peita apo· tiw pro·sfatew politike·w ejeli·jeiw sthn Kroati·a, h Epitroph· ane·labe e·nan ariumo· dra·sevn gia na dv·sei to mh·nyma· thw gia enua·rrynsh kai sth·rijh sth diadikasi·a toy plh·royw ekdhmokratismoy· thw Kroati·aw, poy ua apotele·sei thn e·narjh miaw ne·aw perio·doy stiw sxe·seiw metajy· thw Kroati·aw kai thw (cid:201)nvshw. Episke·ceiw ychloy· pragmatopoih·uhkan metajy· toy Proe·droy thw Epitroph·w kai orisme·nvn ypallh·lvn thw Epitroph·w poy ei·nai ypey·uynoi gia tiw ejvterike·w sxe·seiw kai tvn ne·vn hgetv·n thw Kroati·aw. H prv·th synedri·ash thw symboyleytikh·w Task Force metajy· thw (cid:201)nvshw kai thw Kroati·aw, h opoi·a dhmioyrgh·uhke apo· to Symboy·lio Genikv·n Ypoue·sevn (SGY) stiw 24 Ianoyari·oy 2000, e·gine stiw 14 Febroyari·oy 2000. H Epitroph· klh·uhke apo· to SGY thw 14hw Febroyari·oy na anala·bei thn proetoimasi·a miaw e·kueshw skopimo·thtaw eno·cei thw e·narjhw diapragmatey·sevn gia mia symfvni·a staueropoi·hshw kai sy·ndeshw. Mia apostolh· thw Epitroph·w sthn Kroati·a stiw arxe·w Marti·oy 2000 ua ka·nei tiw prv·tew ajiologh·seiw o·son afora· tiw ana·gkew kai proteraio·thtew gia na probei· ston programmatismo· thw koinotikh·w syndromh·w sthn Kroati·a to 2000. (cid:211)son afora· idiai·tera thn e·narjh thw syndromh·w toy Phare sthn Kroati·a, pre·pei na shmeivuei· o·ti h Epitroph· ua paroysia·sei thn a·noijh e·na ne·o pro·gramma poy ua kaly·ptei o·lh thn perioxh· tvn Dytikv·n Balkani·vn. To pro·gramma Phare ua epikentrvuei· epome·nvw oristika· stiw ypoch·fiew xv·rew env· to ne·o pro·gramma ua antikatasth·sei plh·rvw ta progra·mmata Phare kai Obnova gia tiw xv·rew tvn Balkani·vn, perilambanome·nhw kai thw Kroati·aw. H Kroati·a ua katastei· dikaioy·xow toy en lo·gv progra·mmatow mo·liw ayto· ua teuei· se isxy·. (2000/C 303 E/195) GRAPTH ERVTHSH E-0310/00 ypobolh·: Lutz Goepel (PPE-DE) prow thn Epitroph· (11 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Mele·tew toy Institoy·toy Oikonomikoy· Dikai·oy kai Dikai·oy tvn Katanalvtv·n kat(cid:146) entolh· thw Epitroph·w Mporei· h Epitroph· na kataue·sei kata·logo tvn meletv·n poy dienh·rghse kat(cid:146) entolh· thw to Institoy·to Eyrvpai¤koy· Oikonomikoy· Dikai·oy kai Dikai·oy tvn Katanalvtv·n apo· to 1991 e·vw to 1999; Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (16 Marti·oy 2000) Kata· thn peri·odo apo· to 1991 e·vw to 1999, h Genikh· Diey·uynsh Ygei·aw kai Prostasi·aw tvn Katanalvtv·n e·dvse entolh· gia thn kata·rtish triv·n meletv·n sto Institoy·to Eyrvpai¤koy· Oikonomikoy· Dikai·oy kai Dikai·oy tvn Katanalvtv·n (Vereinigtes Institut für Europäisches Wirtschafts-und Verbraucherrecht). H prv·th mele·th aforoy·se th syllogh· kai ana·lysh thw Nomologi·aw thw Germani·a o·son afora· tiw kataxrh- stike·w rh·trew tvn symba·sevn poy e·xoyn synafuei· me katanalvte·w. To poso· thw sy·mbashw, poy synh·fuh to 1995, anerxo·tan se 81. 000 €. H dey·terh mele·th aforoy·se tiw pvlh·seiw apo· po·rta se po·rta, to sy·sthma pvlh·sevn me morfh· pyrami·daw kai oi pvlh·seiw me polyepi·pedo ma·rketingk. To poso· thw sy·mbashw, poy synh·fuh to 1998, anerxo·tan se 67. 900 €. H tri·th mele·th aforoy·se th skopimo·thta eno·w genikoy· nomouetikoy· plaisi·oy gia tiw di·kaiew emporike·w synallage·w. To poso· thw sy·mbashw, poy synh·fuh to 1999, anerxo·tan se 78. 400 €


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0300/00 från Hartmut Nassauer (PPE-DE) till kommissionen. Ouppklarade förmögenhetsfrågor mellan Förbundsrepubliken Tyskland och Tjeckien.

eurovoc_concepts:
Czechia
Germany
accession negotiations
confiscation of property
removal

text: C 26 E/30 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 26. 1. 2001 (2001/C 26 E/040) SKRIFTLIG FR¯GA E-0300/00 fr(cid:229)n Hartmut Nassauer (PPE-DE) till kommissionen (11 februari 2000) ˜mne: Ouppklarade f(cid:246)rm(cid:246)genhetsfr(cid:229)gor mellan F(cid:246)rbundsrepubliken Tyskland och Tjeckien Det faktum att tyskarna f(cid:246)rdrevs ur Tjeckoslovakien och tysk egendom konfiskerades utan ers(cid:228)ttning har som bekant alltid f(cid:246)rd(cid:246)mts av F(cid:246)rbundsrepubliken Tysklands regering s(cid:229)som en folkr(cid:228)ttsstridig handling. Den tyska regeringen har alltid h(cid:228)vdat denna st(cid:229)ndpunkt med eftertryck. Den politiska betydelse som dessa ouppklarade f(cid:246)rm(cid:246)genhetsfr(cid:229)gor har f(cid:246)r gemenskapens r(cid:228)ttsordning kan inte klarl(cid:228)ggas genom en h(cid:228)nvisning till artikel 295 i EG-f(cid:246)rdraget. Hur bed(cid:246)mer kommissionen i anslutning till f(cid:246)rhandlingarna med Tjeckien om anslutning till EU dessa f(cid:246)rm(cid:246)genhetsfr(cid:229)gor som fortfarande inte uppklarats och (cid:228)r kommissionen beredd att bidra till att den or(cid:228)tt som en g(cid:229)ng beg(cid:229)tts skall kunna r(cid:228)ttas till? (2001/C 26 E/041) SKRIFTLIG FR¯GA E-0301/00 fr(cid:229)n Hartmut Nassauer (PPE-DE) till kommissionen (11 februari 2000) ˜mne: Att fr(cid:228)mja europeisk r(cid:228)ttskultur i Tjeckien Tjeckiens f(cid:246)rfattningsdomstol beslutade den 8 mars 1995 i m(cid:229)let (cid:148)Dreithaler(cid:148) att det var en handling som stod i samklang med r(cid:228)ttsprinciperna f(cid:246)r civiliserade europeiska l(cid:228)nder n(cid:228)r den tyska befolkningen p(cid:229) grundval av de s(cid:229) kallade Benesch-dekreten ber(cid:246)vades sina r(cid:228)ttigheter och utvisades. Detta medf(cid:246)r till exempel att lagen av den 8 maj 1946 om det ber(cid:228)ttigade i handlingar som utf(cid:246)rts i anslutning till kampen f(cid:246)r att tjecker och slovaker skulle (cid:229)terf(cid:229) sin frihet fortfarande g(cid:228)ller. Det handlar d(cid:229) om en lag som straffrif(cid:246)rklarar g(cid:228)rningsm(cid:228)n och (cid:228)n i dag skapar en r(cid:228)ttslig grund f(cid:246)r godtyckliga (cid:229)tg(cid:228)rder vilkas verkningar g(cid:246)r sig g(cid:228)llande p(cid:229) best(cid:229)ende basis. K(cid:228)nner kommissionen till denna dom och hur bed(cid:246)mer kommissionen mot bakgrund av de f(cid:246)rest(cid:229)ende anslutningsf(cid:246)rhandlingarna den omst(cid:228)ndigheten att Tjeckien fortfarande har i kraft diskriminerande lagar som riktar sig mot andra medlemsstater eller vissa av deras medborgare? ˜r det ocks(cid:229) kommissionens (cid:229)sikt att det vore ett betydande bidrag till en gemensam europeisk r(cid:228)ttsord- ning om dessa dekret och lagar skulle upph(cid:228)vas? (2001/C 26 E/042) SKRIFTLIG FR¯GA E-0302/00 fr(cid:229)n Hartmut Nassauer (PPE-DE) till kommissionen (11 februari 2000) ˜mne: Europaparlamentets resolution av den 15 april 1999 om kommissionens rapport om Tjeckiens framsteg p(cid:229) v(cid:228)gen mot anslutning (1998) I sin resolution om den (cid:229)terkommande rapporten (1998) fr(cid:229)n kommissionen om Tjeckiens framsteg p(cid:229) v(cid:228)gen mot anslutning (A4-0157/1999) (1) har Europaparlamentet den 15 april 1999 uppmanat den tjeckiska regeringen att upph(cid:228)va de lagar och dekret fr(cid:229)n 1945 och 1946 som (cid:228)nnu (cid:228)r i kraft och som r(cid:246)r f(cid:246)rdrivning av enskilda folkgrupper fr(cid:229)n f(cid:246)re detta Tjeckoslovakien. I sin rapport av 1999 konstaterar kommissionen att den vid utarbetandet av rapporten tagit h(cid:228)nsyn till denna resolution fr(cid:229)n parlamentet. Kan kommissionen meddela om den i anslutning till n(cid:228)mnda resolution f(cid:246)rt n(cid:229)gra samtal med den tjeckiska regeringen om dessa lagar och dekret och hur kommissionen vid anslutningsf(cid:246)rhandlingarna t(cid:228)nker beakta detta krav fr(cid:229)n Europaparlamentet? (1) EGT C 219, 30. 7. 1999, s. 443


title: PREGUNTA ESCRITA P-0428/00 de Pietro-Paolo Mennea (ELDR) a la Comisión. Símbolo en los envases de los productos farmacéuticos para indicar los medicamentos que producen dopaje.

eurovoc_concepts:
European social policy
labelling
medicinal product
performance drugs

