title: WRITTEN QUESTION E-0419/00 by Erik Meijer (GUE/NGL) to the Commission. Eliminating the dangers of using depleted uranium in (civil) aviation.

text: 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/155 3. In view of the commitment of and the specific experience acquired by the Italian customs department in this field, does the Council not consider that, in order to guarantee the continued effectiveness of the mission, it would be advisable to maintain a close relationship with the Italian customs department and therefore give priority consideration to the candidate already put forward by the department to replace Mrs Cea? Reply (2 May 2000) The Council has, on several occasions, confirmed the readiness of the European Union to support Albania in its stabilisation and reform process, in particular through ongoing Community assistance. While welcoming the efforts made by the Albanian authorities in tackling economic, political and institutional weaknesses, the Council has also made it clear that a condition for a successful participation of the country in the Stabilisation and Association Process for South East Europe, will be that a number of issues are addressed, in particular the consolidation of the rule of law and acceleration of structural reforms. The setting up of a stable and effective customs administration clearly is one of the issues, and the particular project to which the Honourable Parliamentarian makes reference, the Customs Assistance Mission, is the most important project financed by the Community in this field, and the Council follows it with great interest and concern. The Council hence shares the view of the Honourable Parliamentarian that continued effectiveness of the Customs Mission is of the utmost importance. It therefore regrets the departure of the Head of Mission. The Council clearly cannot express itself on management and appointments within the Mission. It will, however, support the Commission in its efforts to conduct a selection procedure based on professional qualifications, which will allow for the appointment of a new Head of Mission who fulfils the requirements for the job. In this context the Council would like to refer to the answer by the Commission to your written question number P-405/00. (2000/C 330 E/176) WRITTEN QUESTION E-0419/00 by Erik Meijer (GUE/NGL) to the Commission (23 February 2000) Subject: Eliminating the dangers of using depleted uranium in (civil) aviation 1. Is the Commission aware of the report in the New Scientist (UK) for 15 January 2000 investigating the crash of the Korean-Air Boeing 747 in Essex, UK, in December 1999, which reveals in particular that the (civilian) airliner was carrying 300 kg of depleted uranium in the tail, not as cargo but as a counterweight? Is the Commission aware that such quantities of depleted uranium are built into older aircraft in 2. particular on a large scale? 3. Is the Commission also aware of the serious dangers to public health that can be caused by depleted uranium, the best known examples being the Bijlmermeer (Amsterdam, Netherlands) air crash and, on a vastly greater scale, the Gulf War in Iraq? Can the Commission state to what rules, European or worldwide, the use of depleted uranium in 4. aircraft construction is subject? Can the Commission state what rules exist concerning the processing of depleted uranium during the 5. dismantling of aircraft and the processing of depleted uranium in the event of disasters? 6. What action will the Commission take to eliminate completely the dangers posed by the use of depleted uranium in aircraft? C 330 E/156 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (3 April 2000) Not being in possession of all the details of the Korean Air Boeing 747 accident in Essex, United Kingdom, in December 1999, the Commission recently enquired into this matter at the request of Parliament(cid:146)s Committee on Petitions. The enquiry confirmed that depleted uranium was indeed used, in the past, in the construction of aircraft, including the Boeing 747, on account of its high density. This practice was abandoned in 1981, and uranium has gradually been replaced by other metals. It is true that aircraft containing depleted uranium remain in service, but the enquiry carried out by the Dutch authorities following the El Al Boeing accident on 4 October 1992 near Amsterdam showed that the likelihood of an accident involving one of these aircraft having a harmful effect on public health was negligible. Community law contains no provisions excluding the use of depleted uranium in aircraft construction. The findings of the abovementioned enquiry confirmed that there is no need, given our current level of knowledge, for the few aircraft still containing depleted uranium to be banned from use. (2000/C 330 E/177) WRITTEN QUESTION E-0423/00 by Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) to the Council Subject: Respect for human rights in EU foreign policy (17 February 2000) The Europe-Africa summit conference will provide an excellent opportunity for promoting a rapproche- ment, furthering mutual understanding and establishing new ties of cooperation between the two continents. The European Union must insist on the adoption of an agenda which includes the principles of democracy and respect for human rights. What subjects does the Council propose should be included in the agenda of this summit conference? Does it intend to include equality of treatment of men and women and the protection of children and compliance with the International Convention on the Rights of the Child? Reply (2 May 2000) The Council shares the Honourable Member(cid:146)s view that the Africa-Europe Summit to take place in Cairo on 3 and 4 April 2000 will provide an excellent opportunity, at the threshold of the new century, to establish a strategic partnership between the Member States of the European Union and the States of the African continent, a partnership which will be based on the historical heritage which unites us and on our common interest in promoting peace, democracy, human rights, development and the eradication of poverty. The subjects for debate by the Heads of State or Government attending the summit have been agreed jointly by the European Union and its African partners. They range over the fields of politics, economics and development. The European Union attaches particular importance to the political dialogue with its African partners, which will include in-depth discussion of the promotion of democracy and human rights, including the subjects to which the Honourable Member refers


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0436/00 di Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) alla Commissione. Posizione della Commissione sui tentativi del Regno Unito di regionalizzare la pesca nelle acque comunitarie.

