title: Særberetning nr. 7/2000 om Den Internationale Fond for Irland og det særlige støtteprogram for fred og forsoning i Nordirland og de tilgrænsende counties i Irland 1995-1999, med Kommissionens svar

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Northern Ireland
economic development
financial aid
peaceful co-existence

text: 25. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 146/1 I (Meddelelser) REVISIONSRETTEN S˘RBERETNING Nr. 7/2000 om Den Internationale Fond for Irland og det s(cid:230)rlige stłtteprogram for fred og forsoning i Nordirland og de tilgr(cid:230)nsende counties i Irland 1995-1999, med Kommissionens svar (artikel 248 EF, stk. 4, andet afsnit) (2000/C 146/01) INDHOLD Punkt Side RESUM(cid:201). INDLEDNING. RETTENS REVISION. DEN INTERNATIONALE FOND FOR IRLAND (IFI). ResumØ af de v(cid:230)sentligste resultater af revisionen af IFI. Finansielle bestemmelser og retsgrundlag. Administrative procedurer. IFI(cid:146)s programmer. Bedłmmelsesprocedurer. Tilsyn med og evaluering af projekterne. IFI(cid:146)s effekt. Kommissionens tilsyn. DET S˘RLIGE ST(cid:216)TTEPROGRAM FOR FRED OG FORSONING (PEACE). ResumØ af de v(cid:230)sentligste resultater af revisionen af Peace-programmet. Retsgrundlag og finansieringsordninger. Finansiel og budgetm(cid:230)ssig gennemfłrelse. Programmets administrative struktur. Procedurer for bedłmmelse af projekter. Efterfłlgende tilsyn med projekter, der har modtaget tilskud. Programmets effekt. Offentliggłrelse og information. FORANSTALTNINGER, DER FINANSIERES AF FLERE FONDE. ADDITIONALITET. KONKLUSION OG ANBEFALINGER. 1-2 3-5 6-28 6 7-12 13-14 15-16 17-20 21 22-27 28 29-55 29 30-33 34-38 39-44 45-48 49-50 51-54 55 56-58 59-65 66-71 BILAG 1-5. Kommissionens svar. 2 3 3 3 3 3 5 5 6 6 7 7 7 7 8 8 10 11 11 12 12 12 12 13 16 21 C 146/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 2000 RESUM(cid:201) Den Internationale Fond for Irland (IFI) blev oprettet i 1986 i henhold til den engelsk-irske aftale og har pri- m(cid:230)rt til form(cid:229)l at fremme forsoningen mellem de to adskilte befolkningsgrupper i Nordirland. I 1995 iv(cid:230)rk- satte Europa-Kommissionen et EF-initiativ udformet som et s(cid:230)rligt stłtteprogram for Nordirland og de til- gr(cid:230)nsende counties i Irland. Sigtet med programmet er at styrke fremskridtet hen imod et fredeligt og stabilt samfund og at fremme forsoning ved at łge den łkonomiske udvikling og besk(cid:230)ftigelsen. Denne beretning omhandler Den Europ(cid:230)iske Unions stłtte til IFI(cid:146)s aktiviteter frem til december 1997 og gennemfłrelsen af det s(cid:230)rlige program for fred og forsoning (Peace) i perioden 1995-1997. Revisionen omfattede en undersłgelse af, om EU-stłtten var udbetalt lovligt og formelt rigtigt, og Retten har p(cid:229) grundlag af en repr(cid:230)sentativ stikprłve af foranstaltninger og projekter undersłgt, om de procedurer, der var anvendt til udbetaling af midlerne til de to aktioner, var produktive og effektive. F(cid:230)llesskabets stłtteforanstaltninger, b(cid:229)de dem, der blev iv(cid:230)rksat gennem IFI, og Peace-programmet, blev udfor- met og gennemfłrt under s(cid:230)rdeles vanskelige forhold p(cid:229) grund af den mistillid, der hersker mellem de forskel- lige befolkningsgrupper. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r IFI understreger Retten, at Kommissionens fremgangsm(cid:229)de med at udbetale tilskud, fłr beho- vet herfor opstod, ikke sikrede, at EF-midlerne blev anvendt p(cid:229) den mest produktive m(cid:229)de (punkt 12). Der var ikke udarbejdet formelle vedt(cid:230)gter for IFI(cid:146)s personale og regler for delegering af befłjelser (punkt 14). Bedłm- melsen af projektansłgninger og kontrollen med de projekter, som havde f(cid:229)et stłtte, var ikke i alle tilf(cid:230)lde foretaget p(cid:229) en m(cid:229)de, som sikrede forsvarlig łkonomisk forvaltning (punkt 17-21). Kommissionen har ikke foretaget de undersłgelser og den kontrol, som er p(cid:229)kr(cid:230)vet i henhold til artikel 3 i finansieringsaftalen med IFI (punkt 28). I et omr(cid:229)de, hvor der ikke var mange muligheder for samarbejde p(cid:229) tv(cid:230)rs af befolkningsgrupperne, bevirkede Peace-programmet, at der blev etableret betydningsfulde samarbejdsstrukturer, og gav incitamenter til łget samarbejde. Det gav mulighed for partnerskaber og dialog og bragte beslutningsprocessen og ansvaret for den lokale udvikling t(cid:230)ttere p(cid:229) befolkningen og bidrog derved til at opfylde det overordnede m(cid:229)l, som var at ind- drage de lokale befolkningsgrupper direkte og derved forbedre de sociale og łkonomiske vilk(cid:229)r (punkt 39-40). Retten understreger imidlertid, at programmets opbygning var kompliceret, fordi de gennemfłrende organer var meget forskellige, og fordi de to regioner ikke havde de samme behov (punkt 41). Navnlig medfłrte beslut- ningen om at placere en stor del af det forvaltningsm(cid:230)ssige ansvar og beslutningsprocessen hos ikke-statslige organer, at der opstod problemer i forbindelse med udv(cid:230)lgelsen af de gennemfłrende organer (punkt 42-43). I nogle tilf(cid:230)lde gjorde de gennemfłrende organer ikke nok for at f(cid:229) udarbejdet en effektiv metodologi, der kunne anvendes til m(cid:229)lretning af f(cid:230)llesskabsprojekterne og ved udv(cid:230)lgelsen af de relevante sociale grupper og virksomheder (punkt 52-53). Der var ingen f(cid:230)lles kriterier for udv(cid:230)lgelse og bedłmmelse af projekter, og som fłlge heraf var nogle af bedłmmelserne ikke tilstr(cid:230)kkeligt dokumenterede, eller projekterne var ikke ble- vet behandlet ens (punkt 45-48). Programmet skulle lłbe i fem (cid:229)r, men den oprindelige tildeling d(cid:230)kkede kun tre (cid:229)r, og det gjorde det vanskeligt at planl(cid:230)gge og forvalte foranstaltningerne (punkt 34), og Retten konstaterede, at programgennemfłrelsen var forsinket (punkt 35-37). Frem til december 1997 var der mangler ved de systemer, der anvendtes ved udarbej- delsen af regnskaberne og andre oplysninger om forvaltningen (punkt 49), og der var ikke opstillet kvantifi- cerede m(cid:229)l i programdokumentet (punkt 50). Disse forhold har bevirket, at programmets kontrolmekanismer blev mindre effektive, og har gjort det vanskeligt at m(cid:229)le effekten nłjagtigt. Selv om Peace-programmets m(cid:229)l og gennemfłrelsesorganer var v(cid:230)sentligt forskellige fra andre programmers, overlappede programmet i stor udstr(cid:230)kning IFI(cid:146)s foranstaltninger og de stłtteforanstaltninger, der finansieredes over strukturfondene, og det resulterede i, at andre programmer blev mindre effektive, og at gennemfłrelsen af dem blev forsinket (punkt 56-58). 25. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 146/3 INDLEDNING 1. Den Internationale Fond for Irland (IFI) er en international organisation, som blev oprettet i henhold til en aftale af 18. sep- tember 1986 for at bidrage til det arbejde, der er omhandlet i arti- kel 10, litra a), i den engelsk/irske aftale af 15. november 1985 (1) mellem Det Forenede Kongerige og Irland. IFI(cid:146)s m(cid:229)l var at yde finansiel stłtte til foranstaltninger, som skulle fremme forsonin- gen mellem de to adskilte befolkningsgrupper i Nordirland og fremme samarbejdet p(cid:229) tv(cid:230)rs af gr(cid:230)nsen og stłtte den łkonomi- ske og sociale udvikling. IFI finansieres i dag med bidrag fra Den Europ(cid:230)iske Union (50 % over artikel B2-6 0 4 i EU(cid:146)s almindelige budget), USA (47 %) og Australien (3 %). IFI(cid:146)s stłtte ydes i form af en r(cid:230)kke programmer med (cid:229)rlige budgetter, og stłtten fordeles med 75 % til Nordirland og 25 % til Irland. 2. Efter parternes erkl(cid:230)ring om at indstille voldshandlingerne i Nordirland vedtog Kommissionen og medlemsstaterne i septem- ber 1994 et f(cid:230)llesskabsinitiativ kaldet »Det s(cid:230)rlige stłtteprogram for fred og forsoning i Nordirland og de tilgr(cid:230)nsende counties i Irland« (Peace). M(cid:229)let med programmet var »at styrke fremskridtet hen imod et fredeligt og stabilt samfund og at fremme forsoning ved at łge den łkonomiske udvikling og besk(cid:230)ftigelsen, fremme sanering af byomr(cid:229)der og landdistrikter, udvikle gr(cid:230)nseoverskri- dende samarbejde og łge den sociale integrering« (2). RETTENS REVISION 3. Retten har undersłgt de to ovenn(cid:230)vnte foranstaltningers lov- lighed og formelle rigtighed. For IFI(cid:146)s vedkommende d(cid:230)kker revi- sionen aktiviteterne frem til december 1997 og for Peace- programmets vedkommende perioden fra juli 1995 til december 1997. Retten undersłgte ogs(cid:229), om foranstaltningerne var produk- tive og effektive og for Peace-programmets vedkommende navn- lig de foranstaltninger, der var finansieret over Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling (EFRU). For IFI(cid:146)s vedkommende d(cid:230)k- ker revisionen en l(cid:230)ngere periode, nemlig helt fra 1989, da den politiske vold var p(cid:229) sit hłjeste og l(cid:230)nge fłr v(cid:229)benhvilerne og fredsinitiativerne i 1994. For Peace-programmets vedkommende svarer den periode, revisionen d(cid:230)kker (juli 1995 til december 1997), hovedsagelig til programmets indledende fase, hvor der blev indfłrt nye gennemfłrelsesbestemmelser. Retten erkender, at IFI og Peace-programmet har m(cid:229)ttet fungere under meget spe- cielle forhold, og er klar over, hvor stor en risiko der er forbundet med at gennemfłre udviklingsforanstaltninger i et politisk ustabilt miljł. Revisionsresultaterne skal ses p(cid:229) denne baggrund. 4. Rettens revision af IFI omfattede en indg(cid:229)ende undersłgelse af en stikprłve p(cid:229) 34 projekter, hvoraf ti blev revideret p(cid:229) stedet. Stikprłven blev udtaget, s(cid:229) den d(cid:230)kkede et bredt udsnit af de akti- viteter, som IFI gennemfłrer for at fremme dialog og forsoning og stłtte den łkonomiske og sociale udvikling. 5. For Peace-programmets vedkommende udvalgte Retten et bredt udsnit af de finansierede foranstaltninger til revision. Disse foranstaltninger blev gennemfłrt af otte af de 70 gennemfłrende organer, og Retten udtog heraf en stikprłve p(cid:229) 58 projekter, som blev revideret indg(cid:229)ende, heraf syv p(cid:229) stedet. DEN INTERNATIONALE FOND FOR IRLAND (IFI) ResumØ af de v(cid:230)sentligste resultater af revisionen af IFI 6. Rettens revisionsresultater, som der redegłres for i det fłl- gende, kan opsummeres som fłlger: a) IFI var den fłrste til at iv(cid:230)rks(cid:230)tte programmer, som blev for- valtet og gennemfłrt af Irland og Nordirland i f(cid:230)llesskab, og den prioriterede som noget nyt ugunstigt stillede omr(cid:229)der hłjest ved tildelingen af stłtten (jf. punkt 22). b) IFI(cid:146)s rolle som fłrste bidragyder til projekterne har givet stłt- temodtagerne mulighed for at f(cid:229) adgang til andre finansie- ringskilder (jf. punkt 23). c) Kommissionens fremgangsm(cid:229)de med at betale tilskud til IFI, fłr fonden havde behov for det, sikrede ikke, at EU-midlerne blev anvendt s(cid:229) produktivt som muligt (jf. punkt 12). d) IFI błr overveje at udarbejde en personalevedt(cid:230)gt og skriftlige regler for delegering af ansvar (jf. punkt 14). e) Bedłmmelsen af projektansłgninger og kontrollen med pro- jekter, der har modtaget stłtte, błr forbedres, s(cid:229) det sikres, at den łkonomiske forvaltning altid er forsvarlig (jf. punkt 19-21 og 27). f) Kommissionen har ikke foretaget de undersłgelser og den kontrol p(cid:229) stedet, som er p(cid:229)kr(cid:230)vet i artikel 3 i finansierings- aftalen med IFI, og denne mangel m(cid:229) afhj(cid:230)lpes snarest (jf. punkt 28). Finansielle bestemmelser og retsgrundlag 7. Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs finansiering af IFI blev fłrste gang godkendt i 1989 (3). Da havde IFI fungeret i tre (cid:229)r. Det nłdvendige retsgrundlag for f(cid:230)llesskabsfinansieringen kom imidlertid fłrst p(cid:229) plads, da R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 2687/94 af 31. oktober 1994 (4) blev vedtaget. C 146/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 2000 I perioden 1989-1994 ydede Kommissionen hvert (cid:229)r 15 mio. 8. ECU til IFI. I oktober 1994 fastsatte R(cid:229)det F(cid:230)llesskabets (cid:229)rlige finansielle bidrag til IFI til 20 mio. ECU pr. (cid:229)r for (cid:229)rene 1995, 1996 og 1997. Det blev senere vedtaget, at der hvert (cid:229)r skulle ydes 17 mio. ECU i bidrag for 1998 og 1999 (5), og at der inden 1. april 1999 skulle foretages en evaluering af IFI(cid:146)s resultater og en vurdering af behovet for yderligere stłtte. Det er i mellemtiden sket, og p(cid:229) Berlin-topmłdet i marts 1999 godkendte stats- og regeringscheferne yderligere (cid:229)rlige bidrag p(cid:229) 15 mio. ECU for perioden 2000-2002. 9. I henhold til forordningen fra 1994 forvalter Kommissionen bidragene og forel(cid:230)gger en (cid:229)rsberetning for budgetmyndigheden. Denne beretning skal omfatte en detaljeret redegłrelse for fon- dens virksomhed, en evaluering af stłttens art og virkning samt resultaterne af Kommissionens kontrol p(cid:229) stedet. 