text: 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/191 (2000/C 303 E/218) PREGUNTA ESCRITA E-0415/00 de Torben Lund (PSE) a la Comisi(cid:243)n (23 de febrero de 2000) Asunto: Derechos de autor en el Æmbito de las obras de arte Teniendo en cuenta el Convenio de Berna y la Directiva 93/98/CEE (1) relativa a la armonizaci(cid:243)n del plazo de protecci(cid:243)n del derecho de autor y de determinados derechos afines, solicito una respuesta a las siguientes preguntas: 1. 2. ¿Hasta quØ punto tiene influencia la reproducci(cid:243)n legal de una obra original, independientemente del mØtodo de reproducci(cid:243)n, sobre el plazo de protecci(cid:243)n del que goza la obra de conformidad con las normas de la UE? ¿Puede la reproducci(cid:243)n legal de una obra, independientemente del mØtodo que se utilice, implicar que otra reproducci(cid:243)n pueda efectuarse en contra de los intereses del derechohabiente antes de finalizar el periodo de protecci(cid:243)n del que goza la obra de conformidad con las normas de la UE? (1) DO L 290 de 24. 11. 1993, p. 9. Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de abril de 2000) La Directiva 93/98/CE del Consejo relativa a la armonizaci(cid:243)n del plazo de protecci(cid:243)n del derecho de autor y de determinados derechos afines no s(cid:243)lo define los plazos comunitarios para cada categor(cid:237)a de obras u objetos protegidos, sino que tambiØn seæala el hecho generador del inicio de dicho plazo en cada caso preciso. En efecto, para cumplir el mandato de realizar un autØntico mercado interior en el que puedan circular libremente los bienes y servicios protegidos por derechos de propiedad intelectual, la armonizaci(cid:243)n llevada a cabo es total y tiene en cuenta todos los factores que puedan afectar a los plazos de protecci(cid:243)n. La reproducci(cid:243)n legal de una obra constituye un acto normal de explotaci(cid:243)n de dicha obra sin influencia sobre el plazo de protecci(cid:243)n. Es dif(cid:237)cil imaginar una situaci(cid:243)n en la que una reproducci(cid:243)n legal pudiera implicar otras reproducciones perjudiciales para los intereses del autor, que tambiØn tuvieran que ser objeto de una autorizaci(cid:243)n del autor o inscribirse en uno de los casos de utilizaci(cid:243)n autorizada por la ley. En cualquier caso, una situaci(cid:243)n de ese tipo no afectar(cid:237)a de ningœn modo al plazo de protecci(cid:243)n. (2000/C 303 E/219) PREGUNTA ESCRITA P-0428/00 de Pietro-Paolo Mennea (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) Asunto: S(cid:237)mbolo en los envases de los productos farmacØuticos para indicar los medicamentos que producen dopaje Considerando la importante funci(cid:243)n social y el papel que desempeæa el deporte, que ya forma parte integrante de la cultura de todos los pa(cid:237)ses comunitarios: (cid:129) Vista la funci(cid:243)n educativa, cultural y lœdica que reviste el deporte, reconocida en el Tratado de Amsterdam; (cid:129) Vista la importancia del deporte para la protecci(cid:243)n de la salud de los atletas que practican las distintas disciplinas deportivas; (cid:129) Visto que ha quedado demostrado que, incluso para los deportistas, el abuso de fÆrmacos tiene graves consecuencias, inmediatas y a largo plazo, para la salud y la integridad f(cid:237)sica; (cid:129) Visto que los graves efectos daæinos var(cid:237)an en funci(cid:243)n del tipo de medicamento y de otros factores tratamiento, el consumo junto con otros productos como las dosis utilizadas, la duraci(cid:243)n del farmacØuticos y la existencia de patolog(cid:237)as que agravan los efectos t(cid:243)xicos; (cid:129) Visto que, en la prÆctica corriente, se subestima el riesgo que supone el consumo de dichos fÆrmacos que producen dopaje; C 303 E/192 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 (cid:129) Visto que el joven atleta quizÆ represente el œltimo eslab(cid:243)n de una cadena de abusos y actos il(cid:237)citos, incluso de carÆcter penal, que con frecuencia se ignoran y no se sancionan; (cid:129) Visto el escaso conocimiento que la mayor parte de los deportistas tiene de las propiedades espec(cid:237)ficas de los medicamentos; (cid:129) Vista la necesidad para la Uni(cid:243)n Europea de estar en la vanguardia de la lucha contra el dopaje; ¿Puede decir la Comisi(cid:243)n si, en aplicaci(cid:243)n de las directivas de la Comunidad Econ(cid:243)mica Europea y de la legislaci(cid:243)n europea relativa a los productos farmacØuticos, tiene la intenci(cid:243)n de obligar a las industrias farmacØuticas a colocar un s(cid:237)mbolo en el envase de los nuevos medicamentos comercializados y claras indicaciones en el prospecto que pongan en guardia e indiquen a los mØdicos y a los deportistas que el medicamento en cuesti(cid:243)n produce dopaje? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de marzo de 2000) Tal y como se indica en el «Plan de apoyo comunitario a la lucha contra el dopaje en el deporte» (1), la Comisi(cid:243)n considera que ofrecer mayor informaci(cid:243)n sobre los medicamentos reviste primordial importancia en la lucha contra el dopaje en el deporte. La Directiva 92/27/CEE del Consejo, de 31 de marzo de 1992, relativa al etiquetado y al prospecto de los medicamentos de uso humano (2), prevØ en su art(cid:237)culo 12 la posibilidad de que la Comisi(cid:243)n elabore notas explicativas sobre la formulaci(cid:243)n de ciertas advertencias especiales para determinadas categor(cid:237)as de medicamentos. AdemÆs, el art(cid:237)culo 2 de dicha Directiva establece que el embalaje exterior de los medicamentos puede llevar signos o dibujos que expliquen determinados datos relativos al medicamento y resulten œtiles para la educaci(cid:243)n sanitaria, con exclusi(cid:243)n de cualquier elemento que pueda tener carÆcter publicitario. En este contexto, a fin de mejorar la informaci(cid:243)n sobre los medicamentos que contienen sustancias activas clasificadas como dopantes, la Comisi(cid:243)n incluy(cid:243) esta cuesti(cid:243)n en el orden del d(cid:237)a de la pr(cid:243)xima reuni(cid:243)n del ComitØ FarmacØutico, que se celebrarÆ los d(cid:237)as 22 y 23 de marzo de 2000. A ella asistirÆn representantes de los Estados miembros y de la Agencia Europea para la Evaluaci(cid:243)n de Medicamentos. La Comisi(cid:243)n ha preparado un cuestionario gracias al que se podrÆ hacer balance de las iniciativas ya adoptadas en algunos Estados miembros. El objetivo consiste en proponer indicaciones armonizadas tanto para el etiquetado y el prospecto de los medicamentos destinados a informar al paciente como para el texto del resumen de las caracter(cid:237)sticas del producto destinado a informar a los profesionales de la sanidad. (1) COM(1999) 643 final (cid:129) Comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n al Consejo, al Parlamento Europeo, al ComitØ Econ(cid:243)mico y Social y al ComitØ de las Regiones, de 1 de diciembre de 1999. (2) DO L 113 de 30. 4. 1992. (2000/C 303 E/220) PREGUNTA ESCRITA P-0437/00 de Richard Howitt (PSE) a la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) Asunto: Posibilidades jur(cid:237)dicas de que el Parlamento aisle o deniegue los contactos pol(cid:237)ticos a un Estado miembro Teniendo en cuenta mi enmienda no 1 a la Resoluci(cid:243)n B5-0101/2000 sobre la situaci(cid:243)n actual en Austria, ¿podr(cid:237)a informarme la Comisi(cid:243)n de las posibilidades que existen, de conformidad con las obligaciones que se derivan para el Parlamento Europeo del Tratado de la Uni(cid:243)n Europea, de que el Parlamento aisle o deniegue cualquier tipo de contacto pol(cid:237)tico a un Estado miembro de la Uni(cid:243)n Europea? ¿Podr(cid:237)a abordar la Comisi(cid:243)n este tema de manera independiente y espec(cid:237)fica en relaci(cid:243)n con las siguientes cuestiones: el acceso y la entrada a los edificios del Parlamento Europeo; los contactos diplomÆticos y protocolarios entre el Presidente y los miembros que actœan en calidad de representantes del Parlamento la participaci(cid:243)n de los representantes Europeo; la participaci(cid:243)n en el procedimiento de conciliaci(cid:243)n;


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0330/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Luvan myöntäminen maakaasun koeporaukseen De Biesboschin kansallispuistossa Alankomaissa.

eurovoc_concepts:
Netherlands
biotope
drilling
environmental protection
national park
natural gas
protected area

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/129 Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2000) Neuvoston direktiivin N:o 94/57/EY (1) saattaminen osaksi Italian kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) lopetti Italian alusrekisterin (RINAn) monopoliaseman Italiassa kauppa-alusten turvallisuuskirjojen my(cid:246)nt(cid:228)misess(cid:228). Italian laki annettiin vuonna 1998, ja siit(cid:228) l(cid:228)htien my(cid:246)s muut luokituslaitokset kuin RINA ovat voineet suorittaa kansainv(cid:228)lisist(cid:228) yleissopimuksista johtuvia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi(cid:228) teht(cid:228)vi(cid:228) Italian viranomaisten puolesta. RINAn yksityisoikeudellinen luonne ei ole ristiriidassa niiden edell(cid:228) mainitun direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten kanssa, joilla s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228)(cid:228)n luokituslaitosten hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228). Varustamojen mukanaolo johtokunnassa on luokituslaitoksissa yleinen k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246). Varustamojen lis(cid:228)ksi n(cid:228)iden organisaatioiden johtokunnissa on my(cid:246)s muita merenkulkuteollisuuden edustajia. Niiden teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on ohjata luokituslaitoksen toimintaa l(cid:228)hinn(cid:228) tuomalla esiin teollisuuden tarpeet ja vaatimalla erityisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen laadintaa. Tietenkin on todennettava, ett(cid:228) RINA (cid:129) ja muut hyv(cid:228)ksytyt laitokset (cid:129) noudattavat edell(cid:228) mainitun direktiivin liitteen A osan 6 kohdan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228). M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen mukaan (cid:148)laitos ei saa olla alusten omistajien tai rakentajien tai muiden kaupallista toimintaa alusten valmistuksen, varustuksen, korjauksen tai k(cid:228)yt(cid:246)n alalla harjoittavien henkil(cid:246)iden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa. Laitoksen tulot eiv(cid:228)t saisi olla merkitt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin yhden kaupallisen yrityksen varassa. (cid:148) Komissio todentaa seuraavassa arvioinnissaan sen, ett(cid:228) RINA noudattaa kyseisi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksi(cid:228). Useat asianomaiset osapuolet ovat viime aikoina pohtineet mahdollisuutta perustaa elin, joka arvioisi ja yhdenmukaisesti. Komissio selvitt(cid:228)(cid:228) parhaillaan, voitaisiinko luokituslaitosten toimintaa keskitetysti t(cid:228)llainen elin perustaa ja mit(cid:228) seurauksia siit(cid:228) mahdollisesti olisi. Komissio tiedottaa mahdollisimman pian parlamentille asiaa koskevista p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228)(cid:228)n. (1) Neuvoston direktiivi 94/57/EY, annettu 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1994, alusten tarkastamiseen ja katsastamiseen valtuutettuja laitoksia sek(cid:228) merenkulun viranomaisten asiaan liittyvi(cid:228) toimia koskevista yhteisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) ja standardeista (EYVL L 319, 12. 12. 1994). (2000/C 330 E/143) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0330/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Luvan my(cid:246)nt(cid:228)minen maakaasun koeporaukseen De Biesboschin kansallispuistossa Alankomaissa 1. Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) Alankomaiden talousministeri antoi 13. tammikuuta 2000 alankomaa- laiselle (cid:246)ljy-yhti(cid:246)lle (Nederlandse Aardolie Maatschappij NAM) uuden luvan tehd(cid:228) porauksia Andel-2:n toimilupa-alueella, joka sijoittuu Schoonhovenin, Dordrechtin ja (cid:146)s-Hertogenboschin v(cid:228)liselle alueelle Zuid- Hollandin, Gelderlandin ja Noord-Brabantin maakunnissa? 2. Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) kysymyksess(cid:228) 1 mainittu toimilupa-alue ei ole ainoastaan maanviljely- ja asutusk(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228), vaan siihen liittyy my(cid:246)s vain kilometrin levyisen kaistaleen kautta pohjoisessa Nieuwe Merwedeen ja etel(cid:228)ss(cid:228) Ameriin rajoittuva, vuodesta 1994 l(cid:228)htien kansallispuiston asemassa ollut De Biesboschin jokialue, joka on entinen makean veden vuorovesialue ja jolla esiintyy huomattava m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) erikoisia kasveja ja el(cid:228)imi(cid:228)? 3. Onko komissio tietoinen, mill(cid:228) perusteella Alankomaiden hallitus liitti edellisess(cid:228) kysymyksess(cid:228) 2 mainitun De Biesboschin alueen muuhun Andel-2:n toimilupa-alueeseen? Katsooko komissiokin, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) tehtiin vain, koska haluttiin nimenomaisesti s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) mahdollisuus koeporauksiin kansallispuistossa? 4. Voisiko komissio vahvistaa, ett(cid:228) De Biesbosch kuuluu yhteis(cid:246)n luontotyyppi- ja lintudirektiivien soveltamisalaan ja ett(cid:228) alueella teht(cid:228)vien porausten vuoksi kasvi- ja el(cid:228)inmaailma saattaa tahattomasti h(cid:228)iriinty(cid:228), kun maaper(cid:228) sek(cid:228) vajoaa ett(cid:228) saastuu edelleen (edellinen h(cid:228)iri(cid:246) aiheutui puolet NAM:in osakkeista omistavan Shellin kaadettua alueelle 112 000 tonnia (cid:246)ljypitoista maata ja katalysaattorij(cid:228)tett(cid:228)) De Biesboschin pohjoispuolella? C 330 E/130 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Katsooko komissiokin, ett(cid:228) kaasuporausten mahdollistaminen De Biesboschin kansallispuistossa on 5. vastoin t(cid:228)t(cid:228) aluetta koskevia suojelus(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228)? 6. Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228), jotta De Biesboschin alue ei en(cid:228)(cid:228) kuuluisi Andel-2:n toimilupa- alueeseen eik(cid:228) k(cid:228)rsisi kaasuporauksista ja niihin liittyvist(cid:228) haitoista? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2000) Koska komissio on saanut tietoja arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemista seikoista ainoastaan Alanko- maiden sanomalehdist(cid:228), se ei voi antaa tarkempaa selvityst(cid:228) asiasta. Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) tutustumaan vastaukseen, jonka se on antanut Alexander de Roon kirjalliseen kysymykseen P-0179/00 (1). T(cid:228)ss(cid:228) vastauksessa komissio ilmoitti ryhtyv(cid:228)ns(cid:228) tarvittaviin toimen- piteisiin suojelusta 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1979 annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 79/409/ETY (2) ja luontotyyppien sek(cid:228) luon- nonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1992 annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 92/43/ETY (3). luonnonvaraisten varmistaakseen, Alankomaat noudattaa lintujen ett(cid:228) (1) Katso sivu 99. (2) EYVL L 103, 25. 4. 1979. (3) EYVL L 206, 22. 7. 1992. (2000/C 330 E/144) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0332/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: El(cid:228)intautien torjunnan rahoituskeinot EU:ssa Uuden rahoituskehyksen mukaan maatalousmenoja koskevat yh(cid:228) useammat rajoitukset. EU:ssa on koettu viime vuosina laajoja el(cid:228)intautiepidemioita (BSE, sikarutto), jotka ovat aiheuttaneet suuria menoja EU:n budjetissa. Monissa j(cid:228)senvaltioissa el(cid:228)intautien torjunnan valtion budjetille aiheuttamat menot on rahoitettu erityis- rahastojen avulla, jotta mahdollisiin epidemioihin oltaisiin varauduttu, tai kehitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) erityisi(cid:228) vakuutus- j(cid:228)rjestelmi(cid:228). Voiko komissio: 1. 2. antaa lyhyen selvityksen niiden el(cid:228)intautien rahoitusj(cid:228)rjestelyist(cid:228), joiden torjuminen j(cid:228)senvaltioissa on yhteis(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja direktiivien mukaisesti pakollista? selvitt(cid:228)(cid:228) voidaanko kyseisten tarttuvien el(cid:228)intautien mahdollisesti tulevaisuudessa aiheuttamat kustan- nukset rahoittaa erityisrahastojen tai erityisten vakuutusj(cid:228)rjestelmien avulla? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2000) El(cid:228)intaudit aiheuttavat j(cid:228)senvaltioille yleens(cid:228) kahdenlaisia kustannuksia: el(cid:228)intenkasvattajille maksettavia teurastuskorvauksia ja torjuntatoimenpiteist(cid:228) johtuvia toimintakuluja. N(cid:228)m(cid:228) kustannukset arvioidaan ja korvataan kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti. J(cid:228)senvaltiot ovat yleens(cid:228) valinneet jommankumman seuraavista korvausj(cid:228)rjestelmist(cid:228): el(cid:228)intautien torjunta rahoitetaan joko suoraan el(cid:228)inten terveyteen varatusta budjetista tai valtiollisesta el(cid:228)intautien korvauskassasta. Varat t(cid:228)h(cid:228)n saadaan kasvattajilta ker(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) pakollisella maksuosuudella, jota yleens(cid:228) t(cid:228)ydennet(cid:228)(cid:228)n julkisista varoista. Kasvatta- jien maksuosuus sek(cid:228) korvaus, johon he ovat oikeutettuja, riippuu joskus tuotantoyksik(cid:246)n koosta