eurovoc_concepts:
EU policy - national policy
United Kingdom
common fisheries policy

formats: html pdf print

text: C 26 E/42 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 26. 1. 2001 consenta di avere contatti diretti con il Governo serbo, nØ Ł probabile che possa avere qualsiasi influenza sulla Serbia per quanto riguarda la liberazione dei prigionieri politici. Tuttavia il Consiglio condivide pienamente la preoccupazione dell(cid:146)Onorevole Parlamentare per la sorte dei prigionieri kosovari detenuti in Serbia. Esso sostiene tutti gli sforzi della comunit(cid:224) internazionale, tra cui quelli del Comitato internazionale della Croce Rossa (CICR), diretti a ottenere la liberazione di tutti i prigionieri politici. La UE si compiace delle liberazioni gi(cid:224) ottenute dal CICR. Nella sessione del 14/15 febbraio il Consiglio ha convenuto di mantenere l(cid:146)impostazione politica generale che consiste nell(cid:146)esercitare la massima pressione su Milosevic. La sua decisione di sospendere il divieto del traffico aereo alla luce delle richieste dell(cid:146)opposizione Ł stata pertanto accompagnata da un(cid:146)estensione delle restrizioni per i visti attualmente in vigore e da un rafforzamento dell(cid:146)efficacia delle sanzioni finanziarie esistenti. Qualsiasi futura decisione del Consiglio sulla revoca delle sanzioni dipender(cid:224) da un certo numero di fattori e potr(cid:224) essere presa soltanto sulla base di una valutazione della situazione complessiva. Il Consiglio ha preso atto dell(cid:146)appello del 23 febbraio del Consiglio transitorio del Kosovo, che ha esortato la comunit(cid:224) internazionale, e in particolare il Consiglio di sicurezza dell(cid:146)ONU, ad esercitare la massima pressione sulle autorit(cid:224) di Belgrado perchØ liberino tutti i prigionieri del Kosovo detenuti illegalmente nelle prigioni iniziativa iugoslave. Gli Stati membri dell(cid:146)Unione europea sosterranno certamente qualsiasi dell(cid:146)ONU diretta a contribuire a una soluzione del problema. In tale contesto il Consiglio ha preso debitamente atto della misura proposta dal Capo dell(cid:146)amministrazione provvisoria dell(cid:146)ONU in Kosovo, sig. Kouchner, al Consiglio di sicurezza di nominare un rappresentante speciale che affronti questo tema con le autorit(cid:224) di Belgrado. L(cid:146)Onorevole Parlamentare pu(cid:242) essere certo che il Consiglio continuer(cid:224) a considerare il progresso verso le libert(cid:224) democratiche e il rispetto dei diritti delle minoranze, compresa la sorte dei prigionieri kosovari, come uno degli elementi chiave ai fini di una modifica della politica di sanzioni contro il regime di Belgrado. Il Consiglio mantiene costantemente sotto esame la situazione nella regione e le politiche della UE nei confronti della Repubblica federale di Jugoslavia. (2001/C 26 E/055) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0436/00 di Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) alla Commissione (23 febbraio 2000) Oggetto: Posizione della Commissione sui tentativi del Regno Unito di regionalizzare la pesca nelle acque comunitarie Il Regno Unito sta manifestando sistematicamente l(cid:146)intenzione di regionalizzare la pesca in acque comunitarie, spezzando lo spazio europeo di pesca e pretendendo con gli stessi scopi di estendere da 12 il a 24 miglia le acque di competenza statale esclusiva. Secondo informazioni diffuse da giornalisti sig. Franz Fischler, Commissario responsabile per l(cid:146)agricoltura, starebbe esaminando l(cid:146)ipotesi di sostenere tale pretesa. Quale posizione assume ufficialmente la Commissione in merito a una questione di tale gravit(cid:224)? ¨ la Commissione disposta a sostenere detta pretesa del Regno Unito, che, una volta realizzata, potrebbe portare alla distruzione della politica comune della pesca e avere effetti laceranti sullo stesso spazio economico e monetario europeo? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (10 aprile 2000) La Commissione desidera informare l(cid:146)onorevole parlamentare che il governo britannico non ha presentato alcuna proposta per la regionalizzazione della politica comune della pesca (PCP) o per l(cid:146)estensione a 24 miglia dell(cid:146)attuale zona d(cid:146)accesso limitato di 12 miglia. Tali ipotesi sono emerse durante il processo di consultazione sulla PCP dopo il 2002, organizzato dalla Commissione nel 1998-1999. Una federazione inglese di organizzazioni dei pescatori ha presentato un documento dettagliato sulla regionalizzazione della PCP. Inoltre, una risoluzione relativa alla creazione di zone esclusive nazionali di 24 miglia Ł stata effettivamente approvata dal Parlamento nel mese di febbraio 1999. 