10. Tabel 1 viser gennemfłrelsen af budgettet for F(cid:230)llesskabets bidrag til IFI fordelt p(cid:229) forpligtelser og betalinger. I perioden 1989-1997 indgik F(cid:230)llesskabet forpligtelser for i alt 150 mio. ECU til IFI, og heraf er 146 mio. ECU blevet udbetalt (97 %). F(cid:230)l- lesskabets (cid:229)rlige bidrag betales i to trancher. Der udbetales et fłr- ste forskud p(cid:229) 80 % p(cid:229) grundlag af en samlet anmodning fra IFI, og de resterende 20 % betales, n(cid:229)r Kommissionen har modtaget IFI(cid:146)s (cid:229)rsregnskab. Betalingerne til IFI er baseret p(cid:229) et fast (cid:229)rligt bidrag og afh(cid:230)nger ikke af de faktiske udgifter, og dermed adskil- ler betalingsproceduren sig fra den, der anvendes i forbindelse med Peace-programmet (jf. tabel 2). Tabel 1 Gennemfłrelsen af budgettet for F(cid:230)llesskabets bidrag til den Internationale Fond for Irland 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 I alt (mio. ECU) Budgetpost Bevillingernes art B-5 4 7 IOB B-5 4 7 IOB B2-6 0 4 IOB B2-6 0 4 IOB B2-6 0 4 OB B2-6 0 4 OB B2-6 0 4 OB B2-6 0 4 OB B2-6 0 4 OB FORPLIGTELSER Oprindelige bevillinger Fremfłrt fra tidligere regnskabs(cid:229)r Disponible bevillinger 15,000 15,000 15,000 15,000 15,000 15,000 20,000 20,000 20,000 150,000 0,000 Regnskabs(cid:229)rets forpligtelser 15,000 15,000 15,000 15,000 15,000 15,000 20,000 20,000 20,000 150,000 BETALINGER Oprindelige bevillinger Fremfłrt fra tidligere regnskabs(cid:229)r 15,000 15,000 3,000 15,000 3,240 15,000 3,000 14,501 3,000 15,000 2,501 20,000 20,000 20,000 Disponible bevillinger 15,000 18,000 18,240 18,000 17,501 17,501 20,000 20,000 20,000 Betalinger afholdt over regnskabs- (cid:229)rets forpligtelser Betalinger afholdt over forpligtelser indg(cid:229)et i tidligere regnskabs(cid:229)r 12,000 11,760 12,000 12,000 12,000 12,000 16,000 16,000 16,000 119,760 : 3,000 3,240 3,000 3,000 (IOB) 3,000 3,000 4,000 4,000 26,240 Regnskabs(cid:229)rets betalinger 12,000 14,760 15,240 15,000 15,000 15,000 19,000 20,000 20,000 146,000 OB = Opdelte bevillinger. IOB = ikke-opdelte bevillinger. : Tal foreligger ikke. Kilde: Driftsregnskab og balance. 25. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 146/5 Tabel 2 EU(cid:146)s forpligtelser og betalinger til Den Internationale Fond for Irland og det s(cid:230)rlige stłtteprogram for fred og forsoning i Nordirland og de tilgr(cid:230)nsende counties i Irland IFI Peace (1) (mio. ECU) Regnskabs(cid:229)rets forpligtelser Regnskabs(cid:229)rets betalinger Regnskabs(cid:229)rets forpligtelser Regnskabs(cid:229)rets betalinger 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 I alt 15,000 15,000 15,000 15,000 15,000 15,000 20,000 20,000 20,000 12,000 14,760 15,240 15,000 15,000 15,000 19,000 20,000 20,000 150,000 146,000 (1) Det s(cid:230)rlige stłtteprogram blev iv(cid:230)rksat i 1995. 27,385 95,561 53,311 176,257 10,609 61,800 72,409 11. IFI(cid:146)s budget- og regnskabsregler głr det muligt at fremfłre bevillinger fra et regnskabs(cid:229)r til det n(cid:230)ste. Det g(cid:230)lder b(cid:229)de midler, der er indg(cid:229)et forpligtelser for til specifikke projekter, og for hvilke der er udsendt kontrakttilbud, og programmidler, der ikke er dis- poneret over til specifikke projekter. Denne fremgangsm(cid:229)de med indg(cid:229)else af forpligtelser, som skal d(cid:230)kkes af fremtidige bidrag, medfłrte et underskud p(cid:229) 16,46 mio. ECU p(cid:229) fondens balance pr. september 1997. IFI meddelte Retten, at fonden har valgt denne regnskabsopstillingsform, fordi den afspejler fondens helt spe- cielle status. 12. Alligevel blev der i 1995, 1996 og 1997 i gennemsnit kun afholdt betalinger for 37 % af de udgifter, der var indg(cid:229)et forplig- telser for, og som fłlge heraf havde IFI store bankindest(cid:229)ender p(cid:229) henholdsvis 64,85 mio. ECU, 88,91 mio. ECU og 78,75 mio. ECU. I henhold til artikel 6 i den (cid:229)rlige erkl(cid:230)ring, som IFI afgiver til Kommissionen, skal uudnyttede midler tilbagebetales. Kom- missionens betalingsprocedurer, som indeb(cid:230)rer, at der automa- tisk udbetales forskud til IFI, omfatter imidlertid ikke en vurdering af IFI(cid:146)s umiddelbare finansielle behov, men sikrer kun, at budget- bevillingerne udnyttes i et hurtigere tempo. Administrative procedurer 13. Den britiske og den irske regering udpeger i f(cid:230)llesskab fon- dens bestyrelse. Hvert af donorlandene og EU udpeger en obser- vatłr, som deltager i bestyrelsesmłderne. IFI, som har s(cid:230)rskilt juridisk status, er administrativt set uafh(cid:230)ngig og m(cid:229) ikke tage imod instrukser fra nogen af regeringerne (jf. bilag 1). 14. I henhold til artikel 10 i den engelsk/irske aftale ledes IFI(cid:146)s sekretariat i f(cid:230)llesskab af to generaldirektłrer og er i łvrigt sam- mensat af embedsm(cid:230)nd fra de to landes centraladministrationer. Dette personale stilles gratis til r(cid:229)dighed af de to regeringer. Der er imidlertid ikke indg(cid:229)et individuelle ans(cid:230)ttelseskontrakter med de udstationerede embedsm(cid:230)nd. Fondens forretningsorden omhandler specifikt generaldirektłrernes opgaver og befłjelser, men der foreligger ingen formel skriftlig beskrivelse af de łvrige tjenestem(cid:230)nds ansvar og opgaver. I fondens forretningsorden er der endvidere ingen regler for bestyrelsens delegering af befłjelser til indg(cid:229)else af aftaler, herunder til underskrivelse af kontrakttil- bud og forvaltningskontrakter, og de procedurer, der anvendes, er et resultat af praksis og almindelig skik og brug. IFI(cid:146)s programmer 15. IFI gennemfłrer sine m(cid:229)l via en r(cid:230)kke programmer, som omfatter projekter, som prim(cid:230)rt tildeles p(cid:229) grundlag af offentligt udbud. Pr. udgangen af 1997 havde IFI medfinansieret omkring 3 600 projekter under programmerne Ugunstigt Stillede Omr(cid:229)- der, Initiativer ved og for Befolkningsgrupperne, Bredere Horison- ter, Erhvervsvirksomhed og Teknologi, Turisme, Byudvikling og Flagskibsprojekter (jf. tabel 3). C 146/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 2000 Tabel 3 Den Internationale Fond for Irland (cid:150) 1997-programmer og -betalinger Initiativ for Ugunstigt Stillede Omr(cid:229)der Initiativer ved og for Befolkningsgrup- perne Bredere Horisonter Erhvervsvirksomhed og Teknologi Turisme Byudvikling Flagskibsprojekter Kilde: IFI(cid:146)s (cid:229)rsretning 1997. 1 000 ECU 1 000 GBP 16 642 7 279 9 264 1 315 7 174 6 800 4 006 11 137 4 871 6 200 880 4 801 4 551 2 681 52 480 35 121 16. IFI(cid:146)s sekretariat og/eller de s(cid:230)rlige programteam foretager en forelłbig bedłmmelse af hvert enkelt projekt, hvorefter det mini- sterium eller agentur, der forvalter projektet, bedłmmer det for- melt. De udpegede bestyrelsesmedlemmer behandler s(cid:229) projek- terne og forel(cid:230)gger dem for fondens samlede bestyrelse, som tager den endelige beslutning efter fłrst at have hłrt det r(cid:229)dgivende udvalg. Bedłmmelsesprocedurer 17. I henhold til reglerne for udn(cid:230)vnelse af bestyrelsesmedlem- mer og bestyrelsens forretningsorden kan bestyrelsen ans(cid:230)tte r(cid:229)d- givere og konsulenter til at bist(cid:229) med at bedłmme de indsendte projekter og mere generelt med at varetage bestyrelsens opgaver. Fonden benytter sig af denne mulighed, og projekterne forvaltes normalt af ministerier eller andre offentlige organer. I strid med aftalens bestemmelser om at de to regeringer skal stille sekretari- atsbistand til r(cid:229)dighed uden vederlag, har IFI betalt disse organer henholdsvis 3,14 mio. ECU, 3,59 mio. ECU og 2,89 mio. ECU i (cid:229)rene 1996, 1997 og 1998 for denne bistand. Det svarede i gen- nemsnit til 5 % af udgifterne til programmet. 18. I bestyrelsens forretningsorden er der fastlagt specifikke kri- terier for IFI(cid:146)s bedłmmelse af projekter. Projekterne skal bl. a. v(cid:230)re rentable, og IFI skal foretage en forudg(cid:229)ende vurdering, som ogs(cid:229) skal omfatte en risikovurdering. 19. De fleste af de reviderede projekter var i overensstemmelse med IFI(cid:146)s m(cid:229)l, men for otte af de 34 reviderede projekters ved- kommende (6) var procedurerne for risikovurdering og bedłm- melse ikke gode nok. Retten konstaterede fłlgende mangler: a) Det blev besluttet at yde stłtte til et projekt, uden at der var foretaget en formel virksomhedsvurdering (et ridesportscen- ter (7); IFI har oplyst, at den bedłmte projektet internt, men at den ikke mente, at det var nłdvendigt at foretage en s(cid:230)rskilt vurdering af, om projektet kunne betale sig). b) En anmodning om stłtte til et projekt under initiativet Ugun- stigt Stillede Omr(cid:229)der var vedlagt projektplaner som doku- mentation, men den fłrste formelle bedłmmelse af projektet blev fłrst foretaget, efter at IFI havde godkendt det fłrste stłt- tebelłb p(cid:229) 915 985 ECU (8). c) I et tilf(cid:230)lde var der ikke foretaget en fuldst(cid:230)ndig vurdering af, om projektet kunne betale sig, og det foresl(cid:229)ede projekt blev derfor erstattet med et andet (et projekt for et kultur- og sprogcenter (9) blev erstattet af en biograf og en kontorbyg- ning, som det lokale byr(cid:229)d lejede kontorer i). d) For et projekts vedkommende (10) accepterede ansłgeren ikke stłttetilbuddet. Tilbuddet blev derefter fremsat igen, fłr der var foretaget en ny łkonomisk vurdering, og p(cid:229) trods af, at de łvrige bidragydere tog forbehold med hensyn til, om det nu mindre omfattende projekt kunne betale sig. et IFI f. eks. 20. Tre af de 34 reviderede projekter (11) havde modtaget midler i flere omgange til d(cid:230)kning af budgetoverskridelser og tilbagebe- taling af l(cid:229)n. I forbindelse med et projekt for et multimedia udstil- lingscenter (12) udbetalte fłrste bidrag p(cid:229) 1 494 268 ECU og betalte i de efterfłlgende (cid:229)r yderligere 373 566 ECU og 522 993 ECU. Alligevel słgte projektet, som ikke var selvfinansierende pr. 31. december 1997, at f(cid:229) et perma- nent tilskud, s(cid:229) det kunne viderefłres. Uden i łvrigt at drage disse projekters generelle kvalitet i tvivl skal det n(cid:230)vnes, at ingen af de tre projekter var łkonomisk levedygtige pr. 31. december 1997, selv om det var det kriterium, der l(cid:229) til grund for IFI(cid:146)s beslutning om at yde stłtte. Tilsyn med og evaluering af projekterne 21. Tilsynet med og evalueringen af seks af de 34 reviderede projekter var beh(cid:230)ftet med svagheder (13). Disse svagheder blev forv(cid:230)rret af, at de projektansvarliges forvaltning ikke var hen- sigtsm(cid:230)ssig. I det fłlgende gives en r(cid:230)kke eksempler: a) Projekterne opfyldte ikke stłttebetingelserne (f. eks. fik et pro- jekt til udvikling af landdistrikter (14) tildelt i alt 1 084 834 ECU. I tre rapporter fra henholdsvis 1995, 1996 og 1997, som IFI havde f(cid:229)et udarbejdet af konsulenter, var det blevet p(cid:229)pe- get, at forvaltningen af projektet var beh(cid:230)ftet med alvorlige problemer. Alligevel blev det oprindelige tilskud udbetalt, uden at det fornłdne bidrag fra lokalsamfundet var tilveje- bragt, og der blev udbetalt yderligere stłtte, selv om kontrol- systemerne ikke var forbedret v(cid:230)sentligt). 25. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 146/7 b) Der blev for sent truffet direkte foranstaltninger til beskyttelse af IFI(cid:146)s investeringer (f. eks. slog investeringen i et projekt ved- rłrende et indkvarterings-/aktivitetscenter (15), som blev til- delt 793 200 ECU, fejl, fordi projektet konstant havde finan- sielle problemer. Af IFI(cid:146)s interne notat om projektet fremgik det, at de samlede udgifter til ejendommen belłb sig til 1 541 175 ECU, og at det faktisk var ubegribeligt, n(cid:229)r man havde set ejendommen, b(cid:229)de mens byggeriet stod p(cid:229), og da bygningen stod f(cid:230)rdig. IFI har oplyst, at en del af projektet nu er solgt og i drift, men det (cid:230)ndrer ikke ved, at dette lokalsam- fundsprojekt mislykkedes p(cid:229) grund af d(cid:229)rlig forvaltning og mangelfuld kontrol med omkostningerne). IFI(cid:146)s effekt 22. IFI blev oprettet i 1987, fłr strukturfondsreformen. Fonden introducerede en r(cid:230)kke principper, som senere skulle blive de centrale elementer i denne reform. Det g(cid:230)lder f. eks. princippet om programmering af łkonomisk udvikling og betydningen af, at der indg(cid:229)s partnerskaber mellem forskellige befolkningsgrup- per. Fonden var ogs(cid:229) den fłrste, som iv(cid:230)rksatte programmer, der blev forvaltet og gennemfłrt af Irland og Nordirland i f(cid:230)llesskab, og som gav ugunstigt stillede omr(cid:229)der hłjeste prioritet ved for- delingen af stłtten. 23. IFI(cid:146)s rolle som fłrste bidragyder gav stłttemodtagerne mulig- hed for at f(cid:229) adgang til andre finansieringskilder. I sin evaluerings- rapport om IFI fra marts 1997 (16) undersłgte Kommissionen dette aspekt. Den fremmede kapitals andel i perioden 1994-1996 var p(cid:229) 1,8: 1, men Kommissionen har ikke undersłgt, hvor stor en procentdel af dette tal der kan henfłres til EU(cid:146)s medfinansie- ring, og hvor stor en procentdel der er private investeringer. Hertil kommer, at Kommissionen ved kun at beregne den fremmede kapitals andel i IFI-stłtten ikke tager hensyn til de offentlige mid- ler (inklusive EU-midler), der under alle omst(cid:230)ndigheder ville have v(cid:230)ret til r(cid:229)dighed, is(cid:230)r til et omr(cid:229)de under m(cid:229)l 1. Og da der ikke er foretaget en egentlig analyse af de forskellige bidragyderes betydning og af synergien mellem dem, kommer det i mange til- f(cid:230)lde ikke frem, hvor stor en rolle andre bidragydere - b(cid:229)de natio- nale og EU - spiller, og hvor v(cid:230)sentlig en effekt deres bidrag har. 25. N(cid:229)r projekterne godkendes, registreres der overslag i fon- dens projektdatabase over, hvor mange nye arbejdspladser de stłttede projekter maksimalt vil resultere i. I undersłgelsen om stłttens effekt blev det faktiske antal oprettede lokale arbejdsplad- ser ansl(cid:229)et til 85 % af det besk(cid:230)ftigelsespotentiale, som IFI havde anfłrt, hvilket blev betragtet som tilfredsstillende sammenlignet med andre organers resultater. For to af de reviderede projekters vedkommende oversteg det skłnnede antal arbejdspladser langt det faktiske antal lokale arbejdspladser (f. eks. et center for forsk- ning i akvakultur (18), hvor antallet af oprettede arbejdspladser som fłlge af projektet blev ansl(cid:229)et til 2 000, men hvor der i rea- liteten kun blev oprettet fire. Tilsvarende var antallet af oprettede arbejdspladser i forbindelse med et initiativprojekt for fiskerlands- byer (19) ansl(cid:229)et til 41 fuldtidsstillinger, men der blev i realiteten kun oprettet ti). 