title: Verordening (EG) nr. 323/2000 van de Commissie van 11 februari 2000 tot indeling van bepaalde goederen in de gecombineerde nomenclatuur

text: L 37/12 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 12. 2. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 323/2000 VAN DE COMMISSIE van 11 februari 2000 tot indeling van bepaalde goederen in de gecombineerde nomenclatuur DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 2658/87 van de Raad van 23 juli 1987 met betrekking tot de tarief- en statistieknomencla- tuur en het gemeenschappelĳk douanetarief (1), laatstelĳk gewĳ- zigd bĳ Verordening (EG) nr. 254/2000 (2), en met name op artikel 9, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) (4) Om de uniforme toepassing te waarborgen van de gecombineerde nomenclatuur die als bĳlage bĳ Verorde- ning (EEG) nr. 2658/87 is gevoegd, dienen bepalingen te worden vastgesteld voor de indeling van de in bĳlage bĳ de onderhavige verordening opgenomen goederen. Bĳ Verordening (EEG) nr. 2658/87 zĳn de algemene regels voor de interpretatie van de gecombineerde nomenclatuur vastgesteld. Deze regels zĳn ook van toepassing op iedere andere nomenclatuur die, geheel of gedeeltelĳk of met toevoeging van onderverdelingen, de gecombineerde nomenclatuur overneemt en die bĳ specifieke communautaire voorschriften is vastgesteld voor de toepassing van tarief- of andere maatregelen in het kader van het goederenverkeer. Met toepassing van genoemde algemene regels, dienen de in kolom 1 van de tabel omschreven goederen die zĳn opgenomen in de bĳlage bĳ deze verordening te worden ingedeeld onder de daarmee corresponderende GN-codes die zĳn vermeld in kolom 2, op grond van de motiveringen die zĳn opgenomen in kolom 3. Het is wenselĳk dat een beroep kan worden gedaan op een door de douaneautoriteiten van de lidstaten verstrekte bindende tariefinlichting betreffende de inde- ling van goederen in het gemeenschappelĳk douanetarief die niet in overeenstemming is met de bepalingen van onderhavige verordening, door de rechthebbende, gedu- rende drie maanden, overeenkomstig de bepalingen van artikel 12, lid 6, van Verordening (EEG) nr. 2913/92 van de Raad van 12 oktober 1992 tot vaststelling van het communautair douanewetboek (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 955/1999 van het Europees Parlement en de Raad (4). (5) De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité doua- newetboek, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De goederen omschreven in kolom 1 van de in de bĳlage opgenomen tabel worden in de gecombineerde nomenclatuur ingedeeld onder de corresponderende GN-codes vermeld in kolom 2 van voornoemde tabel. Artikel 2 Op de door de douaneautoriteiten van de lidstaten verstrekte bindende tariefinlichting die niet in overeenstemming is met de bepalingen van onderhavige verordening, kan gedurende drie maanden, overeenkomstig de bepalingen van artikel 12, lid 6, van Verordening (EEG) nr. 2913/92, een beroep worden gedaan. Artikel 3 Deze verordening treedt in werking op de eenentwintigste dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 11 februari 2000. Voor de Commissie Frederik BOLKESTEIN Lid van de Commissie (1) PB L 256 van 7. 9. 1987, blz. 1. (2) PB L 28 van 3. 2. 2000, blz. 16. (3) PB L 302 van 19. 10. 1992, blz. 1. (4) PB L 119 van 7. 5. 1999, blz. 1. 12. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 37/13 Omschrĳving (1) BĲLAGE Indeling GN-code (2) Motivering (3) Pellets, bestaande uit een mengsel van mäismaalde- rĳproducten (ongeveer 70 gewichtspercenten) en gerstvoedermeel (ongeveer 30 gewichtspercenten), met de volgende analytische kenmerken (gewichts- percenten): — droge stof (105 °C) — as (800 °C) — zetmeel (bepaald volgens de gewĳzigde polarimetrische methode van Ewers) 87,5 2,1 47,2 2309 90 51 De indeling is vastgesteld op basis van de algemene regels 1 en 6 voor de interpretatie van de gecombi- neerde nomenclatuur, alsmede de tekst van de GN-codes 2309, 2309 90 en 2309 90 51 Het product, dat een mengsel is van maïsmaalde- rĳproducten en gerstvoedermeel, moet worden aangemerkt als een bereiding van de soort gebruikt voor het voederen van dieren van post 2309


title: Initiativ fra Kongeriget Danmark med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af alvorlig miljøkriminalitet

eurovoc_concepts:
Denmark
administrative sanction
degradation of the environment
environmental offence
offence