26. 1. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 26 E/43 Come previsto all(cid:146)articolo 14, paragrafo 2, del regolamento (CEE) n. 3760/92 del Consiglio, del 20 dicembre 1992, che istituisce un regime comunitario della pesca e dell(cid:146)acquicoltura (1), la Commissione sta attualmente elaborando una relazione sulla situazione della pesca nella Comunit(cid:224) che verr(cid:224) pubblicata nel corso del primo semestre 2001. Tale relazione consentir(cid:224) di avviare nell(cid:146)ambito delle istituzioni comunitarie un dibattito sulla PCP dopo il 2002, compreso l(cid:146)esame di eventuali vantaggi e svantaggi presentati dalle proposte a cui fa riferimento l(cid:146)onorevole parlamentare. (1) GU L 389 del 31. 12. 1992. (2001/C 26 E/056) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0442/00 di Jan Wiersma (PSE) alla Commissione (11 febbraio 2000) Oggetto: Gasolio per il riscaldamento per le citt(cid:224) dell(cid:146)opposizione in Serbia 1. 2. 3. Quali citt(cid:224) della Iugoslavia ricevono gasolio dall(cid:146)Unione europea? In base a quali criteri? Per quali motivi il comune di Pancevo non ne riceve? Visto che siamo in inverno, pu(cid:242) la Commissione rispondere a questi interrogativi in termini piø 4. rapidi del solito? Risposta data dal signor Patten in nome della Commissione (28 marzo 2000) Il 15 febbraio 2000 la Commissione ha deciso di estendere il programma «Energia per la democrazia» ad altre cinque citt(cid:224) serbe, in base alla richiesta unanime delle forze di opposizione serbe che si fonda sui risultati del progetto pilota. La richiesta Ł stata accolta dal Consiglio Affari generali del 24 gennaio 2000, che ha invitato la Commissione ad agire di conseguenza. Sono state aggiunte al programma esistente, che riguardava Nis e Pirot, cinque citt(cid:224) supplementari (Kragujevac, Kraljevo, Novi Sad, Sombor e Subotica). Il programma Ł diretto a fornire combustibile da riscaldamento per gli stabilimenti di produzione di riscaldamento e per gli edifici pubblici (scuole, asili, ospedali, amministrazione pubblica e della sanit(cid:224)). La fornitura totale di combustibile da riscaldamento, olio pesante e gasolio si aggirer(cid:224) sulle 30 000 t (non Ł possibile indicare una quantit(cid:224) precisa a causa delle oscillazioni dei prezzi dei derivati del petrolio sui mercati internazionali). L(cid:146)elenco dei comuni Ł stato stabilito in base ai colloqui svoltisi tra le forze di opposizione serbe e l(cid:146)Unione l(cid:146)Unione europea e gli Stati Uniti. Le forze di europea nel quadro di riunioni trilaterali tra tali forze, opposizione serbe hanno chiesto di aggiungere alle due citt(cid:224) previste dal programma originario un elenco di 23 citt(cid:224), di cui 6 considerate prioritarie per la difficile situazione sociale in esse vigente. Belgrado Ł stata tolta dall(cid:146)elenco a causa, logistiche e finanziarie connesse all(cid:146)acquisto, al trasporto, alla consegna e al controllo delle forniture in una citt(cid:224) di 2,5 milioni di abitanti. tra l(cid:146)altro, delle particolari implicazioni La Commissione non ha potuto estendere il programma ad un numero maggiore di comuni perchØ non disponeva di risorse finanziarie e umane sufficienti. Essa sottolinea lo sforzo compiuto dalla Norvegia, che con il suo programma «Petrolio per la democrazia» ha fornito combustibile per riscaldamento agli asili e alle scuole di Cacak e Uzice, parallelamente al programma «Energia per la democrazia». Si Ł trattato di un progetto difficile da gestire, tanto al di fuori quanto all(cid:146)interno della Serbia. La Commissione ha insistito sull(cid:146)applicazione di elaborati meccanismi di controllo, per minimizzare il rischio che le spedizioni fossero deviate. La Commissione ha messo in atto il progetto con estrema rapidit(cid:224): le autocisterne sono arrivate alla frontiera serba circa cinque settimane dopo la decisione del Consiglio Affari


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0434/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) ja Mauro Nobilia (UEN) komissiolle. Asuinrakennusten turvallisuusmääräykset.