26. Undersłgelsen af stłttens effekt viste, at IFI (20) og is(cid:230)r pro- grammet Bredere Horisonter, som g(cid:229)r p(cid:229) tv(cid:230)rs af gr(cid:230)nsen og befolkningsgrupperne, havde en positiv effekt. Undersłgelsen viste imidlertid ogs(cid:229), at det var vanskeligt at finde en tilfredsstil- lende modus operandi for gr(cid:230)nseoverskridende projekter, og det resulterede i, at modtagerne af stłtte i forbindelse med s(cid:229)danne projekter overvejende blev ministerier og faglige organer. 27. Evalueringsrapporter giver v(cid:230)rdifulde oplysninger om akti- viteternes effekt, der kan anvendes i forbindelse med den strate- giske planl(cid:230)gning, dvs. n(cid:229)r m(cid:229)lene skal fastl(cid:230)gges og midlerne fordeles. Der findes imidlertid ingen ajourfłrte oplysninger om projekternes resultater eller om udarbejdelse af indikatorer, der kan anvendes i forbindelse med de projekter, der finansieres af IFI (som i tilf(cid:230)ldet med antal oprettede arbejdspladser). Det er en svaghed ved forvaltningskontrollen og udgłr en risiko for, at m(cid:229)lene m(cid:229)ske ikke vil blive opfyldt produktivt og effektivt. Kommissionens tilsyn 28. I henhold til artikel 3 i den g(cid:230)ldende forordning skal Kom- missionen fłre tilsyn med IFI(cid:146)s aktiviteter, men Kommissionen har ikke opfyldt denne forpligtelse fuldt ud. Det var fastsat, at der fra 1995 og fremover skulle udarbejdes en (cid:229)rsberetning om IFI(cid:146)s akti- viteter, men den fłrste rapport blev fłrst fremlagt i 1997. Hertil kommer, at Kommissionen ikke foretog undersłgelser eller stedlig kontrol i denne periode. I en undersłgelse, som IFI fik udarbejdet i 1994, om effekten 24. af programmerne, ansl(cid:229)s det, at projekter stłttet af IFI havde skabt 23 787 arbejdspladser pr. 30. september 1994. Da fortr(cid:230)ngnings- effekten (displacement effect) og dłdv(cid:230)gteffekten (dvs. et skłn over, hvor sandsynligt det er, at projekterne opn(cid:229)r anden finan- siering eller gennemfłres uden stłtte) blev medregnet, blev dette tal reduceret til 11 186. Det skłnnede antal arbejdspladser er yderligere blevet reduceret til 7 000 i en senere undersłgelse fra 1996, der d(cid:230)kkede samme periode (undersłgelsen blev gennem- fłrt af konsulenter (17), som ogs(cid:229) deltog i den fłrste undersł- gelse). DET S˘RLIGE ST(cid:216)TTEPROGRAM FOR FRED OG FORSONING (PEACE) ResumØ af de v(cid:230)sentligste resultater af revisionen af Peace-programmet 29. Resultaterne af Rettens revision kan opsummeres som fłl- ger: C 146/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 2000 a) Peace-programmet gav gode muligheder for partnerskab og dialog. Det vandt tilslutning fra begge befolkningsgrupper, fordi det bragte beslutningsprocessen t(cid:230)ttere p(cid:229) befolkningen og gav borgerne stłrre ansvar for udviklingen af lokalomr(cid:229)det (punkt 39-40). b) Programgennemfłrelsen var kompliceret, fordi der var s(cid:229) mange forskellige gennemfłrende organer, og fordi de to regioner havde forskellige behov (punkt 41). c) I nogle tilf(cid:230)lde lagde de gennemfłrende organer ikke nok v(cid:230)gt p(cid:229) at udvikle en effektiv metode til udv(cid:230)lgelse af lokale projekter og af de sociale grupper og virksomheder, som pro- grammet var rettet imod (punkt 52-53). d) Programmet skulle lłbe i fem (cid:229)r, men fik kun tildelt midler til tre (cid:229)r, og det gjorde det vanskeligt at planl(cid:230)gge og forvalte foranstaltningerne og fłrte til, at programgennemfłrelsen blev forsinket (punkt 34-35). e) Beslutningen om i vidt omfang at l(cid:230)gge forvaltningen og beslutningsprocessen ud til ikke-statslige organisationer resul- terede i, at der opstod problemer i forbindelse med udv(cid:230)lgel- sen af de gennemfłrende organer (punkt 42-43). f) Udv(cid:230)lgelses- og bedłmmelsesprocedurerne var ikke baseret p(cid:229) de samme kriterier, og det resulterede i, at projekterne i mange tilf(cid:230)lde ikke blev bedłmt indg(cid:229)ende, at bedłmmelsen ikke var tilstr(cid:230)kkeligt dokumenteret, og at projekterne ikke altid blev behandlet ens (punkt 45-48). g) I december 1997 var der endnu ikke indfłrt egnede kontrol- mekanismer, databaserne var mangelfulde, og de systemer, der blev anvendt ved udarbejdelsen af regnskaberne og andre oplysninger til ledelsen, var ikke fyldestgłrende. Det resulte- rede i unłjagtige regnskaber og ledelsesinformationer (punkt 49). h) Der var ikke opstillet kvantificerede m(cid:229)l, og det var derfor vanskeligt at m(cid:229)le programmets effekt (punkt 50). i) M(cid:229)lene for Peace-programmet og gennemfłrelsesorganerne var v(cid:230)sentligt forskellige fra andre programmers, men allige- vel overlappede programmet, IFI(cid:146)s foranstaltninger og de stłt- teforanstaltninger, der finansieredes over strukturfondene, i hłj grad hinanden. Det medfłrte, at andre programmer blev mindre produktive, og at gennemfłrelsen af dem blev forsin- ket (punkt 56-58). Retsgrundlag og finansieringsordninger 30. Som reaktion p(cid:229) udviklingen i fredsprocessen i Nordirland i 1994 łnskede Kommissionen at finde nye m(cid:229)der at stłtte freds- processen p(cid:229) og godkendte derfor den 28. juli 1995 det s(cid:230)rlige stłtteprogram for fred og forsoning. Peace-programmet, som er et EF-initiativ (EFI), der modtager stłtte fra flere fonde i henhold til de forskellige strukturfondsforordninger og forordningen ved- rłrende EIB, blev oprettet efter omfattende hłring af alle de impli- cerede parter i b(cid:229)de Irland og Nordirland. Programmets strategi- ske m(cid:229)l er »at styrke fremskridtet hen imod et fredeligt og stabilt samfund og at fremme forsoning ved at łge den łkonomiske udvikling og besk(cid:230)ftigelsen, fremme sanering af byomr(cid:229)der og landdistrikter, udvikle gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde og łge den sociale integration«. I mods(cid:230)tning til andre strukturfondspro- grammer skulle Peace-programmet ikke kun give en łkonomisk tilbagest(cid:229)ende region mulighed for at indhente et udviklingsefter- sl(cid:230)b, sigtet med programmet var ogs(cid:229), at det skulle v(cid:230)re til gavn for de omr(cid:229)der og befolkningsgrupper, der var h(cid:229)rdest ramt af volden, og som derfor led de stłrste afsavn. 31. Programmet best(cid:229)r af syv delprogrammer opdelt i 30 foran- staltninger, hvoraf de 20 gennemfłres af Nordirland og de til- gr(cid:230)nsende counties i Irland i f(cid:230)llesskab (jf. bilag 2a og 2b). Pro- grammets opbygning vises i bilag 3. Der blev afsat 300 mio. ECU til den fłrste periode 1995-1997, og Kommissionen godkendte efterfłlgende yderligere 100 mio. ECU for b(cid:229)de 1998 og 1999. I programdokumentet gives en kort beskrivelse af de mulig- 32. heder, der er opst(cid:229)et som fłlge af voldshandlingernes ophłr, f. eks. mulighederne for at foretage łkonomiske justeringer, s(cid:229) balancen mellem den offentlige og den private sektor (cid:230)ndres, og samtidig reducere de negative konsekvenser, som en nedsk(cid:230)ring af sikker- hedsforanstaltningerne vil f(cid:229) p(cid:229) besk(cid:230)ftigelsen. Der blev imidler- tid ikke gjort n(cid:230)rmere rede for, hvilken type muligheder der helt konkret kunne v(cid:230)re tale om, s(cid:229) programmet kunne medvirke til at udnytte dem effektivt. Hertil kommer, at selv om Peace- programmets sigte var, at projekter, der blev gennemfłrt p(cid:229) tv(cid:230)rs af befolkningsgrupperne, og som var rettet mod socialt margina- liserede grupper, skulle prioriteres hłjest, indeholdt programmet ingen retningslinjer for, hvordan s(cid:229)danne grupper skulle identifi- ceres, og heller ikke kriterier for prioritering af m(cid:229)lene. 33. Disse s(cid:230)rlige forhold kombineret med kravet om en łjeblik- kelig og synlig effekt p(cid:229) stedet, den stramme tidsplan for gennem- fłrelsen af den fłrste fase samt łnsket om at tage hensyn til s(cid:229) mange lokale interesser som muligt i beslutnings- og gennemfł- relsesprocessen kr(cid:230)vede et betydeligt administrativt arbejde af alle, der var involveret i gennemfłrelsen af Peace-programmet. Finansiel og budgetm(cid:230)ssig gennemfłrelse 34. I Kommissionens oprindelige finansieringsafgłrelse var der kun afsat midler for tre (cid:229)r til et program, der skulle lłbe i fem (cid:229)r. Det var i hłj grad uhensigtsm(cid:230)ssigt, eftersom usikkerheden om den fremtidige finansiering gjorde det vanskeligt at planl(cid:230)gge og forvalte delprogrammerne og foranstaltningerne. Denne usikker- hed fłrte til, at de aktioner, der skulle finansieres, blev udvalgt for sent. 25. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 146/9 35. Forsinkelserne i programgennemfłrelsen, som ses i tabel 4, resulterede i, at bevillingerne til Peace-programmet ikke blev udnyttet fuldt ud. Betydelige belłb i forpligtelsesbevillinger bort- faldt pr. udgangen af 1996 og 1997, henholdsvis 14,9 mio. ECU (13,5 % af bevillingerne) og 106,6 mio. ECU (66,7 % af bevillin- gerne). Disse bortfald svarede til mere end 40 % af bevillingerne for perioden 1995-1997. Tilsvarende bortfaldt i samme periode 34,9 mio. ECU i betalingsbevillinger eller mere end 20 % af bevil- lingerne. Til trods for den lave udnyttelsesgrad blev der stillet yderligere 100 mio. ECU til r(cid:229)dighed til programmet i hvert af (cid:229)rene 1998 og 1999. Transaktioner over budgetkonto B2-1 4 1 2 »S(cid:230)rprogrammer for regioner i Nordirland og Irland« (cid:151) Det s(cid:230)rlige stłtteprogram for fred og forsoning (Peace) Tabel 4 1995 1996 1997 I alt (mio. ECU) FORPLIGTELSER Oprindelige bevillinger 66,000 117,900 159,900 343,800 Overfłrt til andre foranstaltninger i % af oprindelige bevillinger Disponible bevillinger Regnskabs(cid:229)rets forpligtelser i % af disponible bevillinger i % af oprindelige bevillinger Bevillinger, der er bortfaldet i % af disponible bevillinger (cid:150) 38,615 58,5 27,385 27,385 100,0 41,5 0,000 0,0 (cid:150) 7,390 6,3 0,000 0,0 110,510 159,900 95,561 86,5 81,1 14,950 13,5 BETALINGER Oprindelige bevillinger 40,000 69,100 Overfłrt til andre foranstaltninger (cid:150) 10,425 (cid:150) 14,918 Disponible bevillinger Betalinger afholdt over regnskabs(cid:229)rets bevillinger Betalinger afholdt over bevillinger fra tidligere regn- skabs(cid:229)r Regnskabs(cid:229)rets betalinger i % af disponible bevillinger i % af oprindelige bevillinger Bevillinger, der er bortfaldet i % af disponible bevillinger tal foreligger ikke. : Kilde: Driftsregnskab og balance. 29,576 13,693 : 13,693 46,3 34,2 15,883 53,7 54,182 31,071 10,609 41,680 76,9 60,3 12,502 23,1 (cid:150) 46,005 13,4 297,795 176,257 59,2 51,3 121,538 40,8 203,000 (cid:150) 31,475 171,525 64,120 72,409 136,530 79,6 67,3 34,995 20,4 53,311 33,3 33,3 106,589 66,7 93,900 (cid:150) 6,133 87,767 19,357 61,800 81,157 92,5 86,4 6,610 7,5 36. Kommissionens regnskaber viser, at de disponible bevillinger for 1995 blev udnyttet 100 %, fordi 38,6 mio. ECU (58,5 % af (cid:229)rets oprindelige bevillinger) blev overfłrt til andre EF-initiativer. Faktisk blev mere end 46 mio. ECU, svarende til ca. 13 % af de oprindelige bevillinger, overfłrt til andre EF-initiativer i perioden 1995-1997. 37. Af de 148,3 mio. ECU, der var bevilget over Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling for perioden 1995-1997, havde Kom- missionen pr. 31. december 1997 udbetalt 61,4 mio. ECU eller 41,4 % af det tildelte belłb som forskud. Pr. samme dato androg de anmeldte udgifter til projekterne imidlertid kun 20 % af det budgetterede belłb i finansieringsplanen for 1995-1997 (jf. tabel 5). C 146/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 2000 EFRU-bevillinger til det s(cid:230)rlige stłtteprogram for fred og forsoning (cid:151) den finansielle stilling pr. 31. december 1997 Tabel 5 Kommissionsbeslutninger 1. Oprindelig planlagt (1) 1. 1. Offentlige udgifter 1. 2. EFRU 2. ˘ndring (2) 2. 1. Offentlige udgifter 2. 2. EFRU Gennemfłrte transaktioner Forpligtelser 1995 1996 1997 1998 1999 I alt (mio. ECU) 20,02 15,01 79,85 59,51 99,16 73,77 199,02 148,29 0,40 0,28 11,91 8,98 86,90 65,15 73,92 54,58 26,21 19,54 199,35 148,53 3. Forpligtelser, EFRU (ECU) 3. 1. Forpligtelser, EFRU (i % af punkt 1. 2) 15,01 100,00 52,11 87,57 7,29 9,88 Betalinger 4. Betalinger, EFRU (ECU) 4. 1. Betalinger, EFRU (i % af punkt 1. 2) 4. 2. Betalinger, EFRU (i % af punkt 3. 1) Attesterede udgifter (3) 5. Attesterede udgifter (ECU) 5. 1. Attesterede udgifter (i % af punkt 1. 1) 5. 2. Attesterede udgifter (i % af punkt 2. 1) (1) Beslutning K(95) 1789 af 28. 7. 1995, 1995-priser. (2) Beslutning K(97) 3224 af 5. 12. 1997, 1996-priser. (3) Attestering af udgifterne modtaget af Kommissionen den 12. 12. 1997. 7,51 50,00 50,00 19,96 33,54 38,29 33,92 45,98 465,45 0,35 1,7 12,98 16,3 26,64 26,9 74,42 50,18 61,39 41,39 82,49 39,96 20,1 20,0 38. Den supplerende bevilling p(cid:229) 100 mio. ECU for hvert af (cid:229)rene 1998 og 1999 var betinget af, at Kommissionen forelagde en gennemfłrelsesrapport. Denne rapport blev forelagt i novem- ber 1997 i form af en meddelelse til R(cid:229)det, Europa-Parlamentet, Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget (21). Rap- porten viser, at EFRU-forpligtelserne pr. udgangen af 1997 forven- tedes at ville andrage 74,4 mio. ECU og betalingerne 61,4 mio. ECU. Fordi midlerne blev anvendt s(cid:229) langsomt, blev udgifterne i henhold til en ny kommissionsbeslutning af 5. december 1997 fordelt over en fem(cid:229)rig periode, og belłbet for perioden 1995- 1997 blev sat v(cid:230)sentligt ned. P(cid:229) Berlin-topmłdet i marts 1999 blev det besluttet at viderefłre Peace-programmet i yderligere fem (cid:229)r med en tildeling p(cid:229) 500 mio. ECU for denne periode. Programmets administrative struktur en central rolle i gennemfłrelsen af programmet. Denne nye »nedefra og op«-strategi blev betragtet som politisk nłdvendig for, at det samlede program kunne blive en succes, selv om en s(cid:229)dan fremgangsm(cid:229)de skabte risiko for forvaltningsproblemer og for- sinkelser i gennemfłrelsen. I mods(cid:230)tning til IFI(cid:146)s forvaltningspro- cedurer blev en stor del af forvaltnings- og beslutningsfunktio- nerne s(cid:229)ledes placeret uden for centraladministrationen og andre offentlige organer. 