text: C 39/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 11. 2. 2000 (Forberedende retsakter i henhold til afsnit VI i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union) II R¯DET Initiativ fra Kongeriget Danmark med henblik p(cid:229) vedtagelse af R(cid:229)dets rammeafgłrelse om bek(cid:230)mpelse af alvorlig miljłkriminalitet (2000/C 39/05) R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) under henvisning til s(cid:230)rlig artikel 31 og artikel 34, stk. 2, litra b), traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union, under henvisning til Kongeriget Danmarks initiativ, b) opbevaring eller bortskaffelse af affald eller lignende stoffer med den fłlge, at der sker betydelig skade p(cid:229) miljłet eller fremkaldes n(cid:230)rliggende fare derfor. 2. Ved »sk(cid:230)rpende omst(cid:230)ndigheder« forst(cid:229)s s(cid:230)rligt under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og a) at handlingen eller undladelsen ikke kan henregnes til normal og s(cid:230)dvanlig drift af en ellers lovlig virksomhed ud fra fłlgende betragtninger: b) at overtr(cid:230)delsen er af stłrre omfang, eller (1) R(cid:229)det er bekymret over miljłkriminalitetens omfang og ofte gr(cid:230)nseoverskridende virkninger; stigende c) at der er opn(cid:229)et eller tilsigtet en łkonomisk fordel. (2) alvorlig miljłkriminalitet udgłr en trussel mod miljłet, og alvorlige miljłrforbrydelser błr derfor młdes med skrappe reaktioner; Ved bedłmmelsen af, hvorvidt overtr(cid:230)delsen er af stłrre omfang, vil der bl. a. skulle l(cid:230)gges v(cid:230)gt p(cid:229) (3) den alvorlige miljłkriminalitet er et f(cid:230)lles problem for medlemsstaterne, og medlemsstaterne błr derfor i f(cid:230)lles- skab tage skridt til at sikre et strafferetligt v(cid:230)rn om miljłet; a) at der er tale om en mere systematisk eller vedvarende adf(cid:230)rd, der er udtryk for bevidst tilsides(cid:230)ttelse af v(cid:230)sentlige miljłhensyn (4) bek(cid:230)mpelsen af alvorlig miljłkriminalitet foruds(cid:230)tter en effektiv efterforskning og retsforfłlgning i medlemsstaterne og et effektivt politim(cid:230)ssigt, strafferetligt og administrativt samarbejde mellem medlemsstaterne; (5) udvekslingen af oplysninger om alvorlig miljłkriminalitet mellem medlemsstaterne błr styrkes; b) at overtr(cid:230)delsen er sket efter forudg(cid:229)ende planl(cid:230)gning, eller c) at forureningen eller opbevaringen er forsłgt skjult, hvorved skaden eller faren er forłget, idet oprydnings- eller afv(cid:230)r- geforanstaltninger ikke er blevet iv(cid:230)rksat eller fłrst er blevet iv(cid:230)rksat p(cid:229) et meget sent tidspunkt. (6) Europar(cid:229)det har den 9. konvention (1998-konventionen) (cid:151) om strafferetlig september 1998 vedtaget en af miljłet beskyttelse Artikel 2 1. Medlemsstaterne tr(cid:230)ffer foranstaltninger til at sikre VEDTAGET F(cid:216)LGENDE RAMMEAFG(cid:216)RELSE: Artikel 1 I denne rammeafgłrelse defineres begrebet 1. »alvorlig miljłkriminalitet«, som handlinger eller undladelser, der under sk(cid:230)rpende omst(cid:230)ndigheder og i strid med national miljłlov- givning har karakter af a) luft, vand, forurening af jord eller undergrund med den fłlge, at der sker betydelig skade p(cid:229) miljłet eller fremkaldes n(cid:230)rliggende fare derfor, eller a) at alvorlig miljłkriminalitet kan undergives strafferetlige retsfłlger, der er effektive, st(cid:229)r i et rimeligt forhold til over- tr(cid:230)delsen, har en afskr(cid:230)kkende virkning og kan medfłre udlevering b) at juridiske personer i overensstemmelse med national ret kan holdes str(cid:230)fferetligt ansvarlige for alvorlig miljłkrimi- nalitet. 2. Medlemsstaterne tr(cid:230)ffer foranstaltninger til at sikre 11. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 39/5 a) at der efter n(cid:230)rmere bestemmelser i national ret kan fore- tages beslagl(cid:230)ggelse og konfiskation af redskaber og udbytte eller formuegoder, hvis v(cid:230)rdi svarer til et s(cid:229)dant udbytte, i forbindelse med alvorlig miljłkriminalitet b) at alvorlig miljłkriminalitet er omfattet af nationale regler, der tager sigte p(cid:229) at gennemfłre Europar(cid:229)dets konvention af 8. november 1990 om hvidvaskning, efterforskning samt beslagl(cid:230)ggelse og konfiskation af udbyttet fra strafbare forhold c) at den, der er dłmt for alvorlig miljłkriminalitet, kan udelukkes fra eller frakendes retten til at udłve virksomhed, som kr(cid:230)ver offentlig autorisation eller godkendelse, n(cid:229)r det udviste forhold begrunder en n(cid:230)rliggende fare for misbrug af stillingen eller hvervet d) at den, som er dłmt for alvorlig miljłkriminalitet, n(cid:229)r s(cid:230)rlige omst(cid:230)ndigheder taler derfor, kan frakendes retten til udłvelse af anden virksomhed eller retten til at v(cid:230)re stifter af eller direktłr for eller medlem af bestyrelsen i et selskab med begr(cid:230)nset ansvar, et selskab eller en forening, som kr(cid:230)ver s(cid:230)rlig offentlig godkendelse, eller en fond under de i litra c) n(cid:230)vnte betingelser, og e) at alvorlig miljłkriminalitet er omfattet af effektive erstat- ningsregler og regler om miljłm(cid:230)ssig genopretning i national ret. Artikel 3 Hver medlemsstat tr(cid:230)ffer de nłdvendige foranstaltninger for at sikre, at der ud over de almindelige tvangsindgreb, s(cid:229)som ransagning ob beslagl(cid:230)ggelse, er s(cid:229)danne undersłgelsesbefł- jelser og -teknikker r(cid:229)dighed, at de retsh(cid:229)ndh(cid:230)vende myndigheder p(cid:229) effektiv vis kan efterforske og retsforfłlge alvorlig miljłkriminalitet under overholdelse af passende rets- sikkerhedsgarantier. til c) er beg(cid:229)et af en juridisk person hjemmehłrende p(cid:229) dens omr(cid:229)de. 2. For s(cid:229) vidt det strafbare forhold er beg(cid:229)et p(cid:229) en anden stats omr(cid:229)de, kan de nationale myndigheders kompetence i de i stk. 1, litra b) og c), n(cid:230)vnte tilf(cid:230)lde betinges af, at forholdet ligeledes er strafbart efter den i den anden stat g(cid:230)ldende lovgiv- ning. 3. Hver medlemsstat sikrer, at dens myndigheder er kompe- tente med hensyn til alvorlig miljłkriminalitet, n(cid:229)r virkningen heraf er indtr(cid:229)dt eller tilsigtet at skulle indtr(cid:230)de p(cid:229) dens omr(cid:229)de. Artikel 5 Hver medlemsstat tr(cid:230)ffer de nłdvendige foranstaltninger for at sikre, at de ansvarlige nationale myndigheders indsats med henblik p(cid:229) bek(cid:230)mpelse af alvorlig miljłkriminalitet koordineres p(cid:229) passende vis. En s(cid:229)dan koordinering p(cid:229) nationalt, regionalt eller lokalt niveau vil, afh(cid:230)ngig af den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlems- stats administrative opbygning og retssystem, eksempelvis kunne omfatte ministerier, anklagemyndighed, politi og miljł- myndigheder. Artikel 6 1. Medlemsstaterne samarbejder i videst muligt omfang om efterforskningen og retsforfłlgningen i forbindelse med alvorlig miljłkriminalitet. 2. Medlemsstater, der har taget forbehold eller har fremsat erkl(cid:230)ringer med hensyn til artikel 5 i den europ(cid:230)iske konven- tion af 20. april 1959 om gensidig retshj(cid:230)lp i straffesager, overvejer, hvorvidt erkl(cid:230)ringer hindrer et effektivt samarbejde med andre medlemsstater om bek(cid:230)mpelse af alvorlig miljłkriminalitet, og begr(cid:230)nser i givet fald anvendelsesomr(cid:229)det af s(cid:229)danne forbehold eller erkl(cid:230)ringer i forhold til de andre medlemsstater. forbehold s(cid:229)danne eller i słrger 3. Medlemsstaterne overensstemmelse med g(cid:230)ldende aftaler, konventioner og andre instrumenter for at vedrłrende fremskynde behandlingen af alvorlig miljłkriminalitet og at holde den beg(cid:230)rende stat underrettet om sagens forlłb, herunder om eventuelle problemer i forbindelse med retsanmodningens gennemfłrelse. retsanmodninger Artikel 4 Hver medlemsstat sikrer, at dens myndigheder er kompe- 1. tente med hensyn til alvorlig miljłkriminalitet, der 4. Medlemsstaterne tr(cid:230)ffer, hvis dette m(cid:229)tte v(cid:230)re relevant, de nłdvendige foranstaltninger med henblik p(cid:229), at retsanmod- ninger kan fremsendes direkte mellem de lokale kompetente myndigheder. a) helt eller delvist er beg(cid:229)et p(cid:229) dens omr(cid:229)de, herunder p(cid:229) fartłjer hjemmehłrende i den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat b) er beg(cid:229)et af en fysisk person, der er statsborger i den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat eller har fast bop(cid:230)l i denne Artikel 7 1. Medlemsstaterne bist(cid:229)r i videst muligt omfang og i over- ensstemmelse med national ret samt internationale konven- tioner og aftaler hinanden med udveksling af oplysninger om alvorlig miljłkriminalitet, herunder i form af oplysninger, der m(cid:229)tte have administrativ karakter, eller som henhłrer under administrative myndigheders kompetence. C 39/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 11. 2. 2000 Uden forudg(cid:229)ende anmodning skal hver medlemsstat i 2. overensstemmelse med national en anden medlemsstat konkrete oplysninger om alvorlig miljłkriminali- tet, n(cid:229)r den finder meddelelsen af s(cid:229)danne oplysninger hensigtsm(cid:230)ssig med henblik p(cid:229) iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen eller gennem- fłrelsen af strafferetlig efterforskning eller retsforfłlgning i den modtagende stat. ret meddele Hver medlemsstat videregiver straks og uden ugrundet 3. ophold s(cid:229)danne oplysninger om alvorlig miljłkriminalitet til en anden medlemsstat, der er nłdvendige for at iv(cid:230)rks(cid:230)tte oprydnings- eller afv(cid:230)rgeforanstaltninger i den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat, eller som i łvriget er nłdvendige for at sikre bevis eller p(cid:229)gribelse i forbindelse med alvorlig miljłkriminali- tet. Oplysningerne kan efter omst(cid:230)ndighederne videregives via de nationale kontaktpunkter, der udpeges i medfłr af artikel 9. Artikel 8 1. Hver medlemsstat sikrer, at retsforfłlgningen i straffesager vedrłrende alvorlig miljłkriminalitet kan overfłres til en anden medlemsstat efter principperne i den europ(cid:230)iske konvention af 15. maj 1972 om overfłrsel af retsforfłlgning i straffesager. Hver medlemsstat sikrer, at fuldbyrdelsen af strafferetlige 2. retsfłlger kan finde sted i overensstemmelse med principperne i den europ(cid:230)iske konvention af 28. maj 1970 om straffe- dommes internationale retsvirkninger. Artikel 9 1. Hver medlemsstat udpeger et eller flere kontaktpunkter med henblik p(cid:229) indsamlingen og udvekslingen i forhold til andre medlemsstater af oplysninger vedrłrende alvorlig miljł- kriminalitet. S(cid:229)fremt kontaktpunktet ikke selv er i stand til at besvare en henvendelse eller imłdekomme en anmodning fra en anden videreformidle kontaktpunktet medlemsstat, skal henvendelsen eller vedkommende anmodningen til myndighed i den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat. Mindst Øt kontakt- punkt i hver medlemsstat skal v(cid:230)re dłgnbemandet. kunne rette Generalsekretariatet for R(cid:229)det udarbejder og ajourfłrer 2. lłbende en oversigt over kontaktpunkter i de enkelte medlems- stater. Oversigten udsendes til samtlige medlemsstater. S(cid:229)fremt Europol for at opfylde m(cid:229)ls(cid:230)tningerne i Europol-konventionens artikel 2, stk. 1, bliver p(cid:229)lagt at besk(cid:230)ftige sig med miljłkri- minalitet, overdrages denne opgave til Europol. Artikel 10 for R(cid:229)det, Generalsekretariatet fłlgende ben(cid:230)vnt 1. »registerfłreren«, st(cid:229)r for udarbejdelsen, fłrelsen og formid- lingen af et register over s(cid:230)rlige f(cid:230)rdigheder eller viden med hensyn til bek(cid:230)mpelse af alvorlig miljłkriminalitet, i det fłlgende ben(cid:230)vnt »registret«. i det S(cid:229)fremt Europol for at opfylde m(cid:229)ls(cid:230)tningerne i Europol- 2. konventionens artikel 2, stk. 1, bliver p(cid:229)lagt at besk(cid:230)ftige sig med miljłkriminalitet, overdrages opgaven i stk. 1 til Europol. Artikel 11 1. Medlemsstaterne sender deres bidrag til indfłrelse i regi- stret til registerfłreren. Registerfłreren udarbejder 2. medlemsstaternes bidrag. registret p(cid:229) grundlag af 3. Registerfłreren skal sikre, at eventuelle (cid:230)ndringer eller tilfłjelser til registret p(cid:229) grundlag af yderligere bidrag fra medlemsstaterne indfłres korrekt i registret, og at medlems- staterne głres opm(cid:230)rksom p(cid:229) (cid:230)ndringer og tilfłjelser. Artikel 12 1. Hver medlemsstat bidrager til registret med oplysninger om s(cid:230)rlig sagkundskab, f(cid:230)rdigheder eller viden, som den har udviklet med hensyn til bek(cid:230)mpelse af alvorlig miljłkriminali- tet, og som den mener błr głres tilg(cid:230)ngelige for alle medlems- stater. 2. Medlemsstaternes bidrag skal som minimum give en tilstr(cid:230)kkelig detaljeret beskrivelse af de forskellige former for s(cid:230)rlig sagkundskab, f(cid:230)rdigheder eller viden, s(cid:229)ledes at de rele- vante organer i medlemsstaterne har grundlag for at bedłmme, om disse oplysninger har relevans for udfłrelsen af deres akti- viteter med henblik p(cid:229) bek(cid:230)mpelsen af alvorlig miljłkrimina- litet. Det anfłres ogs(cid:229) nłjagtigt i bidragene, hvordan der hurtigt kan opn(cid:229)s kontakt med det sted, hvor sagkundskaben findes. 3. Medlemsstaterne har ansvaret for, at bidragene ajourfłres, n(cid:229)r det er nłdvendigt. 4. Medlemsstaterne kan n(cid:229)r som helst bidrag eller anmode om at f(cid:229) bidrag slettet i registret. indfłre yderligere 5. Registret m(cid:229) ikke indeholde personoplysninger ud over de navne og kontaktdetaljer, der er nłdvendige for, at ordningen kan fungere. Artikel 13 Hver medlemsstat ligger inde med en kopi af registret 1. eller skal i łvrigt p(cid:229) anden vis have adgang til registret. De relevante organer i en medlemsstat, som łnsker at benytte sig af s(cid:230)rlig sagkundskab, viden eller f(cid:230)rdigheder, som er anfłrt i registret, skal selv tage kontakt med den medlemsstat, som har indfłrt oplysningen. 11. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 39/7 Spłrgsm(cid:229)let om betingelser og vilk(cid:229)r for benyttelsen af 2. s(cid:230)rlig sagkundskab, viden og f(cid:230)rdigheder, der er anfłrt i regi- stret, afgłres direkte mellem de berłrte medlemsstater, idet der i intet tilf(cid:230)lde er krav p(cid:229) at f(cid:229) adgang til benyttelsen. Artikel 14 Hver medlemsstat słrger for i overensstemmelse med national ret hurtigst muligt, og inden den 1. januar 2000, at tage de fornłdne skridt med henblik p(cid:229) undertegnelse af 1998-konven- tionen. Hver medlemsstat słrger for inden den 1. januar 2001 at have forelagt deres lovgivende forsamling forslag til ratifika- tion af 1998-konventionen. Ved ratifikationen af 1998-konven- tionen słrger medlemsstaterne for i videst muligt omfang at undlade at tage forbehold med hensyn hertil. Artikel 15 1. Medlemsstaterne tr(cid:230)ffer de nłdvendige foranstaltninger til at efterkomme denne rammeafgłrelse inden udgangen af (cid:229)r 2000. 2. Medlemsstaterne meddeler Generalsekretariatet for R(cid:229)det teksten til de retsforskrifter, som de udsteder for at gennemfłre de forpligtelser, der fłlger af denne rammeafgłrelse, i national ret. R(cid:229)det undersłger p(cid:229) grundlag af disse oplysninger inden juni 2001, om medlemsstaterne har efterkommet den 30. denne rammeafgłrelse. Artikel 16 Denne rammeafgłrelse tr(cid:230)der i kraft p(cid:229) dagen for offentliggł- relsen i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Udf(cid:230)rdiget i. P(cid:229) R(cid:229)dets vegne. Formand