eurovoc_concepts:
European Committee for Standardisation
approximation of laws
building
building materials
building safety
multi-storey dwelling
national implementing measure
operation of the Institutions
safety standard
technical specification

text: C 330 E/158 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Edell(cid:228) mainitussa tuomiossa ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)si komission maksamaan korvauksena yhteens(cid:228) 40 000 euroa, kun taas FIA oli vaatinut 400 000 euroa. Komissio ei pysty antamaan tietoja siit(cid:228), montako henkil(cid:246)ty(cid:246)tuntia sen oikeudellinen yksikk(cid:246) k(cid:228)ytti hoitaakseen puolustuksen ensim- m(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimessa, joka ratkaisi asian varhaisessa vaiheessa. Henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) ja talousarviota koskevissa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) ei s(cid:228)(cid:228)det(cid:228) metodista, jonka perusteella henkil(cid:246)ty(cid:246)tunnit voitaisiin laskea. Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin totesi puolestaan (asia C-409/96T/DEP), ett(cid:228) toimiessaan komis- sion asiamiehin(cid:228) komission virkamiehet suorittavat virkavelvollisuuksiaan, joita ei voida yksitt(cid:228)isess(cid:228) asiassa eritell(cid:228) sen mukaan, mik(cid:228) osa liittyy edustamiseen ja puolustukseen. Vastauksena nelj(cid:228)nteen kysymykseen komissio ilmoittaa, ett(cid:228) se oli antanut v(cid:228)itetiedoksiannon jo 29. kes(cid:228)kuuta 1999. Komissio otaksuu, ett(cid:228) lopullinen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s FIA:a koskevassa asiassa edist(cid:228)(cid:228) kilpailua alan yleisradiomarkkinoilla. Lis(cid:228)ksi komissio vahvistaa, ett(cid:228) se antoi vuoden 1999 joulukuussa urheilua koskevan selvityksen, jonka kysyj(cid:228)kin mainitsee. Samalla komissio vahvistaa, ett(cid:228) selvitys on sen tuorein yleist(cid:228) urheilupolitiikkaa koskeva lausuma ja ett(cid:228) kaikki sen yksik(cid:246)t ottavat selvityksen huomioon alaan liittyv(cid:228)ss(cid:228) toiminnassaan. (2000/C 330 E/179) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0434/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (UEN) ja Mauro Nobilia (UEN) komissiolle Aihe: Asuinrakennusten turvallisuusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset (23. helmikuuta 2000) Viittaamme kirjalliseen kysymykseen E-2480/99 ja komission vastaukseen (1), jonka perusteella voidaan todeta, ett(cid:228) komissio ei ole katsonut tarpeelliseksi s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228) laissa asuinrakennusten turvallisuusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228), ja tiedustelisimme komissiolta, huolimatta lukuisista tiedotusv(cid:228)lineiss(cid:228) olleista asiaa koskevista uutisista, miksi yli 12 vuotta vanhaa direktiivi(cid:228) (21. joulukuuta 1988 annettu neuvoston direktiivi 89/106/ETY) (2) ei ole viel(cid:228) pantu t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n kaikissa j(cid:228)senvaltioissa? Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) n(cid:228)inkin vanha direktiivi ei vastaa en(cid:228)(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)iv(cid:228)n asuinrakennuksia koskevia turvallisuusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja ett(cid:228) se olisi syyt(cid:228) saattaa ajantasalle? Voisiko komissio, samalla kun se m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) asuinrakennusten turvallisuusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) koskevan direktiivin v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)st(cid:228) laatimisesta, kiirehti(cid:228) niiden teknisten tietojen muuttamista, joita standardisoimiselimet par- haillaan laativat, siten, ett(cid:228) saadaan aikaan yhdenmukaiset ja mahdollisimman lopulliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t? Voisiko komissio ilmoittaa lopultakin edell(cid:228) mainitun direktiivin p(cid:228)ivitt(cid:228)mist(cid:228) koskevat kriteerit, sen j(cid:228)lkeen kun sit(cid:228) on nykyaikaistettu ja se on siirretty j(cid:228)senvaltioiden oikeusj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n? (1) EYVL C 280 E, 3. 10. 2000, s. 52. (2) EYVL L 40, 11. 2. 1989, s. 12. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 2000) Komissio on arvoisten parlamentin j(cid:228)senten tavoin huolissaan asuinkerrostalojen turvallisuudesta yhteis(cid:246)n alueella. Komissio on ponnistellut useiden vuosien ajan suunnittelu- ja rakennustapojen yhdenmukaistamiseksi sek(cid:228) rakennusalalla ett(cid:228) julkisten urakoiden kohdalla valtuuksiensa ja k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n olevien keinojen asetta- missa rajoissa. Ponnistelujen tuloksena on ollut rakennusalan tuotteita koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) koskevan neuvoston direktiivin 89/106/ETY t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano ja Eurocodes-standar- dien laatiminen. Komissio haluaa lis(cid:228)ksi muistuttaa, ett(cid:228) kaikki j(cid:228)senvaltiot ovat saattaneet kyseisen direktiivin osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), viimeisimp(cid:228)n(cid:228) Belgia vuonna 1998. 