40. Denne fremgangsm(cid:229)de har v(cid:230)ret en succes, og det bedste eksempel herp(cid:229) er distriktspartnerskaberne i Nordirland, som er sammensat af repr(cid:230)sentanter for begge befolkningsgrupper. Til- svarende sikrede oprettelsen af et konsultationsforum (Consulta- tive Forum), som skulle overv(cid:229)ge gennemfłrelsen af det samlede program, at en lang r(cid:230)kke forskellige partnere blev repr(cid:230)senteret. 39. EF-initiativet indeholdt en r(cid:230)kke nyskabelser. Det d(cid:230)kkede b(cid:229)de Nordirland og de tilgr(cid:230)nsende counties i Irland og omfat- tede en model for, hvordan man kunne fremme samarbejdet p(cid:229) tv(cid:230)rs af gr(cid:230)nsen og mellem de to befolkningsgrupper og dermed i hłjere grad inddrage den lokale befolkning. De centrale gen- nemfłrelsesorganer og distriktspartnerskaber spillede derfor (sam- men med de traditionelle kanaler som ministerier og agenturer) 41. En r(cid:230)kke faktorer har imidlertid gjort det vanskeligt at fłlge strategien for programmet. For det fłrste d(cid:230)kkede Peace- programmet et meget bredt omr(cid:229)de, og antallet af gennemfł- rende organer var meget stort. Endvidere indvirkede det p(cid:229) pro- grammet, at man havde forsłgt at imłdekomme de to regioners behov i en og samme struktur, som skulle omfatte de omr(cid:229)der, hvor forskellene mellem dem var allermest udtalte, nemlig forso- ning og social genopretning. 25. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 146/11 42. Omkring 70 organer med meget forskellige administrative procedurer deltog i gennemfłrelsen af programmet. Det skabte problemer i forbindelse med udv(cid:230)lgelsen af de gennemfłrende organer. For eksempel blev det konstateret, at de formidlende organer, der skulle forvalte den del af programmet, der blev ydet som globaltilskud, ikke blev udvalgt p(cid:229) grundlag af udbudspro- cedurer, og at denne del af programmet blev sat i gang, uden at de fornłdne kontrakter var indg(cid:229)et, fordi det hastede s(cid:229) meget med at f(cid:229) programmet iv(cid:230)rksat. Endvidere blev der konstateret et tilf(cid:230)lde, hvor det ikke var de samme organer, som dem der var anfłrt i programdokumentet (22), der gennemfłrte projektet. 43. For en af de reviderede foranstaltningers vedkommende kon- stateredes det ogs(cid:229), at en offentlig virksomhed udpeget af pro- grammet (23) havde delegeret alle sine befłjelser til uafh(cid:230)ngige sekund(cid:230)re virksomheder (second tier bodies) uden at have ind- hentet overv(cid:229)gningsudvalgets eller Kommissionens tilladelse. Disse organers ansvarsomr(cid:229)der var defineret i et kontrakttilbud, og det delegerede organ gav dem en forvaltningsh(cid:229)ndbog. Men selv om der blev gennemfłrt udbudsprocedurer, blev to af de syv forvalt- ningsorganer (24) udvalgt uden om denne procedure og i strid med R(cid:229)dets direktiv 92/50/E(cid:216)F om indg(cid:229)else af offentlige tjene- steydelsesaftaler. Hertil kommer, at valget af et af disse organer ikke var foreneligt med dette organs funktioner, eftersom den offentlige virksomhed (25) var aktion(cid:230)r i det p(cid:229)g(cid:230)ldende organ. 44. I perioden frem til 31. december 1997 blev begrebet endelig stłttemodtager ikke konsekvent defineret p(cid:229) samme m(cid:229)de, og det resulterede i unłjagtige regnskaber. I juli 1997 foreslog overv(cid:229)g- ningsudvalget for Peace-programmet Kommissionen, at der kunne rettes op p(cid:229) disse forhold ved at anerkende de gennemfłrende organer som endelige stłttemodtagere. Form(cid:229)let var udelukkende at fremskynde betalingerne fra Kommissionen. Denne fremgangs- m(cid:229)de blev imidlertid ikke fulgt af alle de gennemfłrende organer. Hertil kommer, at der i henhold til EFRU-forordningen skal afl(cid:230)g- ges regnskab for de endelige stłttemodtageres faktisk afholdte udgifter, fłr restbelłbet kan udbetales. Det vil derfor kr(cid:230)ve en meget betydelig arbejdsindsats at afstemme de forskellige regn- skaber, n(cid:229)r Peace-programmet skal afsluttes. Procedurer for bedłmmelse af projekter 45. De procedurer for udv(cid:230)lgelse og bedłmmelse af projekter, som otte (26) af gennemfłrelsesorganerne anvendte, var indbyrdes meget forskellige, hvilket fremg(cid:229)r af de svagheder, der redegłres for i de fłlgende punkter. Til trods for, at det var gennemfłrelses- organernes erkl(cid:230)rede łnske, n(cid:229)ede Nordirland og de tilgr(cid:230)nsende counties i Irland ikke til enighed om f(cid:230)lles regler for bedłmmelse af projekter og udsendelse af kontraktilbud. 46. Eftersom hverken regeringerne eller Kommissionen havde opstillet formelle retningslinjer, og et af m(cid:229)lene for Peace- programmet var at sikre, at midlerne blev m(cid:229)lrettet til de omr(cid:229)- der, der var mest berłrt af konflikten, fordelte de gennemfłrende organer i Nordirland som hovedregel midlerne p(cid:229) grundlag af et s(cid:229)kaldt fattigdomsindeks (27). De irske counties i gr(cid:230)nseomr(cid:229)det fordelte ikke systematisk midlerne p(cid:229) grundlag af et s(cid:229)dant fat- tigdomsindeks. Da der ikke var opstillet en f(cid:230)lles definition, var der ikke tilstr(cid:230)kkelig sikkerhed for, at investeringerne blev fore- taget i de omr(cid:229)der, hvor behovene var stłrst. I ni af de 58 reviderede projekter var procedurerne for udv(cid:230)l- 47. gelse og bedłmmelse mangelfulde. I forbindelse med en bestemt foranstaltning var der ikke fastlagt en procedure for sammenlig- ning af de forskellige ansłgningers v(cid:230)rdi (28), og for de fleste af de reviderede projekters vedkommende konstaterede Retten, at projekterne ikke var blevet opstillet i prioriteringsr(cid:230)kkefłlge efter antal point eller v(cid:230)gtet v(cid:230)rdi (29). 48. Et af de gennemfłrende organer (30), som forvaltede fem af de udvalgte projekter (31), kunne ikke forel(cid:230)gge noget materiale om bedłmmelsen af projekterne, og for et af projekternes ved- kommende var omkostningerne (32) ikke blevet fordelt p(cid:229) de for- skellige projektfaser. Den dag, projektet blev godkendt, havde det gennemfłrende organ endnu ikke modtaget en formel projektan- słgning. Endvidere var de projektansłgninger, der var indsendt, inden organet officielt blev oprettet i juli 1996, ikke blevet bedłmt formelt. Procedurerne var derfor ikke tilstr(cid:230)kkeligt gennemsig- tige. Efterfłlgende tilsyn med projekter, der har modtaget tilskud 49. Decentral forvaltning stiller stłrre krav til nłglefunktioner i finansforvaltnings- og tilsynssystemerne, men i forbindelse med Peace-programmet blev der ikke fra starten indfłrt egnede kon- trolmekanismer p(cid:229) alle niveauer. For eksempel var det fastsat i Peace-programmet, at der skulle etableres en central database over godkendte projekter, som offentligheden skulle have adgang til, og som skulle fungere som et system til bek(cid:230)mpelse af svig. Pr. 31. december 1997 var databasen imidlertid ikke oprettet p(cid:229) grund af programmets komplekse struktur, og fordi der ikke var udarbejdet et ordentligt projektdesign og en udviklingsplan. Hertil kommer, at selv om det var overv(cid:229)gningsudvalgets hensigt, at hver enkelt udgiftsanmeldelse skulle revideres, forel(cid:229) der ikke bevis for en s(cid:229)dan kontrol indtil 31. december 1997. Efter denne dato er den centrale database, som skulle oprettes i henhold til programmet, dog blevet oprettet. 50. I henhold til bestemmelserne i de g(cid:230)ldende forordninger skal der opstilles kvantificerede m(cid:229)l. I Peace-programmet blev der imidlertid ikke fastsat kvantificerede fysiske m(cid:229)l og m(cid:229)l for stłt- tens effekt, og m(cid:229)lgrupperne blev heller ikke pr(cid:230)ciseret. De gen- nemfłrende organer skulle indsamle oplysninger om resultatin- dikatorer for deres projekter, men ikke alle havde gjort det, og kun fire af de otte reviderede gennemfłrelsesorganer havde indfłrt tilsynsprocedurer. C 146/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 2000 Programmets effekt ville v(cid:230)re en fordel, at offentligheden var indg(cid:229)ende informeret om det. 51. Den m(cid:229)de, midlerne blev fordelt p(cid:229), reducerede effekten af programmets samlede strategi. For eksempel var der i nogle til- f(cid:230)lde problemer med at f(cid:229) kanaliseret midlerne gennem lokale ikke-statslige organer i Nordirland, fordi EFRU-tilskuddene hoved- sageligt blev forvaltet af ministerier, hvorimod tilskuddene fra Den Europ(cid:230)iske Socialfond prim(cid:230)rt blev udbetalt af lokale for- midlingsorganer. Ansłgninger om s(cid:229)danne tilskud skulle derfor sendes til b(cid:229)de ministerier og lokale formidlingsorganer. 52. Der blev konstateret mangler ved de procedurer, der skulle sikre, at foranstaltningerne blev m(cid:229)lrettet til de potentielle stłt- temodtagere. Et af m(cid:229)lene for Peace-programmet var f. eks. at yde stłtte til stłttemodtagere, som ikke tidligere havde modtaget stłtte, men dette m(cid:229)l er ikke blevet opfyldt i alle tilf(cid:230)lde. For en af foranstaltningernes vedkommende (33) ansl(cid:229)s det f. eks. , at 92 % af stłttemodtagerne allerede havde modtaget EU-medfinansieret bistand fra det relevante statsagentur. Sigtet med denne foranstalt- ning var at stille startkapital til r(cid:229)dighed for sm(cid:229) og mellemstore virksomheder til nye aktiviteter og til oprettelse af nye virksom- heder, men fordi foranstaltningerne ikke var defineret og m(cid:229)lret- tet ordentligt, blev der ydet kortsigtede l(cid:229)n til allerede eksisterende virksomheder. 53. Lignende svagheder vedrłrende m(cid:229)lretningen af stłtten blev konstateret i forbindelse med rentetilskudsstłtteordningen (Inte- rest Relief Scheme (IRS)), som var den stłrste foranstaltning, der blev finansieret af Peace-programmet, og som var udformet p(cid:229) grundlag af Den Europ(cid:230)iske Investeringsbanks globaltilskudsord- ning (Global Grant Scheme). De fleksible stłtteberettigelseskrite- rier gjorde det muligt for store virksomheder at f(cid:229) del i stłtten. Endvidere blev der ydet stłtte til investeringer i bygning af indu- strienheder (34), fordi s(cid:229)danne investeringer fejlagtigt blev betrag- tet som produktive investeringer, som er stłtteberettigede. 54. Frem til udgangen af 1997 gik det langsomt med at gennem- fłre programmet og med at f(cid:229) indfłrt egnede tilsyns- og evalu- eringssystemer, og det var derfor vanskeligt at m(cid:229)le nłjagtigt, hvor stor effekten havde v(cid:230)ret frem til 31. december 1997. Der var ikke noget system til registrering af, hvor mange arbejdsplad- ser der faktisk var oprettet, og indikatorerne for stłttens effekt var ofte blot skłn af varierende kvalitet, hvilket łgede risikoen for, at den effekt, der kunne tilskrives Peace-programmet, og den, der skyldtes andre EU-programmer, blev registreret flere gange. Dette blev bekr(cid:230)ftet i rapporten om midtvejsrevisionen i juli 1997. Det konstateredes her, at det p(cid:229) det tidspunkt var ret begr(cid:230)nset, hvad der fandtes af beviser p(cid:229), at de stłttede projekter havde haft kon- kret effekt lokalt. Offentliggłrelse og information 55. Peace-programmet indeholdt ikke en sammenh(cid:230)ngende plan for koordineret offentliggłrelse og information. Da Peace- programmet blev iv(cid:230)rksat, skabte det faktisk stor forvirring i offentligheden, fordi man ikke forstod, hvordan dette program hang sammen med de andre EU-programmer. Selv om der i 1996 blev oprettet et udvalg om offentliggłrelse og information, kunne der ikke konstateres v(cid:230)sentlige fremskridt pr. 31. december 1997. Denne mangel var s(cid:230)rlig alvorlig, fordi det i betragtning af pro- grammets m(cid:229)l, nemlig at fremme fred og forsoning, helt klart FORANSTALTNINGER, DER FINANSIERES AF FLERE FONDE 56. Mange af de foranstaltninger, der indgik i delprogrammerne under Peace-programmet og IFI(cid:146)s programmer, f(cid:230)llesskabsinitiva- tivet Interreg og det samlede programmeringsdokument for Nord- irland (1994-1999), havde mange indbyrdes lighedspunkter, og i nogle tilf(cid:230)lde overlappede aktiviteterne i vid udstr(cid:230)kning hinan- den. For at kunne finansiere projekterne var det endvidere nłd- vendigt at kombinere flere finansieringskilder, f. eks. Lurd (det operationelle program Local Urban and Rural Development) og Interreg, fordi county-r(cid:229)dene i gr(cid:230)nseomr(cid:229)det kun havde begr(cid:230)n- sede midler til r(cid:229)dighed (35). Ordningen med at finansiere projek- terne over flere forskellige programmer indebar ogs(cid:229) den risiko, at man ved m(cid:229)ling af projekternes effekt og af offentlighedens kendskab til dem kunne komme til at t(cid:230)lle dem med flere gange, fordi de blev registreret under mere end Øt program. 57. Et IFI-projekt (turistr(cid:229)denes udvikling af et elektronisk edb- reservationssystem), som fik tildelt 1 494 266 ECU i 1989, mod- tog ogs(cid:229) stłtte fra andre EU-kilder (36). Selv om de samlede udgif- ter til projektet i perioden 1990-1995 belłb sig til 11,37 mio. ECU (heraf 52 % fra EU og IFI), var det oprindelige projekt ikke nogen succes, fordi systemets konstruktion var beh(cid:230)ftet med svagheder og forvaltningen mangelfuld. I 1997 blev hovedparten af projek- tet, nemlig 74 %, solgt for kun ca. 3 % af de oprindelige omkost- ninger. 