title: Commission Regulation (EC) No 323/2000 of 11 February 2000 concerning the classification of certain goods in the Combined Nomenclature

text: L 37/12 EN Official Journal of the European Communities 12. 2. 2000 COMMISSION REGULATION (EC) No 323/2000 of 11 February 2000 concerning the classification of certain goods in the Combined Nomenclature THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 2658/87 of 23 July 1987 on the tariff and statistical nomenclature and on the Common Customs Tariff (1), as last amended by Regulation (EC) No 254/2000 (2), and in particular Article 9 thereof, Whereas: (1) (2) (3) (4) In order to ensure uniform application of the Combined Nomenclature annexed to the said Regulation, is necessary to adopt measures concerning the classi- fication of the goods referred to in the Annex to this Regulation. it Regulation (EEC) No 2658/87 has set down the general rules for the interpretation of the Combined Nomencla- ture. Those rules also apply to any other nomenclature which is wholly or partly based on it or which adds any additional subdivision to it and which is established by specific Community provisions, with a view to the application of tariff and other measures relating to trade in goods. Pursuant to the said general rules, the goods described in column 1 of the table annexed to the present Regulation must be classified under the CN codes indicated in column 2, by virtue of the reasons set out in column 3. It is accepted that binding tariff information issued by the customs authorities of Member States in respect of the classifiction of goods in the Combined Nomencla- ture and which does not conform to the provisions of this Regulation, can continue to be invoked, under the provisions in Article 12(6) of Council Regulation (EEC) No 2913/92 of 12 October 1992 establishing the Community Customs Code (3), as last amended by Euro- pean Parliament and Council Regulation (EC) No 955/ 1999 (4), for a period of three months by the holder. (5) The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Customs Code Committee, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The goods described in column 1 of the annexed table are now classified within the Combined Nomenclature under the CN codes indicated in column 2 of the said table. Article 2 Binding tariff information issued by the customs authorities of Member States which does not conform to the provisions of this Regulation can continue to be invoked under the provi- sions of Article 12(6) of Regulation (EEC) No 2913/92 for a period of three months. Article 3 This Regulation shall enter into force on the 21st day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 11 February 2000. For the Commission Frederik BOLKESTEIN Member of the Commission (1) OJ L 256, 7. 9. 1987, p. 1. (2) OJ L 28, 3. 2. 2000, p. 16. (3) OJ L 302, 19. 10. 1992, p. 1. (4) OJ L 119, 7. 5. 1999, p. 1. 12. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 37/13 Description of goods (1) Pellets, consisting of a mixture of maize-milling (approximately 70 % by weight) and products barley forage meal (approximately 30 % by weight) with characteristics (percentage by weight): following analytical the — dry matter (105 °C) — ash (800 °C) — starch (determined by the modified Ewers polarimetric method) 87,5 2,1 47,2 ANNEX CN code (2) 2309 90 51 Reasons (3) Classification is determined by General Rules 1 and 6 for the interpretation of the Combined Nomen- clature and by the wording of CN codes 2309, 2309 90 and 2309 90 51 This product which is a mixture of maize-milling products and barley forage meal is to be considered as a preparation of a kind used in animal feeding of heading 2309


title: PREGUNTA ESCRITA E-0297/00 de Hartmut Nassauer (PPE-DE) a la Comisión. Situación de las minorías en la República Checa.

eurovoc_concepts:
Czechia
Germany
accession negotiations
application of the law
ethnic group
expropriation
public international law

text: 26. 1. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 26 E/29 alemanes y hœngaros, confiscaci(cid:243)n que todav(cid:237)a hoy constituye una carga para los afectados y que ha ratificado el ordenamiento jur(cid:237)dico de la Repœblica Checa, la cual sigue defendiendo la opini(cid:243)n de que los excesos cometidos durante la expulsi(cid:243)n siguen estando exentos de castigo en virtud de la Ley de 8 de mayo de 1946. ¿Comparte la Comisi(cid:243)n la opini(cid:243)n de que el mantenimiento de las leyes y decretos de los aæos 1945 y 1946 que dieron lugar a la expulsi(cid:243)n y desnaturalizaci(cid:243)n de mÆs de 3 millones de ciudadanos europeos no constituye una contribuci(cid:243)n apropiada a la realizaci(cid:243)n de una cada vez mÆs estrecha Uni(cid:243)n de los pueblos de Europa? (2001/C 26 E/037) PREGUNTA ESCRITA E-0297/00 de Hartmut Nassauer (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) Asunto: Situaci(cid:243)n de las minor(cid:237)as en la Repœblica Checa En los informes de la Comisi(cid:243)n sobre los progresos de la Repœblica Checa en la v(cid:237)a de la adhesi(cid:243)n (1998 y 1999) se expone que la situaci(cid:243)n de las minor(cid:237)as, excepto en el caso de los roman(cid:237)es, es satisfactoria. ¿Tiene conocimiento la Comisi(cid:243)n de que la expropiaci(cid:243)n y expulsi(cid:243)n de las poblaciones ancestrales de origen alemÆn que se produjo despuØs de la guerra supone una violaci(cid:243)n persistente de normas vinculantes del Derecho internacional, que perjudica seriamente los derechos de los miembros del grupo Øtnico alemÆn que viven actualmente en la Repœblica Checa? (2001/C 26 E/038) PREGUNTA ESCRITA E-0298/00 de Hartmut Nassauer (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) Asunto: Adquisici(cid:243)n de bienes inmuebles en la Repœblica Checa ¿De quØ informaciones dispone la Comisi(cid:243)n sobre la intenci(cid:243)n del Ministerio de Hacienda de la Repœblica Checa de impedir que, tras la adhesi(cid:243)n de la Repœblica Checa a la Uni(cid:243)n Europea, los ciudadanos de otros Estados miembros puedan adquirir bienes inmuebles en la Repœblica Checa, y quØ medidas piensa adoptar la Comisi(cid:243)n, dado el caso, teniendo en cuenta la obligaci(cid:243)n, hasta ahora siempre subrayada, de la Repœblica Checa de asumir el acervo comunitario si entra en la Uni(cid:243)n? (2001/C 26 E/039) PREGUNTA ESCRITA E-0299/00 de Hartmut Nassauer (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) Asunto: Protecci(cid:243)n de las minor(cid:237)as en la Repœblica Checa En la Cumbre del Consejo Europeo de Copenhague, la Uni(cid:243)n Europea estableci(cid:243) en 1993 criterios para las negociaciones de adhesi(cid:243)n con los PECO. AdemÆs de un orden democrÆtico y del Estado de Derecho, se incluyen en ellos la defensa de los derechos humanos as(cid:237) como el respeto y la protecci(cid:243)n de las minor(cid:237)as. ¿QuØ piensa la Comisi(cid:243)n, en este contexto, de la situaci(cid:243)n jur(cid:237)dica de la comunidad alemana que vive en la actualidad en la Repœblica Checa, cuya persistente expropiaci(cid:243)n en virtud de los Decretos Bene(cid:154) (1945 y 1946) se encuentra en contradicci(cid:243)n con la protecci(cid:243)n de las minor(cid:237)as y la prohibici(cid:243)n de la discrimina- ci(cid:243)n?


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0438/00 från Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) till kommissionen. Följderna för den inre marknaden av ett brittiskt förbud mot päls.

eurovoc_concepts:
England
United Kingdom
Wales
application of EU law
fur-bearing animal
livestock farming
trade restriction