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/159 Direktiiviss(cid:228) edellytet(cid:228)(cid:228)n kuitenkin, ett(cid:228) kaikille rakennusalan tuoteryhmille laaditaan yhdenmukaistetut tekniset eritelm(cid:228)t, tiedot kaikista turvallisuusn(cid:228)k(cid:246)kohdista eli olennaisista vaatimuksista. Eritelmien mukaisia tuotteita on voitava k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) rakennuskohteiden pysyvin(cid:228) osina siten, ett(cid:228) rakenteelliseen turvallisuuteen, ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojeluun ja energians(cid:228)(cid:228)st(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228)t olennaiset vaatimuk- set t(cid:228)yttyv(cid:228)t. joissa on yksityiskohtaiset Teknisi(cid:228) eritelmi(cid:228) laativat Euroopan standardointikomitea (CEN) ja European Organisation for Technical Approvals (EOTA). Eritelm(cid:228)t tehd(cid:228)(cid:228)n teknisi(cid:228) vaatimuksia ja standardointia koskevan uuden l(cid:228)hestymista- ja toissijaisuusperiaatetta (1) noudattaen. Toissijaisuusperiaatteen mukaan nimenomaan van mukaisesti j(cid:228)senvaltiot ovat vastuussa rakennusten turvallisuudesta. Direktiivi on komission mielest(cid:228) edelleen ajankohtainen, koska odotetut tekniset eritelm(cid:228)t vastaavat tieteen ja tekniikan kehityst(cid:228) ja nykyist(cid:228) tasoa. Komissio on saanut p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen 50 tuoteryhm(cid:228)n standardointitoimeksiannon laatimisen, ja pysyv(cid:228) raken- nusalan komitea on hyv(cid:228)ksynyt ne. CENin teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on laatia niit(cid:228) koskevat yhdenmukaistetut standardit ja EOTA laatii yhdenmukaistetut tekniset hyv(cid:228)ksynn(cid:228)t. Komissio ponnistelee nyt kaikin voimin sen hyv(cid:228)ksi, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) laitokset toimittavat mahdollisimman pian toimeksiannon ja sopimuksen mukaiset yhdenmukaistetut eritelm(cid:228)t. (1) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma, tehty 7. toukokuuta 1985, EYVL C 136, 4. 6. 1985. (2000/C 330 E/180) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0440/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Tutkimuksen viidenteen puiteohjelmaan liittyvien sopimusten tekeminen Sen j(cid:228)lkeen, kun tutkimuksen viidennen puiteohjelman oikeusperustasta p(cid:228)(cid:228)tettiin, on esitetty jatkuvasti valituksia sopimusten muotoilusta. Erityisesti on arvosteltu turhien tietojen aiheuttamaa laajuutta sek(cid:228) toteutuksen viiv(cid:228)stymist(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) seikat voivat my(cid:246)s v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) osallistumishalukkuutta tutkimuksen pui- teohjelmaan. Onko komissio tietoinen t(cid:228)llaisista ongelmista tutkimuksen puiteohjelmaan liittyvien sopimusten tekemi- sess(cid:228)? Miten komissio aikoo varmistaa nopeasti kertaistetun menettelyn? ja tehokkaasti n(cid:228)iden sopimusten tekemist(cid:228) koskevan yksin- Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2000) Komissio on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) vuonna 1999 m(cid:228)(cid:228)ritettyjen viidennen puiteohjelman menettelytapojen monimutkaisuudesta on esitetty useita valituksia. Tutkimuksesta vastuussa oleva komission j(cid:228)sen asetti vuoden 1999 lopulla komission eri yksik(cid:246)iden v(cid:228)lisen ty(cid:246)ryhm(cid:228)n tarkastelemaan menettelytapoja uudelleen ohjelman ensimm(cid:228)isen(cid:228) vuonna saatujen kokemusten perusteella. Ryhm(cid:228)n tavoitteena on yksinkertaistaa joitakin menettelyn vaiheita siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin kuin se on mahdollista ohjelmaan sovellettavien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen puitteissa. Komissio toivoo voivansa tehd(cid:228) ensimm(cid:228)iset p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset sis(cid:228)isten menettelyjen yksinkertaistamiseksi maaliskuussa 2000. Sen j(cid:228)lkeen uudel- leentarkastelua jatketaan muiden mahdollisten toimenpiteiden l(cid:246)yt(cid:228)miseksi


title: PREGUNTA ESCRITA E-0418/00 de Erik Meijer (GUE/NGL) a la Comisión. Supresión gradual de la pesca con tangones debido a los daños medioambientales que entraña para el fondo marino.

eurovoc_concepts:
Netherlands
North Sea
common fisheries policy
fishing net
resources of the sea

text: C 374 E/70 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 28. 12. 2000 Por lo tanto, se tendrÆ en cuenta esta cuesti(cid:243)n en el marco de una pr(cid:243)xima revisi(cid:243)n del Æmbito de aplicaci(cid:243)n de los tipos reducidos de IVA, y se presentarÆn propuestas convenientes para un tratamiento IVA mÆs uniforme de las operaciones referentes a los productos sangu(cid:237)neos. (1) DO L 181 de 28. 6. 1989. Directiva de ampliaci(cid:243)n del Æmbito de aplicaci(cid:243)n de las directivas 65/65/CEE y 75/319/CEE relativas a la aproximaci(cid:243)n de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas relativas a las especialidades farmacØuticas, y previendo disposiciones especiales para los medicamentos derivados de la sangre o el plasma humanos. (2) DO L 145 de 13. 6. 1977. Directiva cuya œltima modificaci(cid:243)n la constituye la Directiva 1999/85/CE (DO L 277 de 28. 10. 1999). (3) DO L 214 de 24. 8. 1993. Reglamento (CEE) no 2309/93 del Consejo, del 22 de julio de 1993, por el que se establecen procedimientos comunitarios para la autorizaci(cid:243)n y la vigilancia de los medicamentos de uso humano y de uso veterinario y por el que se instituye una Agencia Europea para la Evaluaci(cid:243)n de Medicamentos. (2000/C 374 E/082) PREGUNTA ESCRITA E-0418/00 de Erik Meijer (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (23 de febrero de 2000) Asunto: Supresi(cid:243)n gradual de la pesca con tangones debido a los daæos medioambientales que entraæa para el fondo marino 1. ¿EstÆ enterada la Comisi(cid:243)n del contenido del art(cid:237)culo «Boomkorvisserij schadelijk voor milieu Noordzee» («Perjuicios de la pesca con tangones al medio ambiente del Mar del Norte») aparecido en el diario neerlandØs «De Volkskrant» del 1 de febrero de 2000, en el que el Dr. H. Lindeman, investigador del Instituto de Investigaciones Mar(cid:237)nas neerlandØs (NIOZ), presenta por encargo del Ministerio de Agricultura, Gesti(cid:243)n de los Recursos Naturales y Pesca neerlandØs el resultado de las investigaciones sobre las repercusiones de la pesca con tangones sobre el medio ambiente? ¿Es consciente la Comisi(cid:243)n de que este mØtodo de pesca, que se utiliza sobre todo en la captura de 2. peces de fondo como el lenguado y la platija con ayuda de pesadas barras y cadenas de hierro, consiste en remover entre 6 y 10 cms. del fondo marino para empujar a los peces dentro de las redes? 