58. Selv om man erkendte, at der var risiko for, at foranstaltnin- gerne under Peace-programmet kunne overlappe andre foranstalt- ninger, blev projekter finansieret af dette program prioriteret hłjest af en helt speciel grund, nemlig at de skulle konsolidere fredsprocessen og fremme forsoning. Det kunne imidlertid ikke forhindre, at foranstaltningerne overlappede hinanden, og at Peace- programmet medfłrte, at andre programmer, navnlig Interreg, blev gennemfłrt i et langsommere tempo. ADDITIONALITET 59. En af foruds(cid:230)tningerne for, at Kommissionen godkender en finansieringsanmodning fra IFI, er, at F(cid:230)llesskabets bidrag for- trinsvis anvendes til projekter, der gennemfłres p(cid:229) tv(cid:230)rs af befolk- ningsgrupperne og derved tilskynder til dialog og forsoning. Bidraget skal anvendes til projekter, der virkelig har en supple- rende effekt, og m(cid:229) ikke tr(cid:230)de i stedet for andre offentlige eller private midler. I nogle f(cid:229) tilf(cid:230)lde (tre af de 34 reviderede projekter) erstat- 60. tede projekterne imidlertid statsfinansierede aktiviteter, og den specifikke effekt af IFI(cid:146)s indsats blev derfor reduceret. Det skete f. eks. i forbindelse med finansieringen af en łkonometrisk model til brug i agroindustrien (37), som var blevet finansieret af to mini- sterier. 25. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 146/13 I to foranstaltninger under Peace-programmet, nemlig »5. 2. 61. New Industrial Development Services« og »5. 3. Trade Develop- ment«, indgik der projekter, som ikke adskilte sig fra konventio- nelle strukturfondsprogrammer. I rapporten om midtvejsrevisio- nen hedder det om et s(cid:229)dant projekt (38), at det ikke fremg(cid:229)r klart, hvorfor det er blevet overfłrt (til Peace), eftersom det oprindeligt blev finansieret over delprogrammet for łkonomisk udvikling under det samlede programmeringsdokument for Nordirland. fłrte projekter vedrłrende vandrestier, vejskiltning og kloakering blevet finansieret p(cid:229) denne m(cid:229)de, og lokalsamfundet var kun direkte involveret i to af dem. Et andet tilf(cid:230)lde (46) vedrłrte udskift- ning af gadebelysningen i et kommunalt boligkvarter. County- r(cid:229)det havde allerede anmodet om at f(cid:229) udgiften finansieret med statsmidler, men havde f(cid:229)et afslag. County-r(cid:229)det anmodede fłrst om EU-midler, da arbejdet var godkendt og p(cid:229)begyndt, og der blev ikke foretaget nogen formel bedłmmelse af projektet. 62. For otte af de 58 projekters vedkommende (39), der blev revi- deret under Peace-programmet, konstateredes det, at de aktivite- ter, der blev finansieret, var konventionelle łkonomiske udvik- lingsaktioner af en type, som allerede blev finansieret og gennemfłrt af ministerier og andre EU-programmer, og som ogs(cid:229) kunne have v(cid:230)ret omfattet af de s(cid:230)dvanlige strukturfondspro- grammer. 63. Nogle af de projekter, som blev gennemfłrt under Peace- programmet (40), var de gennemfłrende organers (41) egne pro- jekter. For eksempel var tre projekter, som i alt fik udbetalt 6,2 mio. ECU i stłtte, blevet vedtaget, fłr Peace-programmet blev iv(cid:230)rksat officielt. Derved blev de ekstra fordele ved projekterne reduceret og deres indvirkning p(cid:229) fredsprocessen mindre, fordi de ikke involverede lokalsamfundene direkte. Tilsvarende blev der i 1989 fremlagt forslag om offentlig finansiering af et projekt (42), hvis sigte var at udnytte Nordirlands naturlige fiskeressourcer, men projektet blev ikke godkendt, fordi det var for usikkert, om det ville v(cid:230)re rentabelt. Et helt identisk projekt blev imidlertid senere foresl(cid:229)et og godkendt som et projekt finansieret af IFI og Interreg i f(cid:230)llesskab. Projektet blev fłrst iv(cid:230)rksat, efter at det havde modtaget midler fra Peace-programmet. Der var ikke fore- taget en s(cid:230)rskilt og indg(cid:229)ende bedłmmelse af forslaget eller en vurdering af projektets rentabilitet p(cid:229) grundlag af Peace- programmets specifikke kriterier. I det britisk/irske parlamentsudvalgs rapport om EU(cid:146)s stłtte 64. til fred og forsoning (43) fra 1996 anbefaledes det, at Peace- midlerne ikke blev anvendt til allerede eksisterende projekter eller erstattede projekter, som normalt ville blive finansieret med stats- midler. Revisorerne konstaterede imidlertid, at der i nogle tilf(cid:230)lde var ydet stłtte til projekter, der allerede var planlagt, samt til pro- jekter, som kunne have v(cid:230)ret gennemfłrt uden bistand. En under- słgelse, der blev foretaget under midtvejsrevisionen (44), viste, at 53 % af dem, der havde modtaget stłtte under en bestemt foran- staltning, ville have fortsat projektet uden stłtte, om end i et lavere tempo eller i et mindre omfang. I forbindelse med den samme foranstaltning var l(cid:229)n, som de formidlende banker havde godkendt l(cid:230)nge inden ansłgningen om de tilsvarende rentetil- skud, ogs(cid:229) blevet godkendt som stłtteberettigede under program- met. 65. Der blev med henblik p(cid:229) programmet oprettet s(cid:230)rlige task- forcer under county-r(cid:229)dene. De midler, som disse county-r(cid:229)d for- valtede, gik normalt til projekter, som blev foresl(cid:229)et under county- r(cid:229)denes hłringsprocedure med henblik p(cid:229) deres fem(cid:229)rige udviklingsplaner, og der var ikke tale om, at offentligheden direkte indsendte projektforslag. Resultatet var, at der kun i f(cid:229) tilf(cid:230)lde blev tilvejebragt private midler. F. eks. (45) var ni af de 12 gennem- KONKLUSION OG ANBEFALINGER 66. B(cid:229)de under IFI og Peace-programmet blev F(cid:230)llesskabets stłt- teforanstaltninger, hvis sigte er at fremme fredsprocessen i Nord- irland og de tilgr(cid:230)nsende counties i Irland, udviklet og gennem- fłrt under s(cid:230)rdeles vanskelige forhold p(cid:229) grund af den mistro, de to befolkningsgrupper n(cid:230)rer til hinanden. 67. Kommissionen og medlemsstaterne besluttede derfor at głre en indsats for freden, selv om det var forbundet med risici. Der var endnu ikke skabt fuld stabilitet i regionen, og det betłd, at der stadig var stor modvilje mod at foretage anl(cid:230)gsinvesteringer. Det resulterede i, at der blev forelagt relativt f(cid:229) forslag til b(cid:230)redygtige projekter med fuldst(cid:230)ndigt risikofrie investeringsmuligheder. Denne situation gjorde det naturligvis vanskeligt at gennemfłre programmerne, men man burde have gjort mere for at finde frem til lovende projekter og for at n(cid:229) ud til nye stłttemodtagere og for at opfylde de specifikke kriterier for foranstaltningerne (punkt 32 og 52-53). I en region, hvor der kun var f(cid:229) muligheder for samarbejde 68. mellem de to befolkningsgrupper, har Peace-programmet skabt betydningsfulde samarbejdsstrukturer og incitamenter til samar- bejde. Programmet gav mulighed for partnerskaber og dialog, og bragte beslutningsprocessen og ansvaret for udviklingen af lokal- samfundet t(cid:230)ttere p(cid:229) befolkningen. Til trods for de betragtelige vanskeligheder, som Peace-programmet blev gennemfłrt under, blev det accepteret af begge befolkningsgrupper takket v(cid:230)ret det arbejde, som blev udfłrt af de lokale finansieringsorganer. Det bidrog til, at det overordnede m(cid:229)l, som var at forbedre de sociale og łkonomiske forhold ved direkte at indrage lokalsamfundene, blev opfyldt (punkt 32 og 41). 69. Men de vanskelige forhold betłd ikke, at man kunne und- lade at tr(cid:230)ffe hensigtsm(cid:230)ssige foranstaltninger til forvaltning og kontrol af de midler, som F(cid:230)llesskabet stillede til r(cid:229)dighed. De gjorde det tv(cid:230)rtimod endnu mere p(cid:229)kr(cid:230)vet, at der blev truffet s(cid:229)danne foranstaltninger. Rettens revision viste, at kontrolproce- durerne błr styrkes, s(cid:229) finansieringen bliver mere effektiv (punkt 19-20, 22 og 47-48). 70. For IFI(cid:146)s vedkommende anbefaler Retten fłlgende: a) Inden der udbetales midler til IFI, błr Kommissionen vurdere IFI(cid:146)s umiddelbare finansielle behov. Kommissionens betalings- procedurer skal tilpasses dette nye krav (punkt 12). C 146/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 2000 b) N(cid:229)r IFI(cid:146)s bestyrelse delegerer befłjelser, błr det ske i henhold til formelle regler, og der błr udarbejdes stillingsbeskrivelser for hele personalet, s(cid:229) ansvarsomr(cid:229)derne klarl(cid:230)gges (punkt 13-14). c) Kommissionen błr via sine repr(cid:230)sentanter p(cid:229) IFI(cid:146)s bestyrel- sesmłder sikre, at kriterierne for bedłmmelse af projektan- słgninger er hensigtsm(cid:230)ssige, at de anvendes konsekvent, og at de overholdes (punkt 18-20). d) Kommissionen błr regelm(cid:230)ssigt kontrollere, om de f(cid:230)lles- skabsudgifter, der afholdes til IFI-projekter, ligger p(cid:229) et rime- ligt niveau. Den błr bedłmme de finansierede projekters kva- litet og forel(cid:230)gge IFI(cid:146)s bestyrelse resultaterne til videre foranstaltning (punkt 21). 71. Specifikke anbefalinger vedrłrende Peace-programmet: a) Peace-programmet gennemfłres efter partnerskabsprincippet, og overv(cid:229)gningsudvalget błr i hłjere grad bist(cid:229) de gennem- fłrende organer, s(cid:229) det sikres, at der konsekvent anvendes samme kriterier for udv(cid:230)lgelse af lokale projekter og sociale grupper. Der błr ogs(cid:229) stilles vejledning og ressourcer til r(cid:229)dig- hed, s(cid:229) det sikres, at lokale projekter og sociale grupper ind- drages s(cid:229) meget som muligt i programmets beslutnings- og gennemfłrelsesproces (punkt 32-33). tilsyn med disse organers arbejde og sikrer sig, at de handler helt og fuldt i overensstemmelse med programmets bestem- melser (punkt 42-43). d) Bedłmmelsen af projekter under Peace-programmet błr ske p(cid:229) grundlag af specifikke, skriftlige kriterier, s(cid:229) det sikres, at de forskellige projekter behandles ens. Der błr foreligge fuld- st(cid:230)ndig dokumentation for resultaterne af bedłmmelserne (punkt 45-48). e) Peace-programmet er komplekst og gennemfłres af mange forskellige organer. Overv(cid:229)gningsudvalget Peace- programmet błr derfor słrge for, at der etableres effektive kontrolmekanismer, der kan sikre, at f(cid:230)llesskabsmidlerne beskyttes. For eksempel błr der foretages s(cid:230)rskilt revision af de gennemfłrende organers udgiftsanmeldelser (punkt 44). for f) N(cid:229)r foranstaltningerne finansieres over flere fonde, błr de tje- nestegrene i Kommissionen, der er ansvarlige for forvaltnin- gen af F(cid:230)llesskabets stłtteforanstaltninger i Nordirland (her- under IFI(cid:146)s aktiviteter), i overensstemmelse med R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 2614/97 om finansielle bidrag til IFI regel- m(cid:230)ssigt bedłmme de foresl(cid:229)ede aktiviteter, s(cid:229) der sikres synergi og koordinering. Om nłdvendigt błr disse tjeneste- grene afgłre, hvilken enhed der bedst kan forvalte en foran- staltning, s(cid:229) uventede ekstraomkostninger og bureaukrati und- g(cid:229)s (punkt 56-58 og 62-65). b) Kommissionen błr sikre sig, at Peace-programmets finansielle behov er beregnet nłjagtigt, og at de projekterede aktiviteter, som de finansielle behov er baseret p(cid:229), realistisk set kan gen- nemfłres (punkt 37). c) Eftersom en stor del af forvaltningen og beslutningsproces- sen i forbindelse med programmet er lagt ud til ikke-statslige organisationer, er det vigtigt, at overv(cid:229)gningsudvalget fłrer g) Kommissionen błr sikre, at offentligheden informeres godt nok om de foranstaltninger, der gennemfłres under Peace- programmet, s(cid:229) de f(cid:229)r stłrst mulig effekt. For ikke s(cid:229) l(cid:230)nge siden blev der nedsat et underudvalg om offentliggłrelse og information, og dermed burde offentligheden blive bedre ori- enteret om de aktiviteter, der gennemfłres under Peace- programmet. Alle dette udvalgs initiativer błr overv(cid:229)ges, og det błr kontrolleres, om de er effektive (punkt 55). Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg p(cid:229) młdet den 23. og 24. februar 2000. P(cid:229) Revisionsrettens vegne Jan O. KARLSSON Formand 25. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 146/15 NOTER (1) I Irish Treaty Series nr. 62 (1985) hedder det, at de to regeringer sam- arbejder om at fremme den łkonomiske og sociale udvikling i de omr(cid:229)der i begge dele af Irland, der er h(cid:229)rdest ramt af fłlgerne af de seneste (cid:229)rs ustabilitet. (2) Det s(cid:230)rlige stłtteprogram for fred og forsoning i Nordirland og de tilgr(cid:230)nsende counties i Irland 1995-1999 (punkt 3. 16). (3) Skrivelse af 21. februar 1989 (SG(89) D/2399) fra Europa- Kommissionens formand. (4) Sag C-106/96, Det Forenede Kongerige/Kommissionen. (5) R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 2614/97 af 15. december 1997. (6) Jf. bilag 4, projekt nr. : 2 - Lough Foyle, 4 - Carolls Warehouse, 5 - Jones Bros. , 8 - Lifford Castle, 14 - Seeconnell, 15 - Turf Lodge, 17 - CMAR, 31 - Navan At Armagh. (7) Jf. bilag 4, punkt 5 - Jones Bros. (8) Jf. bilag 4, punkt 14 - Seeconnell. (9) Jf. bilag 4, punkt 8 - Lifford. (10) Jf. bilag 4, punkt 15 - Turf Lodge. (11) Jf. bilag 4, projekt nr. : 11 - Rathlin Island, 14 - Seeconnell, 31 - Navan. (12) Jf. bilag 4, punkt 31 - Navan. (13) Jf. bilag 4, projekt nr. : 8 - Lifford, 9 - Gulliver, 11 - Rathlin, 14 - Seeconnell, 24 - Mount Errigal, 31 - Navan. (14) Jf. bilag 4, punkt 14 - Seeconnell. (15) Jf. bilag 4, punkt 11 - Rathlin. (16) Den Internationale Fond for Irland, Evalueringsrapport (KOM(97) 130 af 25. 3. 