text: 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/193 av politiska f(cid:246)retr(cid:228)dare fr(cid:229)n en medlemsstat som inte (cid:228)r ordf(cid:246)rande i Europaparlamentets utfr(cid:229)gningar, utskott och delegationer, m(cid:246)jligheten f(cid:246)r parlamentets delegationer eller ledam(cid:246)ter p(cid:229) tj(cid:228)nsteresa till en medlemsstat att v(cid:228)gra sammantr(cid:228)ffa med politiska f(cid:246)retr(cid:228)dare fr(cid:229)n denna stats regering, m(cid:246)jligheten att nedv(cid:228)rdera kontakterna eller v(cid:228)gra ha kontakt n(cid:228)r det g(cid:228)ller alla andra verksamheter som bedrivs av Europaparlamentet? Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 mars 2000) Som parlamentsledamoten kanske minns, enades det portugisiska ordf(cid:246)randeskapet med stats- och regeringscheferna i 14 medlemsstater om att vissa politiska (cid:229)tg(cid:228)rder skulle vidtas mot en (cid:246)sterrikisk regering med medlemmar fr(cid:229)n partiet FP(cid:214). (cid:214)sterrikes f(cid:246)rbundskansler underr(cid:228)ttades om detta den 31 januari 2000. Parlamentsledamoten kommer s(cid:228)kert ocks(cid:229) ih(cid:229)g att kommissionen den 1 februari 2000 gjorde ett uttalande, d(cid:228)r det sades att kommissionen kommer att forts(cid:228)tta att uppfylla sina uppgifter som v(cid:228)ktare av principer och v(cid:228)rden som angivits i f(cid:246)rdragen, n(cid:228)mligen att unionen bygger p(cid:229) principerna om frihet, demokrati och respekt f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna samt p(cid:229) r(cid:228)ttsstats- principen (se s(cid:228)rskilt artiklarna 6 och 7 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen). Kommissionen p(cid:229)pekade ocks(cid:229) att EU-institutionernas verksamhet f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte (cid:228)r p(cid:229)verkad och att ur arbetsh(cid:228)nseende f(cid:246)rblir relationerna till de (cid:246)sterrikiska myndigheterna desamma. Samtidigt framh(cid:246)lls att kommissionen uppm(cid:228)rksamt f(cid:246)ljer utvecklingen. Kommissionen anser att det (cid:228)r Europaparlamentets sak att fastsl(cid:229) sin egen politiska linje i denna fr(cid:229)ga. Noteras b(cid:246)r dock att parlamentet deltar i det f(cid:246)rfarande som anges i artikel 7 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen. De institutionella f(cid:246)rfarandenas beh(cid:246)riga g(cid:229)ng skall inte p(cid:229)verkas av eventuella beslut. (2000/C 303 E/221) SKRIFTLIG FR¯GA P-0438/00 fr(cid:229)n Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) till kommissionen (11 februari 2000) ˜mne: F(cid:246)ljderna f(cid:246)r den inre marknaden av ett brittiskt f(cid:246)rbud mot p(cid:228)ls F(cid:246)renade kungariket planerar att f(cid:246)rbjuda p(cid:228)lsdjursavel i England och Wales. Enligt f(cid:246)rslaget kommer det fr(cid:229)n och med 2003 att vara f(cid:246)rbjudet att h(cid:229)lla djur endast f(cid:246)r deras p(cid:228)ls. Underhuset lade fram ett f(cid:246)rslag om f(cid:246)rbud mot p(cid:228)lsdjursavel den 25 februari 1999. F(cid:246)rslaget behandlades en andra g(cid:229)ng den 5 mars 1999. F(cid:246)rslaget lades sedan fram p(cid:229) nytt inf(cid:246)r underhuset den 22 november 1999. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande granskas f(cid:246)rslaget till ny lagstiftning av kommissionen. Enligt Elliot Morley, statssekreterare vid ministeriet f(cid:246)r jordbruk, fiske och livsmedel, anser regeringen att det (cid:228)r fel att djur slaktas f(cid:246)r sin p(cid:228)ls. Han p(cid:229)pekar att det inte (cid:228)r f(cid:246)renligt med sunda v(cid:228)rden och respekten f(cid:246)r djurens liv. Elliot Morley har uppgett att f(cid:246)rbudet mot den brittiska p(cid:228)lsn(cid:228)ringen har beslutats om av (cid:148)moraliska sk(cid:228)l(cid:148) eftersom det inte finns n(cid:229)gon moralisk motivering till att bedriva p(cid:228)lsdjursavel i F(cid:246)renade kungariket. Enligt detta syns(cid:228)tt kan det inte moraliskt ifr(cid:229)gas(cid:228)ttas att en ko d(cid:246)das f(cid:246)r sitt skinn medan man av moraliska sk(cid:228)l f(cid:246)rd(cid:246)mer att en mink d(cid:246)das p(cid:229) grund av sin p(cid:228)ls. Har kommissionen beaktat effekterna av detta planerade f(cid:246)rbud mot p(cid:228)ls, inte bara p(cid:229) den brittiska p(cid:228)lsdjursn(cid:228)ringen utan ocks(cid:229) p(cid:229) Europeiska unionens inre marknad? Skulle f(cid:246)rbudet vara f(cid:246)renligt med handelsreglerna eller kan f(cid:246)rbudet, enligt kommissionen, direkt eller indirekt utg(cid:246)ra ett verkligt eller eventuellt hinder f(cid:246)r handeln inom gemenskapen? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder kommer kommissionen att vidta om detta f(cid:246)rbud genomf(cid:246)rs? Har kommissionen beaktat det faktum att f(cid:246)rbudet mot p(cid:228)lsdjursavel i Europa endast skulle leda till att verksamheten flyttades utanf(cid:246)r Europa och utanf(cid:246)r Europeiska unionens och medlemsstaternas kontroll? C 303 E/194 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 mars 2000) Kommissionen k(cid:228)nner till F(cid:246)renade kungarikets f(cid:246)rslag till lagstiftning om f(cid:246)rbud mot uppf(cid:246)dning av djur enbart f(cid:246)r p(cid:228)lsen. Lagf(cid:246)rslaget har meddelats kommissionen enligt best(cid:228)mmelserna i Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsf(cid:246)rfarande betr(cid:228)ffande tekniska standarder och f(cid:246)reskrifter (1). Enligt best(cid:228)mmelserna i direktivet ska en frysperiod p(cid:229) tre m(cid:229)nader till(cid:228)mpas fr(cid:229)n och med det datum d(cid:229) medlemsstaten i fr(cid:229)ga l(cid:228)mnat lagf(cid:246)rslaget. Denna period l(cid:246)per ut den 13 mars 2000. Kommissionen granskar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande det lagf(cid:246)rslag som F(cid:246)renade kungariket l(cid:228)mnat mot bakgrund av g(cid:228)llande best(cid:228)mmelser i gemenskapens lagstiftning, d(cid:228)ribland de som parlamentsledamoten tagit upp. Om kommissionen efter granskningen kan konstatera att F(cid:246)renade kungarikets lagf(cid:246)rslag visar sig vara of(cid:246)renligt med gemenskapens lagstiftning kommer medlemsstaten att informeras enligt det f(cid:246)rfarande som fastsl(cid:229)s i direktiv 98/34/EG. Kommissionen kommer att meddela parlamentsledamoten sin st(cid:228)llning i fr(cid:229)gan s(cid:229) snart ett definitivt beslut har fattats enligt tidigare n(cid:228)mnda direktiv. (1) EGT L 204, 21. 7. 1998. (2000/C 303 E/222) SKRIFTLIG FR¯GA P-0441/00 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen (11 februari 2000) ˜mne: F(cid:246)rslag till en ny gemenskapsram f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till milj(cid:246)skydd Kommissionens enheter och medlemsstaterna diskuterar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ett viktigt dokument om ett f(cid:246)rslag till en ny gemenskapsram f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till milj(cid:246)skydd, som (cid:228)r t(cid:228)nkt att tr(cid:228)da i kraft i juli 2000. Dessa riktlinjer (cid:228)r viktiga f(cid:246)r f(cid:246)rvaltningen av det statliga st(cid:246)det p(cid:229) milj(cid:246)omr(cid:229)det, till exempel betr(cid:228)ffande medlemsstaternas st(cid:246)d till f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor. 1. 2. Vilka (cid:228)r kommissionens fr(cid:228)msta kriterier f(cid:246)r bed(cid:246)mning av statligt st(cid:246)d till milj(cid:246)skydd? N(cid:228)rmare best(cid:228)mt, vilka principer ligger till grund f(cid:246)r riktlinjerna f(cid:246)r st(cid:246)d till f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor? Hur kommer kommissionen att informera Europaparlamentet och milj(cid:246)organisationerna innan man 3. fattar beslut i denna viktiga fr(cid:229)ga? Hur kommer man att garantera den insyn och det samarbete som kommissionens ordf(cid:246)rande Prodi 4. lovat Europaparlamentet innan riktlinjerna antas? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 mars 2000) 1. Enligt artikel 6 (f. d. artikel 3 c) i EG-f(cid:246)rdraget skall kommissionen s(cid:228)kerst(cid:228)lla att milj(cid:246)skyddskraven integreras i utformningen och genomf(cid:246)randet av gemenskapens politik och verksamhet. F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla ett b(cid:228)ttre l(cid:229)ngsiktigt milj(cid:246)skydd anser kommissionen att gemenskapspolitiken i detta avseende skall grundas p(cid:229) till(cid:228)mpningen av principen om att f(cid:246)rorenaren betalar. Till(cid:228)mpningen av denna princip (cid:228)r det


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0328/00 υποβολή: Georges Berthu (UEN) προς την Επιτροπή. Τίτλοι αβροφροσύνης από Τρίτες χώρες σε κοινοτικούςπαλλήλους.

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
diplomatic immunity

text: C 303 E/176 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 24. 10. 2000 odhgi·a proble·pei o·ti ta kra·th me·lh mporoy·n na periori·soyn th leitoyrgi·a gia lo·goyw ygei·aw, p. x. epiba·llontaw ela·xisth apo·stash h opoi·a pre·pei na ypa·rxei metajy· toy pompoy· kai toy koinoy·. H odhgi·a ayth· den ori·zei proy¤ poue·seiw gia tiw topike·w periballontike·w epiptv·seiw tvn egkatasta·sevn tvn staumv·n ba·shw gia ta kinhta· thle·fvna, oi opoi·ew ejakoloyuoy·n na apoteloy·n eyuy·nh tvn kratv·n melv·n. Gia th dieyko·lynsh thw leitoyrgi·aw thw odhgi·aw xamhlh·w ta·shw 73/23/EOK (3) (LVD) kai thw odhgi·aw R&TTE, h Epitroph· anaue·tei stoyw eyrvpai¤koy·w organismoy·w typopoi·hshw (thn Eyrvpai¤kh· Epitroph· Typopoi·hshw (CEN), Eyrvpai¤kh· Epitroph· Hlektrotexnikh·w Typopoi·hshw (CENELEC) kai Eyrvpai¤ko· Institoy·to Typopoi·hshw tvn Thlepikoinvniv·n (ETSI)) thn kata·rtish eyrvpai¤kv·n enarmonisme·nvn proty·pvn poy na kaly·ptoyn ue·mata asfa·leiaw tvn hlektromagnhtikv·n pedi·vn (apo· 0 xertz (Hz) vw 300 gi·gaxertz (GHz) poy para·gontai apo· ta proi¤o·nta, sy·mfvna me toyw basikoy·w periorismoy·w kai ta epi·peda anafora·w thw sy·stashw 1999/519/EK sxetika· me thn prostasi·a thw anurv·pinhw ygei·aw. Ayta· ta pro·typa pre·pei na metaferuoy·n se euniko· epi·pedo kai ta mh enarmonisme·na eunika· pro·typa ua pre·pei na aposyruoy·n. (cid:201)tsi ua dieykolynuei· h pragmatopoi·hsh metrh·sevn gia periballontika· pedi·a• an oi metrh·seiw ayte·w apodei·joyn o·ti o plhuysmo·w ekti·uetai se time·w anv·terew apo· tiw synistv·menew, ua pre·pei na lhfuoy·n texnika· me·tra prosarmogh·w gia thn apofygh· o·lvn tvn epiptv·sevn ka·ue phgh·w ekpomph·w mh iontizoysv·n aktinoboliv·n sth dhmo·sia ygei·a kai sto periba·llon. EE L 199 thw 30. 7. 1999. (1) (2) Odhgi·a 1999/5/EK thw 9hw Marti·oy 1999 sxetika· me to radioejoplismo· kai ton thlepikoinvniako· termatiko· ejoplismo· kai thn amoibai·a anagnv·rish thw pisto·thtaw tvn ejoplismv·n aytv·n. (EE L 91 thw 7. 4. 1999). (3) Odhgi·a toy Symboyli·oy 73/23/EOK thw 19hw Febroyari·oy 1973 peri· proseggi·sevw tvn nomouesiv·n tvn Kratv·n melv·n tvn anaferome·nvn sto hlektrologiko· yliko· poy· proori·zetai na xrhsimopoihuei· ento·w orisme·nvn ori·vn ta·sevw (EE L 77 thw 26. 3. 1973) o·pvw e·xei tropopoihuei·. (2000/C 303 E/198) GRAPTH ERVTHSH E-0328/00 ypobolh·: Georges Berthu (UEN) prow thn Epitroph· (11 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Ti·tloi abrofrosy·nhw apo· Tri·tew xv·rew se koinotikoy·w ypallh·loyw Sthn apa·nthsh· thw sth grapth· erv·thsh R-0224/99 (1) sxetika· me ton ti·tlo toy «presbeyth·» poy xorhgei·tai se orisme·noyw epikefalh·w antiprosvpei·aw thw Epitroph·w, ayth· anafe·rei o·ti« ei·uistai (lo·gv tvn diplvmatikv·n pronomi·vn kai asyliv·n aytv·n tvn antiprosvpeiv·n), to kra·tow diapi·steyshw na xorhgei· stoyw arxhgoy·w tvn antiprosvpeiv·n th seira· probadi·smatow kai ton ti·tlo toy pre·sbh». Ua h·uele na dieykrini·sei h Epitroph· an uevrei· fysiko· to gegono·w o·ti je·na kra·th xorhgoy·n ti·tloyw se eyrvpai·oyw ajivmatoy·xoyw, kai o·xi ta kra·th me·lh thw (cid:201)nvshw; Proti·uetai na la·bei ka·poia me·tra prokeime·noy na apofeyxuei· to endexo·meno oi koinotikoi· ypa·llhloi na ka·noyn epi·shmh xrh·sh, sto plai·sio tvn kauhko·ntvn toyw, ti·tlvn, kai ma·lista abrofrosy·nhw, poy xorhgoy·ntai apo· Tri·tew xv·rew; (1) EE C 289 thw 11. 10. 1999, sel. 143. Apa·nthsh toy k. Patten Ej ono·matow thw Epitroph·w (17 Marti·oy 2000) Ei·nai xarakthristiko· thw diplvmatikh·w praktikh·w h diapisteyme·nh xv·ra na zhtei· apo· to kra·tow filojeni·aw to epi·pedo thw diapi·steyshw poy epiuymei· gia toyw ekei· diplvmatikoy·w ypallh·loyw thw. Pa·nv s&pos; ayth· th ba·sh to kra·tow diapi·steyshw xorhgei· ton ti·tlo ston ajivmatoy·xo. O kano·naw ayto·w efarmo·zetai stoyw epikefalh·w thw antiprosvpei·aw h· toy grafei·oy thw Epitroph·w poy diapistey·ontai se epi·pedo arxhgoy· kra·toyw. Ta kra·th me·lh enhmerv·nontai apo· thn Epitroph· gia thn pro·uesh· thw na diori·sei e·nan epikefalh·w antiprosvpei·aw kai enhmerv·nontai sxetika· me th seira· probadi·smatow kai ton ti·tlo abrofrosy·nhw poy ua oristoy·n sth xv·ra diapi·steyshw. Oi epikefalh·s thw Antiprosvpei·aw de·xontai kateyuy·nseiw sxetika· me tiw periptv·seiw kata· tiw opoi·ew ei·nai sko·pimo na xrhsimopoioy·n ton ti·tlo abrofrosy·nhw


title: PERGUNTA ESCRITA E-0301/00 apresentada por Hartmut Nassauer (PPE-DE) à Comissão. Promoção da cultura do direito europeu na República Checa.