3. ¿Puede confirmar la Comisi(cid:243)n que, ya s(cid:243)lo en la parte neerlandesa del Mar del Norte, faenan como m(cid:237)nimo 400 embarcaciones con artes de pesca de entre 4 y 12 metros de ancho que recurren al mØtodo de pesca con tangones, y que la utilizaci(cid:243)n de este mØtodo no s(cid:243)lo entraæa daæos para el Mar del Norte, del que dependen pa(cid:237)ses pesqueros como los Pa(cid:237)ses Bajos, Gran Bretaæa y los pa(cid:237)ses escandinavos, sino tambiØn para otros mares? 4. ¿No conviene la Comisi(cid:243)n en que esta modalidad de pesca entraæa unos daæos grav(cid:237)simos para el fondo marino y su biodiversidad, ya que supone la eliminaci(cid:243)n de todos sus hÆbitat, y que a estas alturas los daæos medioambientales son comparables a los causados, por ejemplo, por las perforaciones para la extracci(cid:243)n de gas y petr(cid:243)leo? 5. ¿QuØ gestiones piensa emprender la Comisi(cid:243)n a fin de reducir la pesca con tangones y ofrecer a los pescadores afectados la posibilidad de reciclarse hacia otra modalidad de pesca o hacia una actividad completamente distinta? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (30 de marzo de 2000) 1. La Comisi(cid:243)n no tiene conocimiento del art(cid:237)culo publicado en el Volkskrant de 1 de febrero de 2000. La Comisi(cid:243)n es plenamente consciente de la naturaleza de las redes de arrastre de vara, de las 2. especies afectadas y del grado de penetraci(cid:243)n de estas artes de pesca en el fondo marino. 3. La Comisi(cid:243)n puede confirmar que un gran nœmero de arrastreros opera en el mar del Norte y otras Æreas. No obstante, expresa sus dudas de estos buques operen simultÆneamente en la zona neerlandesa del mar del Norte. Un estudio reciente indica que existen zonas considerables en el mar del Norte, e incluso en la parte neerlandesa de este mar, que no son objeto de este tipo de pesca. 28. 12. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 374 E/71 La Comisi(cid:243)n conoce los trabajos del Dr. H. Lindeboom (citado en la pregunta como Dr. Lindeman), el 4. autor del art(cid:237)culo en cuesti(cid:243)n. El Dr. Lindeboom es un cient(cid:237)fico eminente que ha publicado una serie de textos, tanto cient(cid:237)ficos como de divulgaci(cid:243)n, en los que defiende que la pesca con redes de arrastre de vara causa daæos al medio ambiente. No obstante, otros cient(cid:237)ficos igualmente eminentes no estÆn de acuerdo, totalmente o en parte, con las conclusiones del Dr. Lindeboom. 5. Las actividades de este tipo de arrastreros ya estÆn restringidas por la normativa comunitaria. Los grandes arrastreros (mÆs de 221 kW de potencia) no estÆn autorizados a pescar en el llamado coto de la solla, una zona de mar adyacente a las costas del mar del Norte de BØlgica, Dinamarca, Alemania, Francia y Pa(cid:237)ses Bajos. Por otra parte, los grandes arrastreros de vara no pueden pescar en la zona de 12 millas en torno a Irlanda y el Reino Unido. El arrastre de vara estÆ prohibido en el Kattegat. Actualmente, la Comisi(cid:243)n no tiene previsto modificar estas restricciones. No obstante, continuarÆ estudiando y evaluando el impacto biol(cid:243)gico de las pesquer(cid:237)as, con el fin de proponer medidas suplementarias siempre y cuando se considere necesario. (2000/C 374 E/083) PREGUNTA ESCRITA E-0421/00 de Ulrich Stockmann (PSE) a la Comisi(cid:243)n (23 de febrero de 2000) Asunto: Equipamiento de los veh(cid:237)culos con triÆngulos reflectantes Segœn datos comunicados por una empresa alemana, el Reino de Espaæa aprob(cid:243) el pasado verano una normativa con arreglo a la cual los camiones tienen que ir equipados con dos triÆngulos reflectantes. ¿Tiene la Comisi(cid:243)n la intenci(cid:243)n de presentar una propuesta por la que se establezca la obligatoriedad, en toda la UE, de equipar todos los camiones con dos triÆngulos reflectantes? Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (28 de marzo de 2000) La Comisi(cid:243)n estÆ al corriente de que la legislaci(cid:243)n espaæola establece que todos los veh(cid:237)culos deben ir equipados con dos triÆngulos reflectantes. Este requisito figura en el art(cid:237)culo 19 y en el anexo XII de la reglamentaci(cid:243)n general sobre veh(cid:237)culos, publicada en forma de Real Decreto (no 2822/98) el 23 de diciembre de 1998. El triÆngulo reflectante no forma parte de las normas de fabricaci(cid:243)n de veh(cid:237)culos y su utilizaci(cid:243)n estÆ regulada por las normas de circulaci(cid:243)n. En general, tales normas son competencia de los Estados miembros y la Comisi(cid:243)n no tiene previsto extender la aplicaci(cid:243)n del sistema espaæol al resto de la Comunidad. (2000/C 374 E/084) PREGUNTA ESCRITA E-0422/00 de Mihail Papayannakis (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (23 de febrero de 2000) Asunto: Instalaci(cid:243)n de postes de la DEI en las islas C(cid:237)cladas La empresa estatal griega de electricidad DEI intenta desde hace aæos hacer llegar corriente de alta tensi(cid:243)n desde Eubea a las islas de Andros, Tinos, Siros y Mikonos e instalar los postes necesarios al respecto. En relaci(cid:243)n con este asunto se han registrado ya reacciones vehementes por parte de los habitantes de las islas en cuesti(cid:243)n as(cid:237) como una decisi(cid:243)n anulativa del Consejo de Estado griego


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0556/00 från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen. Protokoll om samarbete mellan Aquitaine, Baskien och Navarra.