1997). (17) NIERC (Northern Ireland Industrial Economic Research Centre). (18) Jf. bilag 4, punkt 17 - CMAR. (19) Jf. bilag 4, punkt 16 - Portavogie. (20) Den Internationale Fond har spillet en afgłrende og markant rolle ved at fremme kontakt, dialog og forsoning mellem befolkningsgrup- perne i Nordirland og mellem Nord- og Sydirland og ved at skabe arbejdspladser i projekter, der stłttes af Fonden. (21) KOM(97) 642 endelig udg. af 26. 11. 1997. (22) The Industrial Development Board (IDB). (23) Delprogram 5, foranstaltning 1, startkapital (revolverende kredit). (24) Local Enterprise Agencies (LEA). (25) LEDU (Local Economic Development Unit), Nordirland. (26) Miljłministeriet, Nordirland, landbrugsministeriet, Nordirland, ADM/ Combat Poverty Agency, Task Force 1 Monaghan, Task Force 2 Navan, DED NI (projektansvarlige), Emerging Business Trust, Co-operation North, NI/IRL. (27) Robson deprivation index, baseret p(cid:229) en undersłgelse foretaget p(cid:229) Manchester Universitet. (28) Foranstaltning 2(B)2: (cid:216)konomisk udvikling og udvikling i landdi- strikter: Development: Farm and Countryside Enhancement Scheme (FACES). (29) Emerging Business Trust (Foranstaltning 2(B)2: (cid:216)konomisk udvikling og udvikling i landdistrikter). (30) Taskforce ledet af county-r(cid:229)det i Monaghan. (31) Jf. bilag 5: projekt nr. : 10 - Mullaghmatt, 11 - Killyroan. (32) Clones Diamond Phase II, Monaghan, samt Killyroan Housing Estate. (33) Startkapital. (34) Jf. bilag 5, punkt 18 - Combra Ltd, 19 Kelly Bros. (35) Jf. bilag 5, punkt 13 - Clones Diamond. (36) Star, Impact, Telematique og Interreg. (37) Jf. bilag 4, punkt 32. (38) Rapport om midtvejsrevisionen, juli 1997, side B 114, »Competitive Analysis Model«. (39) Jf. bilag 5, projekt nr. : 8 - Belturbet pedestrian links, 9 - Ballinagh sewerage, 10 - Mullaghmatt, 11 - Killyroan, 12 - O(cid:146)Neill(cid:146)s pack, 34 - Advance factory, 35 - Advance factory, 53 - Salmon Enhancement. (40) Rivers Agency og landbrugsministeriet, Nordirland. (41) Jf. bilag 5, punkt 56 - Forrest service, 57 - Equiova breeding, 58 - Food Business units. (42) Jf. bilag 5, punkt 53. (43) EU-stłtte til fred og forsoning, juli 1996, udvalg under det britisk/ irske parlamentsorgan. (44) Rapport om midtvejsrevisionen. (45) Taskforce ledet af county-r(cid:229)det i Cavan. (46) Jf. bilag 5, punkt 10 - Mullaghmatt. C 146/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 2000 DEN INTERNATIONALE FOND FOR IRLAND: STRUKTUR OG PROGRAMMER BILAG 1 BESTYRELSESMEDLEMMER(cid:13) (7) OBSERVATØRER(cid:13) Den Europæiske Union(cid:13) USA(cid:13) Australien Rådgivende(cid:13) udvalg Fondens sekretariat Udviklingskonsulenter Fondens programmer Ugunstigt stillede(cid:13) områder Lokale(cid:13) initiativer Turisme Bredere(cid:13) horisonter Byudvikling Flagskibsprojekter Erhvervslivet 25. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 146/17 BILAG 2A DET S˘RLIGE ST(cid:216)TTEPROGRAM FOR FRED OG FORSONING (PEACE) Midlernes fordeling p(cid:229) delprogrammer Produktive investeringer(cid:13) 15 % Partnerskab(cid:13) 15 % Social integrering(cid:13) 22 % Teknisk bistand(cid:13) 2 % Beskæftigelse(cid:13) 14 % Grænseoverskridende udvikling(cid:13) 15 % Bysanering og sanering i landdistrikter(cid:13) 17 % BILAG 2B DET S˘RLIGE ST(cid:216)TTEPROGRAM FOR FRED OG FORSONING (PEACE) Midlernes fordeling p(cid:229) strukturfondene Den Europæiske Fond for(cid:13) Regionaludvikling(cid:13) 49 % Den Europæiske Socialfond(cid:13) 43 % Det Finansielle Instrument(cid:13) til Udvikling af Fiskeriet(cid:13) 1 % Den Europæiske Udviklings- og(cid:13) Garantifond for Landbruget(cid:13) 7 % C 146/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 2000 OPBYGNINGEN AF DET S˘RLIGE ST(cid:216)TTEPROGRAM FOR FRED OG FORSONING (KUN DEN EFRU-RELATEREDE DEL) BILAG 3 Strategiske mål Fremme social integrering Styrke økonomisk vækst og tilskynde til økonomisk og social integration Delprogrammer og(cid:13) foranstaltninger Delprogrammer og(cid:13) foranstaltninger Beskæftigelse Social(cid:13) integrering Græseoverskridende(cid:13) udvikling Bysanering Sanering i(cid:13) landdistrikter Produktive(cid:13) investeringer Partnerskab Sætte gang i(cid:13) væksten Græsrodspotentiale(cid:13) Inddragning af kvinder Erhvervsliv og kultur Belfast og(cid:13) Londonderry Lokale(cid:13) aktioner Investeringsfremme EFRU-foranstaltninger Beskæftigelsesforanstalt-(cid:13) ninger Forebyggelse af(cid:13) udstødning Infrastrukturer Hele regionen Økonomisk udvikling (cid:13) i landdistrikter Nye industriudvik-(cid:13) lingstjenester ESF-foranstaltninger Adgang til erhvervs-(cid:13) uddannelse Inddragning(cid:13) af bøm Samordning mellem(cid:13) offentlige organer Akvaturisme Handelsfremme EUGFL-foranstaltninger Infrastruktur og(cid:13) udstyr Sårbare grupper Forsoning(cid:13) tværs over grænsen Veje til forsoning Infrastruktur og(cid:13) udstyr DEN REVIDEREDE STIKPR(cid:216)VE AF PROJEKTER GENNEMF(cid:216)RT UNDER DEN INTERNATIONALE FOND FOR IRLAND BILAG 4. 2 5 5 2 0 0 0 Projektnavn Program Projektbeskrivelse IFI-finansiering (ECU) D A 1 Inishowen Rural Regeneration Partnership Udvikling af landdistrikter Lough Foyle Camp Park Carlingford Lough Aquaculture Association Carroll(cid:146)s Warehouse, Dundalk Jones Brother Irish Equestrian Centre 2 3 4 5 6 Multi-media Interactive systems (Information Technology Centre) 7 Aktiveringsinitiativer for befolkningsgrupperne Lifford Castle (Mc Grehagham and Barrett) 8 9 Gulliver Reservations 10 Multi Wire Gamma Camera Project 11 12 Rathlin Island Trust Jobspace (NI) Ltd, Saul Road 13 Department of Informatics 14 15 Seeconnell Initiative Ltd Turf Lodge Enterprises Ltd Portavogie District Community Development Association CMAR (Irish Aquaculture Centre of Excellence) Knockloughrim Windmill Community Information Technology Unit Belfast Frankfurt bookfair 16 17 18 Marine Institute Dublin 19 20 21 Human Resource Developm. 22 23 Mentor Counselling scheme 24 Mount Errigal Hotel 25 Ulster Farmers Union 26 27 Acumen 28 29 30 31 Navan at Armagh 32 Agri-food Model 33 34 Co-operation North Farset Enterprise Park Springvale University Campus Tyrone Gutherie Centre Irish Genealogical Centre Season Extension Pilot Programme I alt Camp Park, Quigley(cid:146)s Point Videnskab og teknologi Program for udvikling i byomr(cid:229)der Turismeprogram Teknologibaseret łkonomisk udvikling i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne Aktiveringsinitiativer for befolkningsgrupperne S(cid:230)rlige projekter Turismeprogram Videnskab og teknologi Turisme Erhvervslivet Teknologibaseret łkonomisk udvikling i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne Udvikling af landdistrikter S(cid:230)rlige projekter Initiativ for fiskerlandsbyer Teknologisk samarbejde Teknologiske innovationscentre Turisme S(cid:230)rlige projekter Produktudvikling Markedsfłring Erhvervslivet Turismeprogram Landbrugsprogram Turismeprogram Erhvervslivet Forbindelser mellem befolkningsgrupperne Erhvervslivet Flagskibsprojekter Flagskibsprojekter Teknologisk samarbejde Turismeprogram Turismeprogram Et initiativ til stłtte for lokal łkonomisk udvikling i ugunstigt stillede landdistrikter i Nordirland og de tilgr(cid:230)nsende counties i Irland Oprettelse af et aktivitetscenter Skaldyr, miljł- og ressourceoversigt Ombygning af Caroll(cid:146)s lagerbygning til kulturcenter og museum Udvikling af et center for opdr(cid:230)t af ikke-fuldblodsheste Udvikling af interaktive multimediesystemer Et program til bek(cid:230)mpelse af social udstłdning af unge og styrkelse af kvinders rolle i samfundet Ombygning af industribygninger til sprogskole og fritidsfaciliteter Reservationssystem Program for forskning i den forventede erhvervsm(cid:230)ssige udvikling Besłgsfaciliteter Stłtteordning for erhvervsorganisationer, som administrerer fonde med revolverende midler, der anvendes til l(cid:229)n til sm(cid:229) virksomheder Oprettelse af et center for interaktive systemer, der skal bist(cid:229) med kommerciel udnyttelse af teknologi i Derry/North West-regionen Projekt for genopretning i landdistrikter Oprettelse af irske etableringscentre med henblik p(cid:229) at skabe jobmuligheder for langtidsarbejdslłse Et initiativ til stłtte for łkonomisk udvikling i fiskeindustrien Oprettelse af et superforskningscenter inden for havbrug i Portaferry Feasibility-undersłgelse om marinteknologi og skibsbygning Restaurering af en vindmłlle og udvikling af en besłgsfacilitet Udvikling af et omr(cid:229)dekontor for edb-r(cid:229)dgivning F(cid:230)lles opl(cid:230)ring af turistbureaumedarbejdere Udstillingsomkostninger Konference- og fritidsfaciliteter Center for g(cid:230)stekunstnere Cavan Enterprise Board Program for forbindelser mellem skoler Erhvervsudviklingsr(cid:229)dgiver Besłgscenter (cid:216)konomisk model Genealogisk projekt Fremme af turismen 1 063 101 292 221 154 705 462 793 145 449 132 227 255 197 416 514 2 115 624 298 121 277 978 149 427 1 631 514 915 985 522 993 1 067 205 1 000 172 37 357 134 484 112 070 268 968 149 427 324 256 269 117 298 853 186 783 1 246 726 518 510 74 713 7 471 329 1 068 400 448 278 2 248 689 (cid:151) 25 759 186 D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s i T d e n d e C 1 4 6 / 1 9 C 146/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 2000 DEN REVIDEREDE STIKPR(cid:216)VE AF PROJEKTER GENNEMF(cid:216)RT UNDER PROGRAMMET FOR FRED OG FORSONING (PEACE) BILAG 5 Program Projekter (ECU) Peace-finansiering By- og landsbyfornyelse og turisme, 2C1:A By- og landsbyfornyelse og turisme, 2C1:A By- og landsbyfornyelse og turisme, 2C1:A By- og landsbyfornyelse og turisme, 2C1:A By- og landsbyfornyelse og turisme, 2C1:A By- og landsbyfornyelse og turisme, 2C1:A By- og landsbyfornyelse og turisme, 2C1:A By- og landsbyfornyelse og turisme, 2C1:A Produktiv investering, 5. 1 - Rentetilskudsordning Produktiv investering, 5. 1 - Rentetilskudsordning Produktiv investering, 5. 1 - Rentetilskudsordning Produktiv investering, 5. 1 - Rentetilskudsordning Produktiv investering, 5. 1 - Rentetilskudsordning Produktiv investering, 5. 1 - Rentetilskudsordning Produktiv investering, 5. 1 - Rentetilskudsordning Produktiv investering, 5. 1 - Rentetilskudsordning Produktiv investering, 5. 1 - Rentetilskudsordning Produktiv investering, 5. 1 - Rentetilskudsordning Produktiv investering, 5. 1 - Rentetilskudsordning Produktiv investering, 5. 1 - Rentetilskudsordning Produktiv investering, 5. 1 - Rentetilskudsordning Produktiv investering, 5. 1 - Rentetilskudsordning Produktiv investering, 5. 1 - Startkapital Produktiv investering, 5. 1 - Startkapital Produktiv investering, 5. 1 - Startkapital Produktiv investering, 5. 1 - Startkapital Produktiv investering, 5. 1 - Startkapital 1 Genopretning i byomr(cid:229)der og landdistrikter, 2C:2 - Lokalt ledet udviklingsprogram 2 Genopretning i byomr(cid:229)der og landdistrikter, 2C:2 - Lokalt ledet udviklingsprogram 3 Genopretning i byomr(cid:229)der og landdistrikter, 2C:2 - Lokalt ledet udviklingsprogram 4 Genopretning i byomr(cid:229)der og landdistrikter, 2C:2 - Lokalt ledet udviklingsprogram 5 Genopretning i byomr(cid:229)der og landdistrikter, 2C:2 - Lokalt ledet udviklingsprogram 6 Genopretning i byomr(cid:229)der og landdistrikter, 2C:2 - Lokalt ledet udviklingsprogram 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 Nye industriudviklingstjenester, 5. 2 35 Nye industriudviklingstjenester, 5. 2 36 Gr(cid:230)nseoverskridende udvikling, 3. 1 - Erhvervslivet og kulturelle forbindelser 37 Gr(cid:230)nseoverskridende udvikling, 3. 1 - Erhvervslivet og kulturelle forbindelser 38 Gr(cid:230)nseoverskridende udvikling, 3. 1 - Erhvervslivet og kulturelle forbindelser 39 Gr(cid:230)nseoverskridende udvikling, 3. 1 - Erhvervslivet og kulturelle forbindelser 40 Gr(cid:230)nseoverskridende udvikling, 3. 1 - Erhvervslivet og kulturelle forbindelser 41 Gr(cid:230)nseoverskridende udvikling, 3. 1 - Erhvervslivet og kulturelle forbindelser 42 Gr(cid:230)nseoverskridende udvikling, 3. 1 - Erhvervslivet og kulturelle forbindelser 43 Gr(cid:230)nseoverskridende udvikling, 3. 1 - Erhvervslivet og kulturelle forbindelser 44 Gr(cid:230)nseoverskridende udvikling, 3. 1 - Erhvervslivet og kulturelle forbindelser 45 Gr(cid:230)nseoverskridende udvikling, 3. 1 - Erhvervslivet og kulturelle forbindelser 46 Gr(cid:230)nseoverskridende udvikling, 3. 1 - Erhvervslivet og kulturelle forbindelser 47 Gr(cid:230)nseoverskridende udvikling, 3. 1 - Erhvervslivet og kulturelle forbindelser 48 Gr(cid:230)nseoverskridende udvikling, 3. 1 - Erhvervslivet og kulturelle forbindelser 49 Genopretning i landdistrikter, 2B:2 50 Genopretning i landdistrikter, 2B:2 51 Genopretning i landdistrikter, 2B:2 52 Genopretning i landdistrikter, 2B:2 53 Genopretning i landdistrikter, 2B:2 54 Genopretning i landdistrikter, 2B:2 55 Genopretning i byomr(cid:229)der, 2A. 2 - I hele regionen 56 Genopretning i landdistrikter, 2B:2 57 Genopretning i landdistrikter, 2B:2 58 Genopretning i landdistrikter, 2B:2 I alt Lokalt center Udviklingsforening Lokalt udviklingsselskab Lokalt uddannelses- og revisionsprojekt Genealogisk center Lokalt center Ombygning af portnerbolig Fodg(cid:230)ngerovergange Forbedringer af kloaksystemet Forbedringer af den offentlige belysning Offentlig legeplads Offentlig legeplads Brol(cid:230)gning af bymidte Restaurering af kirkeg(cid:229)rd Fłdevarevirksomhed Elektronikvirksomhed Vandrerhjem Udlejningsselskab Byggeselskab Hotel Fiskeforarbejdningsvirksomhed Udlejning af ferielejligheder Fłdevarevirksomhed Plastikfabrikant Tekstilfabrikant Fabrikant af computerkomponenter Fłdevarevirksomhed Hotel Forlag Fłdevarevirksomhed Fłdevarevirksomhed Fabrikant af gaveartikler Transportfirma Fabriksbygninger til ny industri Fabriksbygninger til ny industri Landbrugsstłtte Markedsfłring af lystfiskeri Landbrugsstłtte Turistvirksomhed Forarbejdningsvirksomhed - kłd Kultur - feasibility-undersłgelse Turisme - feasibility-undersłgelse Markedsfłringsvirksomhed Oversigt over historiske bygninger Elektronikvirksomhed Erhvervsforum Turisme - feasibility-undersłgelse Fredsorganisation Vandveje - feasibility-undersłgelse Redningsb(cid:229)d Vandveje - feasibility-undersłgelse Vandveje - feasibility-undersłgelse Lystfiskeri - udviklingsinitiativ Vandveje - feasibility-undersłgelse Lokal genopretning Skovbrug Fiskeopdr(cid:230)t Udvikling af en fłdevarevirksomhed 92 558 10 882 66 113 11 207 76 691 19 834 37 685 54 543 54 543 49 585 49 585 52 891 105 782 14 875 74 713 177 818 40 345 242 070 388 507 10 460 17 931 5 977 64 253 288 393 448 280 400 463 58 276 50 805 8 966 22 414 14 943 29 885 29 885 896 559 896 559 198 146 114 816 1 494 266 11 207 308 570 6 280 6 038 11 879 73 010 138 593 220 752 5 230 89 656 44 828 59 771 280 175 50 431 3 959 804 36 423 (cid:151) 1 570 000 1 510 000 3 140 000 18 194 151 25. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 146/21 KOMMISSIONENS SVAR RESUM(cid:201) ter. Kommissionen noterer sig Rettens bem(cid:230)rkninger og henviser til sit udfłrlige svar under de relevante punkter i rapporten. Med hensyn til Den Internationale Fond for Irland (IFI) skal Kom- missionen henvise til de udfłrlige svar p(cid:229) disse bem(cid:230)rkninger under punkt 14, 19 og 20. Finansielle bestemmelser og retsgrundlag Med hensyn til resultaterne af den revision af Peace-programmet (1995-1999), som Revisionsretten gennemfłrte allerede i 1997, skal Kommissionen bem(cid:230)rke, at i mellemtiden har overv(cid:229)gnings- udvalget og de gennemfłrende organer i mange tilf(cid:230)lde taget skridt til at afhj(cid:230)lpe disse begyndervanskeligheder. Set i bakspejlet mener Kommissionen, at gennemfłrelsen af dette meget ambitiłse og innovative f(cid:230)llesskabsinitiativ - b(cid:229)de hvad ang(cid:229)r m(cid:229)ls(cid:230)tninger (fred og forsoning) og gennemfłrelsesmeka- nismer (en (cid:230)gte »bottom-up«-metode) - har v(cid:230)ret vellykket. 11-12. Kommissionen mener ikke, at fondens bankindest(cid:229)ender repr(cid:230)senterer »uudnyttede midler«, da der allerede er indg(cid:229)et for- pligtelser for disse midler til programmer. Faktisk viser fondens konti, at for 1995, 1996 og 1997 oversteg de kontraktm(cid:230)ssige forpligtelser bankindest(cid:229)enderne. Dette sker, fordi fonden frigiver stłtten til projekter, efterh(cid:229)nden som de skrider frem og i takt med tilvejebringelsen af supplerende finansiering. Derfor skal fon- den i god tid fłr den sidste udbetaling til projekter v(cid:230)re sikker p(cid:229) donorbidrag. Kommissionen vil dog undersłge sagen n(cid:230)rmere og udforske mulighederne for at foretage udbetalinger til fonden i flere end de i łjeblikket to (cid:229)rlige trancher. Den Europ(cid:230)iske Unions politiske og łkonomiske stłtte gennem Den Internationale Fond for Irland og Peace-programmet har s(cid:229)le- des v(cid:230)ret med til at understłtte freds- og forsoningsprocessen i omr(cid:229)det og hermed medvirket til, at der p(cid:229) politisk plan er gjort fremskridt. Administrative procedurer RETTENS REVISION 3. Hvad ang(cid:229)r Peace-programmet begyndte den egentlige gen- nemfłrelse af projekter hovedsageligt i 1996, og det er derfor endnu for tidligt at drage endelige konklusioner om programmets generelle effektivitet. Som Kommissionens svar viser, skete der i lłbet af de fłlgende (cid:229)r forbedringer p(cid:229) de fleste af de omr(cid:229)der, som rapporten pegede p(cid:229). DEN INTERNATIONALE FOND FOR IRLAND ResumØ af de v(cid:230)sentligste resultater af revisionen af IFI 6. Kommissionen vil gerne fremh(cid:230)ve fondens unikke rolle og status og dens operationelle ordninger. Fonden er en uafh(cid:230)ngig retlig enhed og opererer efter nogle finansieringsregler, der er for- skellige fra alle andre EU-initiativer, som f. eks. Peace-programmet, der forvaltes af Kommissionen og de to regeringer. Efter Kommis- sionens mening skal man for at undg(cid:229) misforst(cid:229)elser v(cid:230)re var- som, n(cid:229)r man i den samme rapport behandler begge instrumen- 13-14. Kommissionen accepterer Rettens bem(cid:230)rkninger om nłd- vendigheden af at gennemg(cid:229) fondens nuv(cid:230)rende ordninger ved- rłrende personale og delegering af befłjelser og har taget spłrgs- m(cid:229)let op over for fondens bestyrelse. Bedłmmelsesprocedurer 19-20. Kommissionen har bedt fonden om p(cid:229) ny at undersłge procedurerne for bedłmmelse af projekter i lyset af Rettens bem(cid:230)rkninger. Kommissionen er klar over, at fonden med hensyn til de sager, som n(cid:230)vnes af Retten, gav stłtte p(cid:229) grundlag af fore- lłbige vurderinger af projekterne og i overensstemmelse med fon- dens princip om »de fłrste til at l(cid:230)gge penge p(cid:229) bordet« for p(cid:229) den m(cid:229)de at tiltr(cid:230)kke andre kilder til finansiering af projekter. Tilsyn med og evaluering af projekterne 21. Svagheder i tilsyn og evaluering blev beskrevet i revisions- beretninger fra GD for Finanskontrol efter kontrollen i oktober 1998. Fonden foreslog efterfłlgende at tr(cid:230)ffe en r(cid:230)kke foranstalt- ninger for at rette op p(cid:229) situationen. C 146/22 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 2000 IFI(cid:146)s effekt og gennemfłrelsesmekanismer (en (cid:230)gte »bottom-up«-metode) (cid:151) som helhed har v(cid:230)ret en succes 23. Dette punkt skal ses i lyset af, at fonden er den fłrste bidragsyder p(cid:229) mange omr(cid:229)der, netop fordi de politiske og sociale omst(cid:230)ndigheder głr det meget vanskeligt at f(cid:229) adgang til andre offentlige finansieringsmuligheder uden de muligheder for initia- tivfremmende stłtte, som fonden tilbyder. 24. De skłnsm(cid:230)ssige 7 000 nye arbejdspladser kan godt bruges som en m(cid:229)lestok for resultater p(cid:229) det rent łkonomiske plan. Det afspejler dog ikke det samlede antal arbejdspladser, der skabes i forbindelse med projekter, der stłttes af fonden, som mener, at den i denne forbindelse har en lłftestangsfunktion. Den undersł- gelse, som KPMG gennemfłrte i 1995, synes at v(cid:230)re p(cid:229) linje her- med. 26. Henvisningen til, at det hovedsageligt er offentlige institutio- ner og erhvervsorganer, der har v(cid:230)ret stłttemodtagere i forbin- delse med gr(cid:230)nseoverskridende projekter, skal ses i sammenh(cid:230)ng med den socialpolitiske situation, navnlig i begyndelsen af den periode, som denne rapport omhandler. 27. Fonden har forsikret Kommissionen om, at den er s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksom p(cid:229) dette forhold. Kommissionens tilsyn 28. Kommissionens tjenestegrene gennemfłrte i oktober 1998 en grundig finanskontrol af fondens forvaltnings- og kontrolsy- stem og projektledernes gennemfłrelse af dette system samt en kontrol p(cid:229) stedet af projekter. Revisionsberetningen bekr(cid:230)ftede, at man ikke havde overskredet de maksimale stłttesatser i de til- f(cid:230)lde, hvor projekterne blev medfinansieret af strukturfondene. Det overvejes at foretage en lignende revision p(cid:229) stedet i 2000. DET S˘RLIGE ST(cid:216)TTEPROGRAM FOR FRED OG FORSONING ResumØ af de v(cid:230)sentligste resultater af revisionen af Peace-programmet. 29. Med hensyn til resultaterne af Rettens revision, som stam- mer fra den undersłgelse, den gennemfłrte allerede i 1997, skal Kommissionen bem(cid:230)rke, at overv(cid:229)gningsudvalget og de gennem- fłrende organer i mellemtiden har taget skridt til at afhj(cid:230)lpe s(cid:229)danne mangler. Set i bakspejlet mener Kommissionen, at dette enest(cid:229)ende f(cid:230)lles- skabsinitiativ - b(cid:229)de hvad ang(cid:229)r m(cid:229)ls(cid:230)tninger (fred og forsoning) (Specifikke kommentarer kan l(cid:230)ses i de relevante afsnit). Retsgrundlag og finansieringsordninger 32. Som fłlge af, at Peace-programmet anvendte en bottom-up- metode, var de muligheder, som opstod i forbindelse med volds- handlingernes ophłr, ikke a priori fastlagt i detaljer i selve pro- grammet. Det blev overladt til de gennemfłrende organer selv at evaluere karakteren og det specifikke indhold af disse muligheder. De gennemfłrende organer blev derfor nłdt til at anvende pas- sende metoder til udv(cid:230)lgelse af socialgrupper og projekter i over- ensstemmelse med de brede m(cid:229)ls(cid:230)tninger, der var fastsat i pro- grammet. Et oplagt eksempel er distriktspartnerskaberne, som fik tildelt midler af Department of Environment p(cid:229) grundlag af en rangfłlge, der var fastsat i overensstemmelse med Robsons fat- tigdomsindeks (Robson index of deprivation) sammenholdt med regionale statistikker (befolkning, vold osv. ) (1). 33. Den indsats, der er ydet af alle de gennemfłrende organer, som er involveret i Peace-programmet, har vist sig at v(cid:230)re ret effektiv, s(cid:229)ledes som det fremg(cid:229)r af en analyse af, i hvilken udstr(cid:230)k- ning lokalsamfundet i Nordirland har udnyttet programmet. Ana- lysen, som er foretaget af T. Haase (2), viser, at programmet har f(cid:229)et en imponerende udbredelse i hele Nordirland, hvor 80 % af valgdistrikterne har indsendt ansłgninger; fordelingen af b(cid:229)de projektansłgninger og finansiering fulgte befolkningsfordelingen, idet koncentrationen var stłrst i byomr(cid:229)derne. I de tilgr(cid:230)nsende counties i Irland forventes den endelige evaluering af program- met at vise, at det ogs(cid:229) har v(cid:230)ret tilf(cid:230)ldet der. Finansiel og budgetm(cid:230)ssig gennemfłrelse 34. Den finansieringsplan, som medlemsstaterne fastlagde, og som Kommissionen foreslog i 1995, var i overensstemmelse med Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds beslutning om at bevilge 100 mio. ECU (cid:229)rligt i (cid:229)rene 1995-1997. Kommissionen er enig i, at det faktum, at tildelingen af midler foregik over en periode, der var kortere end programmets lłbetid, kan have vanskeliggjort planl(cid:230)gningen af visse projekter. Det har dog ikke kun v(cid:230)ret negativt, da det var med til at skabe en stemning af, at det hastede, og en fremdrift hos alle, der deltog i programmets gennemfłrelse. P(cid:229) grund af de potentielt ustabile politiske forhold i omr(cid:229)det og Peace- programmets s(cid:230)rlige karakter og omfang var Kommissionens for- slag (3) om en vurdering af udviklingen efter tre (cid:229)r som betingelse for yderligere finansiering fuldt ud berettiget. (1) Se ogs(cid:229) svar til punkt 46. (2) T. Haase & J. Pratschke: »EU Special Support Programme for Peace and Reconciliation: Analysis of Community Uptake«, NISRA, 1999. (3) Meddelelse fra Kommissionen til R(cid:229)det og Europa-Parlamentet af 7. december 1994, KOM(1994) 607. 25. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 146/23 35-37. Processen med at udv(cid:230)lge og indg(cid:229) aftale med formidlende finansieringsorganer og etablere distriktspartnerskaber og Northern Ireland Partnership Board tog nłdvendigvis et stykke tid, og der gik yderligere tid, fłrend disse gennemfłrende organer var fuldt ud operationelle. Endvidere modtog Peace-programmet mange ansłg- ninger - over 22 000 i perioden op til 31. december 1997 - der skulle gennemg(cid:229)s af de gennemfłrende organer. Disse omst(cid:230)n- digheder gjorde, at m(cid:230)ngden af forpligtelser og betalinger s(cid:229)vel som projektudgifter i slutningen af 1997 var markant lavere end forventet, da programmet blev vedtaget i midten af 1995. Med hensyn til udv(cid:230)lgelse af formidlende finansieringsorganer (IFB) fandt der ikke nogen konkurrencebaserede udv(cid:230)lgelsespro- cedurer sted. Kommissionen ansatte nogle konsulenter, der skulle vurdere de mulige kandidater. Herudover gik der mange drłftelser med de nationale myndigheder og med andre som f. eks. de lokale myndigheder og den frivillige sektor forud for den endelige udv(cid:230)l- gelse af IFB og etableringen af Northern Ireland Partnership Board og distriktspartnerskaberne. De overfłrsler og bortfald af bevillinger, der fandt sted i 1996 og 1997, var budgetm(cid:230)ssige indgreb med henblik p(cid:229) at omfordele de belłb, der ikke var blevet anvendt i forbindelse med Peace- programmet, til andre f(cid:230)llesskabsinitiativer. Dette er normal prak- sis i EU(cid:146)s budgetforvaltning. Ifłlge programdokumentet (delprogram 5, foranstaltning 2 »Nye industrielle udviklingstjenester«) var det planen, at IDB (Industrial Development Board) skulle v(cid:230)re gennemfłrelsesmekanisme, men da det kom til stykket, blev foranstaltningen forvaltet af Depart- ment of Economic Development, som IDB hłrer under. 38. I sin gennemfłrelsesrapport fra 1997 gav Kommissionen udtryk for, at det var nłdvendigt med yderligere finansiering for at opfylde eksisterende og fremtidige behov, og den anbefalede, at budgetmyndigheden godkendte yderligere EU-finansiering p(cid:229) 100 mio. ECU for 1998 og senere et lignende belłb for 1999. At denne anbefaling var rigtig, bekr(cid:230)ftes af, at der var indg(cid:229)et for- pligtelser for alle programmets midler ved udgangen af 1999 til gavn for ca. 12 600 projekter. Som fłlge af den langsomme anvendelse af midler, der er omtalt under punkt 35, var Kommissionens beslutning af 5. december 1997 en nłdvendig korrektion, som bragte den finansielle plan- l(cid:230)gning p(cid:229) linje med programmets gennemfłrelse. Kommissionen gl(cid:230)der sig over konklusionerne af Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Berlin i marts 1999, hvor det blev besluttet at fasts(cid:230)tte det belłb, der skal tildeles Peace II-programmet for hele den nye periode (2000-2004). 