text: C 26 E/30 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 26. 1. 2001 (2001/C 26 E/040) PERGUNTA ESCRITA E-0300/00 apresentada por Hartmut Nassauer (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (11 de Fevereiro de 2000) Objecto: Questıes sobre rendimentos nªo esclarecidas entre a Repœblica Federal Alemª e a Repœblica Checa (cid:201) conhecido que o Governo da Repœblica Federal Alemª condenou sempre como acto contrÆrio ao direito internacional a deporta(cid:231)ªo dos alemªes da antiga ChecoslovÆquia e a expropria(cid:231)ªo, sem direito a indemniza(cid:231)ªo, dos rendimentos na posse de nacionais alemªes. O Governo alemªo sempre defendeu esta posi(cid:231)ªo com determina(cid:231)ªo. O significado pol(cid:237)tico para a ordem jur(cid:237)dica comunitÆria destas questıes nªo esclarecidas sobre rendimen- tos nªo pode ser clarificada invocando o artigo 295o do Tratado CE. Qual Ø a opiniªo da Comissªo, no (cid:226)mbito das negocia(cid:231)ıes de adesªo com a Repœblica Checa, sobre estas questıes que continuam por esclarecer em matØria de rendimentos e estarÆ a Comissªo disposta a contribuir para p(cid:244)r cobro a esta situa(cid:231)ªo de injusti(cid:231)a? (2001/C 26 E/041) PERGUNTA ESCRITA E-0301/00 apresentada por Hartmut Nassauer (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Promo(cid:231)ªo da cultura do direito europeu na Repœblica Checa (11 de Fevereiro de 2000) O Tribunal Constitucional da Repœblica Checa deliberou, em 8 de Mar(cid:231)o de 1995, no processo «Dreithaler», que a confisca(cid:231)ªo dos direitos e a deporta(cid:231)ªo da popula(cid:231)ªo alemª, por for(cid:231)a dos chamados decretos Benesch, estavam em conson(cid:226)ncia com os princ(cid:237)pios jur(cid:237)dicos das sociedades europeias civiliza- das. Nesta ordem de ideias, continua por exemplo a produzir efeitos a lei de 8 de Maio de 1946 sobre a legalidade dos actos dos checos e eslovacos no quadro da sua luta pela reconquista da liberdade. Trata-se de uma lei que declara impunes os autores de actos arbitrÆrios com repercussıes atØ (cid:224) data, conferindo- -lhes uma base jur(cid:237)dica ainda vÆlida hoje em dia. TerÆ a Comissªo conhecimento deste ac(cid:243)rdªo e que opiniªo lhe merece, face (cid:224)s negocia(cid:231)ıes pendentes com vista (cid:224) adesªo, o facto de na Repœblica Checa vigorarem leis discriminat(cid:243)rias visando outros Estados- -membros ou alguns dos seus cidadªos? PartilharÆ a Comissªo da opiniªo de que a revoga(cid:231)ªo destes decretos e diplomas legais representaria um contributo desejÆvel para a ordem jur(cid:237)dica europeia comum? (2001/C 26 E/042) PERGUNTA ESCRITA E-0302/00 apresentada por Hartmut Nassauer (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (11 de Fevereiro de 2000) Objecto: Resolu(cid:231)ªo do Parlamento Europeu de 15 de Abril de 1999 sobre o relat(cid:243)rio da Comissªo relativo aos progressos efectuados pela Repœblica Checa na prepara(cid:231)ªo para a adesªo (1998) Na sua resolu(cid:231)ªo sobre o Relat(cid:243)rio Peri(cid:243)dico (1998) da Comissªo relativo aos progressos efectuados pela Repœblica Checa na prepara(cid:231)ªo para a adesªo (A4-0157/1999) (1) o Parlamento Europeu instou em 15 de Abril de 1999 o Governo checo a revogar as leis e os decretos de 1945 e 1946 em vigor, relativos (cid:224) deporta(cid:231)ªo de determinados grupos da popula(cid:231)ªo da antiga ChecoslovÆquia. No Relat(cid:243)rio Peri(cid:243)dico de 1999, a Comissªo afirma ter tomado em considera(cid:231)ªo esta resolu(cid:231)ªo do Parlamento aquando da elabora(cid:231)ªo desse relat(cid:243)rio. PoderÆ a Comissªo informar se, na sequŒncia desta resolu(cid:231)ªo, terÆ mantido conversa(cid:231)ıes com o governo da Repœblica Checa sobre as leis e os decretos em questªo e de que modo tenciona ter em conta esta exigŒncia do Parlamento Europeu no quadro das negocia(cid:231)ıes de adesªo? (1) JO C 219 de 30. 7. 1999, p. 443


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0292/00 van Glenys Kinnock (PSE) aan de Commissie. Bescherming van de asbestindustrie in Zimbabwe.

eurovoc_concepts:
EU aid
Zimbabwe
aid for restructuring
asbestos

text: C 374 E/52 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 verlenen. De Raad heeft eveneens aangedrongen op onmiddellijke vrijlating van gevangenen die zonder enige beschuldiging worden vastgehouden en op eerbiediging van de internationale regels voor de behandeling van gevangenen. Na de Raadszitting van 19 juli hebben de autoriteiten van Belgrado het ICRK toegang verleend tot Servische gevangenissen. Het ComitØ heeft tijdens zijn bezoeken ter plekke bijna 2000 Albanees-Kosovaarse gevangenen geteld. Sinds juni heeft het ICRK circa 326 personen geholpen om, na hun vrijlating in Serviº, veilig naar huis terug te keren. Tijdens zijn zitting van 13 september 1999 heeft de Raad er zijn bezorgdheid over geuit dat op de vraag naar de verdwijning van duizenden mensen, overwegend Albanese Kosovaren, geen antwoord is gekomen. Het geachte parlementslid kan er zeker van zijn dat de Raad al het mogelijke zal blijven doen en met name de verbetering van de democratische vrijheden en de eerbiediging van de rechten van minderheden als ØØn van de hoofdvoorwaarden zal beschouwen voor de uiteindelijke opheffing van de sancties tegen het regime van Belgrado. (2000/C 374 E/061) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0292/00 van Glenys Kinnock (PSE) aan de Commissie (11 februari 2000) Betreft: Bescherming van de asbestindustrie in Zimbabwe Kan de Commissie, overwegende dat de EU-lidstaten uiterlijk in 2005 de handel in wit asbest volledig moeten staken, meedelen welke houding zij zal aannemen ten aanzien van de bewering van de Zimbabwaanse regering dat hun witasbestmijn veilig is? Antwoord van de heer Nielson namens de Commissie (29 februari 2000) In augustus 1999 heeft de heer Pinheiro, voormalig lid van de Commissie belast met ontwikkeling, namens de voorzitter van de Commissie een brief aan de Zimbabwaanse minister van Industrie en handel, de heer Shamuyarira, gezonden in verband met een verzoek om bijstand voor de herstructurering van de asbest- industrie en voor de gemeenschappen die door het communautair verbod op asbest worden getroffen. De Commissie stelde daarin dat het voorstel van de Gemeenschap om chrysolietasbest te verbieden was gebaseerd op stevige wetenschappelijke bewijzen, waarbij rekening werd gehouden met het advies van het onafhankelijk wetenschappelijk comitØ Toxiciteit, Ecotoxiciteit en Milieu dat voor chrysolietasbest geen veilige drempelwaarde kan worden bepaald, met het ontbreken van tegenstrijdige bewijzen ter ontkrach- ting van het feit dat alle vormen van asbest kunnen leiden tot longkanker en mesothelioom (een vorm van kanker van de longvliezen), en met het feit dat er duidelijke aanwijzingen bestaan dat de belangrijkste substituten voor chrysolietasbest waarschijnlijk minder gevaarlijk zijn en dus onder alle omstandigheden moeten worden gebruikt. In verband met het verzoek van Zimbabwe om steun voor overgangsmaatregelen ten behoeve van de asbestindustrie heeft de Commissie voorgesteld dat de Nationaal Ordonnateur direct contact opneemt met het hoofd van de delegatie van de Commissie in Harare teneinde verdere besprekingen te voeren over de mogelijkheden en financiºle middelen die voor steun beschikbaar zijn in het kader van het Nationaal Indicatief Programma of de SYSMIN-faciliteit voor stabilisatie van de exportopbrengsten uit de mijnbouw. Tot nog toe heeft de Zimbabwaanse regering niet op dit aanbod gereageerd


title: QUESTION ÉCRITE E-0332/00 posée par Jan Mulder (ELDR) à la Commission. Mode de financement de la lutte contre les épizooties.

eurovoc_concepts:
EU Member State
aid system
animal disease
directive (EU)
epidemic
farmer
financial aid
indemnification
insurance
national financing
veterinary legislation

text: C 330 E/130 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 Convient-elle que le fait d(cid:146)autoriser d(cid:146)Øventuels forages dans le parc national du Biesbosch est 5. contraire (cid:224) la protection gØnØrale prØvue pour cette zone? 6. Quelles mesures la Commission compte-t-elle prendre pour exclure la zone du Biesbosch de la concession Andel 2, l(cid:146)exemptant ainsi de forages exploratoires pour la recherche de gaz naturel et des inconvØnients qui y sont liØs? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (6 mars 2000) Les seules informations dont dispose la Commission (cid:224) propos des faits ØvoquØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire proviennent d(cid:146)articles parus dans des journaux nØerlandais. Elle n(cid:146)est donc pas en mesure d(cid:146)approfondir cette question. En outre, la Commission demande (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire de bien vouloir se rØfØrer (cid:224) la rØponse qu(cid:146)elle a donnØe (cid:224) la question Øcrite P-0179/00 posØe par M. de Roo (1), oø elle dØclarait prendre les mesures nØcessaires afin de veiller (cid:224) ce que les Pays-Bas respectent la directive 79/409/CEE du Conseil du 2 avril 1979 concernant la conservation des oiseaux sauvages (2) et la directive 92/43/CEE du Conseil du 21 mai 1992 concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages (3). (1) Voir page 99. (2) (3) JO L 103 du 25. 4. 1979. JO L 206 du 22. 7. 1992. (2000/C 330 E/144) QUESTION (cid:201)CRITE E-0332/00 posØe par Jan Mulder (ELDR) (cid:224) la Commission (11 fØvrier 2000) Objet: Mode de financement de la lutte contre les Øpizooties Le nouveau cadre financier fixe plus que jamais des limites aux dØpenses agricoles. L(cid:146)UE a connu au cours de ces derniŁres annØes d(cid:146)importantes Øpizooties qui ont entra(cid:238)nØ de lourdes charges pour le budget communautaire (ESB, peste porcine). Plusieurs (cid:201)tats membres ont constituØ des fonds spØciaux pour permettre au budget national de faire face aux Øpizooties et ont dØveloppØ des systŁmes spØcifiques d(cid:146)assurances. La Commission: 1. 2. Peut-elle donner un bref aper(cid:231)u du mode de financement dans les (cid:201)tats membres de la lutte contre les Øpizooties qu(cid:146)imposent des rŁglements ou directives communautaires? Peut-elle Øtudier la possibilitØ de financer la lutte contre les Øpizooties (cid:224) partir de fonds spØciaux ou par le biais du dØveloppement de systŁmes spØcifiques d(cid:146)assurances? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (27 mars 2000) Le coßt des Øpizooties dans les (cid:201)tats membres comporte en gØnØral deux volets: Øleveurs pour l(cid:146)abattage de leurs animaux et les coßts opØrationnels liØs aux opØrations de lutte. l(cid:146)indemnisation des Les modalitØs de calcul et de prise en charge de ces dØpenses relŁvent des lØgislations nationales. En ce qui les (cid:201)tats membres ont en gØnØral optØ pour l(cid:146)un des systŁmes concerne l(cid:146)indemnisation des Øleveurs, suivants: soit le coßt des Øpizooties est directement pris en charge par un budget spØcifique allouØ (cid:224) la santØ animale; soit il y a intervention d(cid:146)une caisse publique des Øpizooties. Celle-ci est alimentØe par une contribution obligatoire des Øleveurs et, en gØnØral, complØtØe par une subvention d(cid:146)Øquilibre des pouvoirs publics. La contribution des Øleveurs de mŒme que le taux d(cid:146)indemnisation auxquels ils peuvent prØtendre sont parfois liØs (cid:224) la taille de l(cid:146)exploitation. 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/131 La Commission n(cid:146)a pas connaissance de l(cid:146)existence sur le marchØ (cid:224) l(cid:146)heure actuelle d(cid:146)assurances privØes qui couvrent, au profit des Øleveurs, les risques liØs (cid:224) l(cid:146)apparition des Øpizooties. Par contre, comme elle l(cid:146)a dØj(cid:224) indiquØ, par exemple, dans le «Rapport sur la situation du secteur de la viande porcine dans l(cid:146)Union europØenne en vue d(cid:146)une Øventuelle modification des mesures de soutien structurelles dans ce secteur» (1), la Commission a un approche favorable (cid:224) la crØation d(cid:146)un rØgime d(cid:146)assurance pour les situations d(cid:146)urgence auquel les producteurs auraient (cid:224) contribuer. D(cid:146)autre part l(cid:146)aide financiŁre des pouvoirs publics devrait Œtre conditionnelle (cid:224) la notification de la maladie sans dØlai et (cid:224) l(cid:146)application de maniŁre efficace des dispositions de la lØgislation communautaire concernant l(cid:146)Øradication des maladies incluant les dispositions de la dØcision du Conseil 90/424/CEE du 26 juin 1990, relatives aux dØpenses dans le domaine vØtØrinaire (2). (1) COM(98) 434 final. (2) JO L 224 du 18. 8. 1990. (2000/C 330 E/145) QUESTION (cid:201)CRITE E-0334/00 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) au Conseil (14 fØvrier 2000) Objet: Imposition d(cid:146)un traitement spØcial (cid:224) un Kurde dØtenu dans la prison de Hambourg Voil(cid:224) de nombreux jours dØj(cid:224) que M. Ilhan Gelkouvan, Kurde dØtenu dans la prison de Hambourg, a entamØ une grŁve de la faim jusqu(cid:146)(cid:224) ce que mort s(cid:146)ensuive. Il affirme que, quoique son affaire ait ØtØ jugØe par la justice en derniŁre instance, un traitement diffØrent de celui des autres dØtenus lui est rØservØ, qu(cid:146)un traitement particulier lui est imposØ et qu(cid:146)il est placØ en isolement cellulaire. Il est revenu (cid:224) l(cid:146)auteur de la prØsente question que d(cid:146)autres dØtenus avaient dØj(cid:224) entamØ, tant dans des pays membres de l(cid:146)Union europØenne que dans d(cid:146)autres pays, des grŁves de la faim en signe de solidaritØ. Le Conseil sait-il qu(cid:146)un traitement particulier est rØservØ (cid:224) M. Ilhan Gelkouvan dans la prison de 1. Hambourg? 2. Quelles mesures compte-t-il prendre pour qu(cid:146)il soit mis un terme (cid:224) ce traitement particulier et pour que le dØtenu en question bØnØficie du mŒme rØgime et des mŒmes conditions que les autres dØtenus, dans cette considØration qu(cid:146)il ne s(cid:146)agit pas l(cid:224) d(cid:146)une simple revendication de l(cid:146)intØressØ, mais de ce (cid:224) quoi il a droit? RØponse (2 mai 2000) Le Conseil ne possŁde aucune information relative au traitement citØ et n(cid:146)a pas compØtence pour traiter des questions soulevØes par l(cid:146)Honorable Membre du Parlement europØen. (2000/C 330 E/146) QUESTION (cid:201)CRITE E-0338/00 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Taux de ch(cid:244)mage en GrŁce (14 fØvrier 2000) Sous la rubrique Europe Hebdo (cid:129) SØlection statistique no 1128, le bulletin Europe du 20 dØcembre 1999 a publiØ les chiffres fournis par Eurostat en ce qui concerne le ch(cid:244)mage dans les (cid:201)tats membres, au Japon et aux (cid:201)tats-Unis. Comme on l(cid:146)a dØj(cid:224) fait observer (cid:224) plusieurs reprises, les chiffres relatifs au ch(cid:244)mage en GrŁce n(cid:146)apparaissent pas dans ces statistiques. ConsidØrant que, dans sa rØponse (cid:224) une question prØcØdente (E-1448/97) (1), la Commission avait affirmØ que l(cid:146)Institut national de statistique de GrŁce envisageait de mettre en (cid:156)uvre dŁs 1998 une enquŒte continue sur les forces de travail produisant des taux de ch(cid:244)mage trimestriels