eurovoc_concepts:
Aquitaine
Basque Country
EU programme
EU regional policy
France
Navarre
Spain
cross-border cooperation
regional cooperation

text: C 374 E/104 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 gemensamma s(cid:228)kerhetsnormer och -f(cid:246)rfaranden. Detta regelverk har ocks(cid:229) m(cid:246)jliggjort f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r gemensam certifiering och har tagits upp i gemenskapens regelverk genom r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 3922/91 av den 16 december 1991 om harmonisering av tekniska krav och administrativa f(cid:246)rfaranden inom omr(cid:229)det civil luftfart (1). Samtidigt har r(cid:228)ttvisa f(cid:246)rh(cid:229)llanden skapats f(cid:246)r (cid:246)ppen och j(cid:228)mlik konkurrens mellan gemenskapens alla olika akt(cid:246)rer. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande diskuterar kommissionen ett f(cid:246)rslag till upp- r(cid:228)ttandet av en europeisk organisation (EASA) som skall bygga vidare p(cid:229) JAA i syfte att f(cid:246)rb(cid:228)ttra och f(cid:246)rst(cid:228)rka den organisationens verksamhet. Vad betr(cid:228)ffar flygledning (cid:228)r det Eurocontrol som utvecklar normer och tekniska specifikationer som i huvudsak syftar till att garantera samtrafikf(cid:246)rm(cid:229)ga och skarvl(cid:246)s drift av de olika nationella systemen. Eurocontrols normer har inf(cid:246)rlivats i gemenskapens regelverk genom r(cid:229)dets direktiv 93/65/EEG av den 19 juli 1993 om definition och anv(cid:228)ndning av kompatibla tekniska specifikationer vid upphandling av utrustning och system f(cid:246)r ledning av lufttrafiken (2). Eurocontrols verksamhet (cid:228)r dock i huvudsak inriktad p(cid:229) system och normer f(cid:246)r flygledningsf(cid:246)rfaranden (ATC) och t(cid:228)cker inte alla krav som ber(cid:246)r tj(cid:228)nster, personal och drift inom ramen f(cid:246)r ATC. Detta har delvis att g(cid:246)ra med att det saknas en europeisk marknad f(cid:246)r ATC, vilket leder till att nationella system, med sina avsev(cid:228)rda olikheter, dominerar. Vad g(cid:228)ller den mer specifika fr(cid:229)gan om gemensamma normer f(cid:246)r licenser och kunskapsintyg f(cid:246)r flygledare h(cid:229)ller Eurocontrol p(cid:229) att inf(cid:246)ra ett harmoniserat system inom omr(cid:229)det f(cid:246)r Europeiska civila luftfartskon- ferensen (ECAC). Gemenskapen f(cid:246)ljer noggrant denna utveckling, som kan leda till ett gemenskapsdirektiv, s(cid:229) som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren f(cid:246)resl(cid:229)r. (1) EGT L 373, 31. 12. 1991. (2) EGT L 187, 29. 7. 1993. (2000/C 374 E/120) SKRIFTLIG FR¯GA P-0556/00 fr(cid:229)n Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) till kommissionen (23 februari 2000) ˜mne: Protokoll om samarbete mellan Aquitaine, Baskien och Navarra I Bayonne (Frankrike) undertecknades 1980 en (cid:246)verenskommelse mellan Frankrike och Spanien som skulle m(cid:246)jligg(cid:246)ra ett gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete p(cid:229) regional niv(cid:229). I Bordeaux undertecknades den 3 oktober 1989 ett protokoll om samarbete mellan den autonoma regionen Baskien och regionen Aquitaine. Genom detta dokument institutionaliseras de gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande f(cid:246)rbindelserna mellan de b(cid:229)da regionerna. Den 13 februari 1992 ansl(cid:246)t sig den autonoma regionen Navarra och ett nytt protokoll undertecknades. Protokollet s(cid:228)tter upp f(cid:246)ljande m(cid:229)l: (cid:129) att utbyta information och att harmonisera i omr(cid:229)den d(cid:228)r de tre regionernas politik samverkar n(cid:228)r det g(cid:228)ller utveckling av infrastruktur f(cid:246)r kommunikation, utbildning, ekonomisk och social politik, forskning och kultur, (cid:129) att komma (cid:246)verens om projekt av gemensamt intresse, och genomf(cid:246)randet av dessa, (cid:129) fr(cid:228)mja samarbetet mellan offentliga myndigheter, fackorgan och privata organisationer i de tre regionerna. Den 25 januari 2000 beslutade regeringen i den autonoma regionen Navarra ensidigt att inte l(cid:228)ngre delta i