43. Med henblik p(cid:229) at sikre en udbredt anvendelse af startkapi- talfonden under delprogram 5, foranstaltning 7, ansatte LEDU en r(cid:230)kke agenter i forskellige omr(cid:229)der i Nordirland. En revision, der blev foretaget af Department of Economic Developments interne revisionstjeneste konkluderede, at LEDU(cid:146)s tilsynsordninger var fyl- destgłrende med hensyn til administration af fonden, og at agen- ternes ordninger for udbetaling af midler var tilfredsstillende. Oplysninger om disse agenters navne og aktiviteter kunne findes i overv(cid:229)gningsudvalgets situationsrapport. 44. Medlemsstaterne anmoder om forskud p(cid:229) grundlag af de udgifter, som de endelige stłttemodtagere har aflagt regnskab for. For at fjerne al tvivl blev de endelige stłttemodtagere definitivt identificeret (1) i Kommissionens beslutning af 10. juli 1998, som kom efter midtvejsevalueringen af programmet (2). Alle de gen- nemfłrende organer afl(cid:230)gger nu regnskab for udgifter p(cid:229) det samme grundlag. Programmets administrative struktur Procedurer for bedłmmelse af projekter 41. Skłnt programmet har et bredt anvendelsesomr(cid:229)de, og antal- let af gennemfłrende organer er hłjt, skal man huske p(cid:229), at Peace- programmet i lige s(cid:229) hłj grad drejer sig om indhold som om frem- gangsm(cid:229)de. Fra begyndelsen af var programmet derfor rent administrativt opbygget s(cid:229)ledes, at der kunne skabes den t(cid:230)ttest mulige kontakt til gr(cid:230)srłdderne i overensstemmelse med en (cid:230)gte bottom-up-metode. 45. I et s(cid:229) vidtsp(cid:230)ndende program kan det forventes, at der er mange forskellige retningslinjer for udv(cid:230)lgelse af projekter. Et for- słg p(cid:229) at opn(cid:229) en fuldst(cid:230)ndig standardisering ville have forl(cid:230)nget den nłdvendige periode for lancering af programmet betragteligt. Dette kan ikke undskylde manglen p(cid:229) hensigtsm(cid:230)ssige bedłm- melsesprocedurer i visse tilf(cid:230)lde, og Rettens bem(cid:230)rkninger til dette punkt er taget til efterretning. 42. Selv om den administrative praksis kan have varieret meget som fłlge af den decentrale karakter af gennemfłrelsesmekanis- merne, bekr(cid:230)ftede overv(cid:229)gningsudvalget, at valget af m(cid:229)ls(cid:230)tnin- ger, prioriteringer og gennemfłrelsesmekanismer var rigtigt. Det udstak ogs(cid:229) f(cid:230)lles retningslinjer for alle gennemfłrende organer. (1) I overensstemmelse med Kommissionens beslutning 97/324/EF af 23. april 1997 om (cid:230)ndring af beslutningerne om godkendelse af f(cid:230)l- lesskabsstłtterammerne, de samlede programmeringsdokumenter og f(cid:230)llesskabsinitiativerne til fordel for Irland. Faktablad nr. 1. (2) Kommissionens beslutning af 10. juli 1998, K(1998) 1632. C 146/24 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 2000 46. Med hensyn til hvordan man m(cid:229)lrettede midlerne i Nordir- land, anvendte regeringskontorer ved udv(cid:230)lgelsen af stłtteberet- tigede omr(cid:229)der Robsons fattigdomsindeks, der undertiden blev suppleret med andre indikatorer, hvis stłtten var rettet mod et bestemt omr(cid:229)de (sundhed, miljł, besk(cid:230)ftigelse osv. ). I de tilgr(cid:230)n- sende counties anvendte nogle formidlende organer et fattig- domsindeks ved fordelingen af midler. En ajourfłrt udgave af »Gamma studies deprivation index« blev s(cid:230)dvanligvis anvendt som kriterium for bedłmmelse af de enkelte projekters kvalitet. 47-48. Kommissionen noterer sig resultaterne. Den vil sikre, at det i det fremtidige program for fred og forsoning (2000-2004) bestemmes, at de gennemfłrende organer anvender specifikke og skriftlige kriterier for procedurerne for udv(cid:230)lgelse og bedłm- melse af projekter, navnlig hvad ang(cid:229)r metoder til sammenligning af ansłgningernes relative v(cid:230)rdi og projekters inddeling efter antal point eller v(cid:230)gtet v(cid:230)rdi. 52-53. Med hensyn til m(cid:229)lretningen af stłtten, n(cid:229)r det g(cid:230)lder Peace-programmets generelle m(cid:229)ls(cid:230)tninger, henvises til svaret til punkt 46. Kommissionen noterer sig resultaterne af revisionen og vil under- słge dette n(cid:230)rmere. 54. Fra 1998 og frem indfłrtes et passende tilsyns- og evalu- eringssystem i form af en omfattende database, som regelm(cid:230)s- sigt modtog input gennem OMQ, og som registrerede, hvor mange arbejdspladser der blev oprettet, og indikatorer for stłttens effekt (se ogs(cid:229) svaret til punkt 49 og 50). Efterfłlgende tilsyn med projekter, der har modtaget tilskud Offentliggłrelse og information 49. Da der endnu ikke var etableret en central database, havde de gennemfłrende organer indtil slutningen af 1997 deres egen database for at kontrollere de ansłgninger, der blev sendt til dem. Siden slutningen af 1997 er der, s(cid:229)ledes som det er fastsat i pro- grammet, oprettet centrale databaser, som indeholder data om projektansłgninger og -godkendelser samt oplysninger fra pro- jektansvarlige i overensstemmelse med spłrgeskemaet vedrł- rende den bedst mulige overv(cid:229)gning (optimum monitoring question- naire - OMQ). Disse data har v(cid:230)ret anvendt i udarbejdelsen af situationsrapporter for overv(cid:229)gningsudvalget og har ogs(cid:229) v(cid:230)ret brugt i analyser, der er udarbejdet af den eksterne evalueringskon- sulent. 50. Der var i programdokumentet ikke fastsat kvantificerede fysiske m(cid:229)l og m(cid:229)l for stłttens effekt, der skulle afspejle program- mets ikke-pr(cid:230)skriptive karakter p(cid:229) dette trin. I lłbet af program- mets gennemfłrelse er der udviklet et omfattende s(cid:230)t af overv(cid:229)g- ningsindikatorer, der nu bruges til at rapportere om udviklingen til overv(cid:229)gningsudvalget, idet man benytter de data, der er frem- skaffet ved hj(cid:230)lp af OMQ. Med henblik p(cid:229) ex post-evalueringen af programmet har den eksterne evalueringskonsulent udarbejdet en strategisk evalueringsmodel, og andet arbejde vedrłrende for- beredelsen af den endelige evaluering er i gang. Programmets effekt 55. I de fłrste (cid:229)r af Peace-programmets lłbetid var der kun f(cid:229) aktioner vedrłrende information og offentliggłrelse, da der var stłrst behov for at informere mulige ansłgere om delprogram- merne og foranstaltningerne. De gennemfłrende organer p(cid:229)tog sig dog at formidle informationer og det med en vis succes, idet der kom mange ansłgninger til programmet (ca. 29 000 ansłg- ninger), hvilket er udtryk for, at folk er opm(cid:230)rksomme p(cid:229) pro- grammet, og at det har relevans for dem. Der vil nu blive fokuseret mere p(cid:229) information og offentliggłrelse p(cid:229) programniveau med hj(cid:230)lp fra erfarne r(cid:229)dgivere, der er specia- liseret i mediekommunikation, og som regelm(cid:230)ssigt skal rappor- tere til overv(cid:229)gningsudvalget (1). FORANSTALTNINGER, DER FINANSIERES AF FLERE FONDE 56. Sammenlignet med andre EU-programmer var Peace- programmets m(cid:229)ls(cid:230)tninger v(cid:230)sentligt forskellige b(cid:229)de hvad ang(cid:229)r de generelle m(cid:229)l, og hvordan man m(cid:229)lrettede hj(cid:230)lpen. Sammen- lignet med IFI(cid:146)s programmer var Peace-programmet ogs(cid:229) forskel- ligt, i og med der har v(cid:230)ret anvendt en bottom-up-metode til gen- nemfłrelse af programmet, og en stor del af midlerne har v(cid:230)ret forvaltet af ikke-statslige gennemfłrende organer. 51. Separate foranstaltninger, der administreres af separate gen- nemfłrende organer, er et almindeligt s(cid:230)rkende for strukturfonds- programmer. I nogle tilf(cid:230)lde kan det indeb(cid:230)re, at mulige stłt- temodtagere skal sende ansłgninger til forskellige organer for at finansiere et omfattende projekt. Lederne (regeringskontorer) af delprogrammerne har dog medvirket til, at foranstaltningerne blev gennemfłrt, s(cid:229) de supplerede hinanden. Kommissionen er ogs(cid:229) opm(cid:230)rksom p(cid:229), at der er en risiko for, at projekternes effekt og presseomtalen af dem ville blive registreret flere gange. (1) Den 2. 12. 1999 blev det rapporteret til overv(cid:229)gningsudvalget, at der havde v(cid:230)ret ca. 400 artikler og over 50 optr(cid:230)dener i tv/radio i pro- grammets lłbetid. 25. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 146/25 57. Kommissionen har noteret sig Rettens bem(cid:230)rkninger til Gulliver-projektet, hvor 52 % af udgifterne blev finansieret med EU- og IFI-midler. Kommissionen vil dog gerne pointere, at kun halvdelen af IFI-midlerne kom fra EU. Gulliver-projektet var hłjst innovativt og indebar derfor uundg(cid:229)eligt en risikofaktor. KONKLUSION OG ANBEFALINGER 58. Se svar til punkt 61 og 62. ADDITIONALITET 60. Kommissionen er enig i, at IFI-midler yderst sj(cid:230)ldent erstat- tede statsfinansierede aktiviteter. I rapporten n(cid:230)vnes kun et til- f(cid:230)lde, som Kommissionens dav(cid:230)rende observatłr gjorde IFI(cid:146)s bestyrelse opm(cid:230)rksom p(cid:229), og som kom med i bestyrelsens refe- rat. 61-62. Allerede fra starten blev det forudset, at der ville v(cid:230)re visse overlapninger, hvilket man accepterede. Det er normalt, at visse projekter er berettiget til stłtte inden for rammerne af stats- lige programmer eller EU-programmer, samtidig med at de opfyl- der kravet om at bidrage til et mere stabilt og fredeligt samfund, som er betingelse for stłtte inden for rammerne af Peace- programmet. Det forventes, at s(cid:229)danne projekter, der finansieres over Peace-programmet, medvirker til fred og forsoning, og de er derfor mere m(cid:229)lrettede. 63. Efter Kommissionens mening skal projekter, som opfylder kriterierne for Peace-programmet, ikke udelukkes, fordi de kom- mer fra regeringskontorer eller andre organer, men det medgives, at de skal evalueres p(cid:229) samme grundlag som de łvrige projekter. 66-69. Kommissionen v(cid:230)rds(cid:230)tter Rettens anerkendelse af, at Peace-programmet blev til under vanskelige forhold, og af dets v(cid:230)rdi med hensyn til skabelse af betydningsfulde og innovative strukturer og incitamenter, som fremmede samarbejdet og ind- dragelsen af lokalsamfundene. 70. a). Kommissionen vil undersłge sagen og udforske mulighe- derne for at foretage udbetalinger til fonden i flere end de to nuv(cid:230)rende trancher. 70. d). Kommissionen er helt enig i Rettens anbefaling. Den skal dog p(cid:229)pege, at Kommissionens tjenestegrene i 1998-1999 fłrte omhyggelig kontrol med projekter. Rapporten vedrłrende denne kontrol omfatter ogs(cid:229) ordninger til forhindring af overlapninger mellem IFI- og strukturfondsfinansiering. En lignende evaluering p(cid:229) stedet vil blive gennemfłrt i anden halvdel af 2000. 71. Kommissionen gl(cid:230)der sig over de specifikke anbefalinger til Peace-programmet. Den noterer sig, at overv(cid:229)gningsudvalget og de gennemfłrende organer allerede har truffet foranstaltninger p(cid:229) mange af de omr(cid:229)der, som Retten referer til. Kommissionen vil dog słrge for, at man er meget opm(cid:230)rksom p(cid:229) alle Rettens anbe- falinger ved udarbejdelsen og godkendelsen af Peace II-programmet for perioden 2000-2004, navnlig: 64. Kommissionen er enig med Retten i, at programmidlerne ikke skal anvendes som erstatning for statslige eller lokale myn- digheders normale udgifter til finansiering. a) En undersłgelse af erfaringer i forbindelse med gennemfłrelse af programmet (herunder emner som f. eks. projektudv(cid:230)lgelse og m(cid:229)lretning af stłtten) vil blive gennemfłrt af den eksterne evalueringskonsulent, og dennes rapport (starten af 2000) vil indg(cid:229) i udarbejdelsen af Peace II. Med hensyn til om projekter, der kunne have v(cid:230)re gennemfłrt uden bistand, skulle stłttes (»dłdv(cid:230)gteffekt«), skal Kommissionen minde om, at det for at forst(cid:230)rke udviklingen hen imod et frede- ligt og stabilt samfund kan v(cid:230)re nłdvendigt med en hurtig v(cid:230)kst- rate eller nogle videre rammer for udvikling. Da en af de positive effekter af Peace-programmet er dets gennemfłrelsesmekanismer, kan s(cid:229)danne projekter ogs(cid:229) skabe fordele via processerne med at forberede og gennemfłre dem. b) Kommissionen er enig i denne anbefaling. I lyset af erfarin- gerne med Peace-programmet forventer den, at udgiftstem- poet i forbindelse med Peace II vil ligge mere p(cid:229) linje med andre strukturfondsprogrammer. c) Kommissionen er enig i denne anbefaling, som g(cid:230)lder for alle gennemfłrende organer. 65. Kommissionen noterer sig resultaterne af revisionen og vil v(cid:230)re opm(cid:230)rksom p(cid:229) dette forhold ved udarbejdelsen af det nye Peace II-program. d) Kommissionen er enig i, at bedłmmelser af projekter under programmet błr ske p(cid:229) grundlag af specifikke, skriftlige kri- terier, og at de skal begrundes klart. C 146/26 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 2000 e) Kommissionen er enig med anbefalingen i fłrste s(cid:230)tning og minder om oprettelsen af programmets centrale database efter 1997. g) Kommissionen er enig i denne anbefaling. Den vil v(cid:230)re s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksom p(cid:229), at det kommende Peace II-program indehol- der bestemmelser vedrłrende offentliggłrelse. f) Kommissionen vil tage skridt til at styrke samarbejdet mellem dens tjenestegrene, n(cid:229)r det g(cid:230)lder F(cid:230)llesskabets inddragelse i Den Internationale Fond for Irland og Peace II-programmet. Ved udarbejdelsen af de respektive programmer vil man ogs(cid:229) tilstr(cid:230)be synergi mellem disse. Trods de fłrste vanskeligheder med at etablere dette meget ambi- tiłse og innovative f(cid:230)llesskabsinitiativ er Kommissionen af den overbevisning, at gennemfłrelsen af Peace-programmet (1995- 1999) har v(cid:230)ret vellykket. Den Europ(cid:230)iske Unions politiske og łkonomiske stłtte har v(cid:230)ret med til at understłtte freds- og for- soningsprocessen i omr(cid:229)det og har dermed bidraget til, at der p(cid:229) politisk plan er gjort fremskridt