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0311/00 af Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) til Kommissionen. Foranstaltninger til bekæmpelse af misbrug af kvinder.

eurovoc_concepts:
European social policy
competence of the Member States
position of women
violence

text: 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/55 I den forbindelse vil stłtteniveauet pr. indbygger, pr. (cid:229)r for de fire franske oversłiske departementer, der er stłtteberettigede under m(cid:229)l 1, blive łget betydeligt fra perioden 1994-1999 til perioden 2000-2006. Dette er lige s(cid:229) bem(cid:230)rkelsesv(cid:230)rdigt, som det er nłdvendigt. Imidlertid er perspektivet for EU(cid:146)s udvidelse med de central- og łsteurop(cid:230)iske lande klart og risikerer at (cid:230)ndre den eksisterende ligev(cid:230)gt radikalt. Hvilke forholdsregler agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe p(cid:229) baggrund heraf for at forhindre, at virkningerne af udvidelsen (cid:129) n(cid:229)r det g(cid:230)lder fordeling af strukturfondsmidlerne (cid:129) forv(cid:230)rrer situationen for de mest ugunstigt stillede regioner i Unionen og navnlig regionerne i den yderste periferi? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (21. marts 2000) I den sjette periodiske rapport om den socio-łkonomiske situation og regionaludviklingen i F(cid:230)llesskabet indbygger i de regioner, der er anfłres det, at det gennemsnitlige bruttonationalprodukt (BNP) pr. stłtteberettigede i henhold til strukturfondenes m(cid:229)l 1 for perioden 1994-1999, i 1996 var p(cid:229) 68 % af f(cid:230)llesskabsgennemsnittet. For den nuv(cid:230)rende programmeringsperiode 2000-2006 er listen over de regioner, der er stłtteberettigede i henhold til m(cid:229)l 1 samt fordelingen mellem medlemsstaterne af strukturfondenes bevillinger til disse regioner fastsat af Kommissionen den 1. juli 1999. Disse afgłrelser vil ikke blive (cid:230)ndret p(cid:229) grund af udvidelsen af EU. De franske oversłiske departementer vil s(cid:229)ledes v(cid:230)re stłtteberettigede i henhold til m(cid:229)l 1 for hele perioden 2000-2006, og bevillingerne til dette m(cid:229)l vil v(cid:230)re p(cid:229) 3 254 mio. EUR (1999-priser). Med hensyn til den fremtidige samhłrighedspolitik, analyseres bl. a. regionernes situation i relation til den udvidede union i den anden samhłrighedsrapport, som Kommissionen vedtager i slutningen af 2000. Heri vil der blive redegjort for de forskellige punkter, der skal udbygges efter 2006 som fłlge af udvidelsen. (2000/C 374 E/064) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0311/00 af Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) til Kommissionen (11. februar 2000) Om: Foranstaltninger til bek(cid:230)mpelse af misbrug af kvinder For nylig viste en undersłgelse, at 98 % af voldsofrene inden for EU er kvinder, hvoraf Øn ud af fem kvinder er blevet offer for legemligt misbrug fra (cid:230)gtef(cid:230)llens side. Det skłnnes, at antallet af kvinder, som er blevet udsat for fysisk, seksuel eller psykologisk vold s(cid:229)vel inden for som uden for familien, er meget stłrre end det, der s(cid:230)dvanligvis offentliggłres udfra forst(cid:229)elige hensyn til den sociale beskyttelse eller endog med henblik p(cid:229) afskr(cid:230)kkelse. Problemet kr(cid:230)ver en tilbundsg(cid:229)ende lłsning, idet den eksisterende lovgivning p(cid:229) omr(cid:229)det enten udviser huller eller i nogle lande faktisk danner grundlag for en vis accept af en hvilken som helst form for voldelige overgreb p(cid:229) kvinder. Agter Kommissionen at frems(cid:230)tte forslag til: 1. 2. indfłrelse af misbrug? lovbestemmelser om beskyttelse af kvinder imod fysisk, seksuelt eller psykologisk Stłtte til programmer for socialforsorg gennem s(cid:230)rlige centre, bevidstgłrelse af offentligheden og generel informationsvirksomhed med henblik p(cid:229) at głre det lettere at oplyse myndighederne om de p(cid:229)g(cid:230)ldende tilf(cid:230)lde? C 374 E/56 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Antonio Vitorino (14. april 2000) Kommissionen deler det (cid:230)rede medlems bekymring over misbrug af kvinder. Generelt ligger det prim(cid:230)re ansvar for lovgivning til beskyttelse af kvinder mod alle former for misbrug stadig hos medlemsstaterne. Kommissionen overholder n(cid:230)rhedsprincippet p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Ikke desto mindre har Kommissionen besk(cid:230)ftiget sig indg(cid:229)ende med dette problem p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan. Den har bl. a. organiseret en kampagne mod vold mod kvinder, som afsluttes med en konference i Lissabon i maj 2000. Kampagnen har inddraget en lang r(cid:230)kke organisationer i kampen mod vold. Med hensyn til handel med kvinder og seksuel udnyttelse af błrn, herunder błrnepornografi p(cid:229) Internettet, har Kommissionen til hensigt at frems(cid:230)tte detaljerede forslag med henblik p(cid:229) at skabe en tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes strafferet. Forslagene vil ogs(cid:229) komme til at omfatte spłrgsm(cid:229)let om midlertidige opholdstilladelser til ofre, som er villige til at vidne i retten. Et af form(cid:229)lene med forslagene er at styrke lovgivningen p(cid:229) EU-plan for at beskytte kvinder mod det misbrug og den overtr(cid:230)delse af menneske- rettighederne, som handel med kvinder og seksuel udnyttelse udgłr. Desuden forvalter Kommissionen Daphne-programmet, som bek(cid:230)mper alle former for vold mod kvinder og błrn, og Stop-programmet, som bek(cid:230)mper menneskehandel og seksuel udnyttelse af błrn. Kommis- sionen bestr(cid:230)ber sig p(cid:229) som led i disse programmer at oprette netv(cid:230)rk i hele F(cid:230)llesskabet med deltagelse af b(cid:229)de offentlige og private organisationer, som besk(cid:230)ftiger sig med bek(cid:230)mpelse af vold. Dens form(cid:229)l er at fremme udvekslingen af oplysninger og den bedste praksis p(cid:229) omr(cid:229)det. Selv om Kommissionen ikke selv kan p(cid:229)tage sig udgifterne til oprettelse af s(cid:230)rlige centre, der skal beskytte kvinder mod misbrug (cid:129) disse udgifter skal afholdes af medlemsstaterne (cid:129) er Daphne- og Stop-program- met ogs(cid:229) med til at bevidstgłre offentligheden og give information. Kommissionen bestr(cid:230)ber sig p(cid:229) denne m(cid:229)de p(cid:229) at tilskynde ofre for misbrug til at tage kontakt med de relevante myndigheder. (2000/C 374 E/065) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0313/00 af Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) til Kommissionen Om: Sikring af sigłjnernes sociale rettigheder (11. februar 2000) Det er en ubestridelig kendsgerning, at et stort antal omvandrende befolkningsgrupper, herunder is(cid:230)r sigłjnere der bor i telt inden for Den Europ(cid:230)iske Union og i Europa generelt, bev(cid:230)ger sig enten p(cid:229) gr(cid:230)nsen af eller helt uden for de best(cid:229)ende sociale rammer. Der er adskillige eksempler, der understłtter det synspunkt, at sigłjnere i reglen er genstand for social udelukkelse og kun har begr(cid:230)nsede rettigheder p(cid:229) sundheds-, socialforsorgs- og uddannelsesomr(cid:229)det. Dette skyldes mange forskellige faktorer, s(cid:229)som sociale fordomme, manglen p(cid:229) en koordineret indsats fra statens side og en generelt fremherskende mentalitet, der tangerer til lovovertr(cid:230)delser (dvs. kr(cid:230)nkelse af sigłjnernes rettigheder), selvom dette sker ubevidst. Kan Kommissionen oplyse, om den agter at fremme eller stłtte samlede programmer eller s(cid:230)rprogrammer for social understłttelse af sigłjnerne med henblik p(cid:229) at styrke deres sociale bevidsthed, bevare deres borgeridentitet og respektere de enkelte berłrte befolkningsgruppers etniske identitet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionen vegne af Anna Diamantopoulou (7. april 2000) Bek(cid:230)mpelse af udelukkelse blev en af F(cid:230)llesskabets og medlemsstaternes m(cid:229)ls(cid:230)tninger med indfłrelsen af Amsterdam-traktaten. Skłnt hovedansvaret for at forebygge og bek(cid:230)mpe social udelukkelse ligger hos medlemsstaterne, b(cid:229)de kan og skal F(cid:230)llesskabet hj(cid:230)lpe p(cid:229) omr(cid:229)der, hvor det kan supplere medlemssta- ternes aktioner. Det er disse rammer, som F(cid:230)llesskabet kan arbejde inden for i bek(cid:230)mpelsen af social udelukkelse af alle s(cid:229)rbare enkeltpersoner og grupper, herunder omrejsende befolkningsgrupper, og