protokollet, och anf(cid:246)rde d(cid:228)rvid politiska skillnader som inte har n(cid:229)got som helst att g(cid:246)ra med de fr(cid:229)gor som omfattas av samarbetsprotokollet. Tror kommissionen att detta kommer att p(cid:229)verka utvecklingen av det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet mellan dessa tre regioner, (cid:228)n mer med tanke p(cid:229) att det nya gemenskapsinitiativet Interreg kommer att st(cid:228)rka detta samarbete? Kan kommissionen ange om de st(cid:246)d eller bidrag som Navarra f(cid:229)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande med anledning av projekt som uppkommit inom ramen f(cid:246)r det n(cid:228)mnda protokollet riskerar att dras in? 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/105 Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 mars 2000) Under den nya programperioden f(cid:246)r strukturfonderna, 2000(cid:141)2006, t(cid:228)cker gemenskapsinitiativet Interreg endast projekt med en faktisk gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande och lands(cid:246)verskridande inriktning, d(cid:228)r samarbetspro- gram utarbetas gemensamt av ber(cid:246)rda myndigheter p(cid:229) b(cid:228)gge sidor av gr(cid:228)nsen. D(cid:228)rut(cid:246)ver skall programmet genomf(cid:246)ras av gemensamma samarbetsorgan: en uppf(cid:246)ljningskommittØ, en ledningskommittØ och en myndighet f(cid:246)r gemensam f(cid:246)rvaltning/betalning f(cid:246)r de medlemsstater och gr(cid:228)ns- regioner som ber(cid:246)rs av programmet Interreg. Att dessa gemensamma samarbetsorgan bildas (cid:228)r med andra ord ett villkor f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av Interreg och ett villkor f(cid:246)r att programmet skall antas och godk(cid:228)nnas av kommissionen. I det h(cid:228)r sammanhanget kan naturligtvis bilaterala samarbetsavtal och samarbetsprotokoll, som det i Bayonne som parlamentsledamoten n(cid:228)mner, visa sig vara l(cid:228)mpliga f(cid:246)r att gemensamma organ inom ramen f(cid:246)r Interreg skall kunna bildas och bli stabila. Det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande programmet f(cid:246)r Frankrike och Spanien befinner sig f(cid:246)r n(cid:228)rvarande i avslut- ningsfasen och p(cid:229)verkas p(cid:229) intet s(cid:228)tt av de beslut som fattats av regeringen i Comunidad Foral de Navarra. I nul(cid:228)get (cid:228)r det inte m(cid:246)jligt att i f(cid:246)rv(cid:228)g bed(cid:246)ma hur det nya gemenskapsinitiativet Interreg III kommer att genomf(cid:246)ras i de h(cid:228)r regionerna, eftersom kommissionen inom kort kommer att besluta om initiativets inriktningar, och ber(cid:246)rda medlemsstater och regioner d(cid:228)refter kommer att bjudas in f(cid:246)r att f(cid:246)rbereda f(cid:246)rslag till verksamhetsprogram. (2000/C 374 E/121) SKRIFTLIG FR¯GA E-0557/00 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (29 februari 2000) ˜mne: F(cid:246)rfaranden f(cid:246)r upps(cid:228)gningar Mot bakgrund av kommissionens svar p(cid:229) min skriftliga fr(cid:229)ga E-2225/99 (1) att den hade sagt upp elva personer under de senaste fem (cid:229)ren, anser kommissionen att dess f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r upps(cid:228)gningar (cid:228)r (a) j(cid:228)mf(cid:246)rbara med dem som till(cid:228)mpas hos andra arbetsgivare inom den offentliga respektive privata sektorn, och (b) l(cid:228)mpliga f(cid:246)r att behandla disciplin(cid:228)ra problem? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet, hur avser kommissionen att f(cid:246)rb(cid:228)ttra dem? (1) EGT C 203 E, 18. 7. 2000, s. 151. Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (30 mars 2000) Kommissionen uppm(cid:228)rksammar ledamoten p(cid:229) det faktum att de disciplin(cid:228)ra f(cid:246)rfaranden som lagts fast i tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna och som bland annat till(cid:229)ter upps(cid:228)gning av tj(cid:228)nstem(cid:228)n (cid:228)r till(cid:228)mpliga inom alla EU- institutioner. Kommissionen (cid:228)r medveten om att det finns flera olika regler f(cid:246)r disciplin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder inom medlems- staternas statsf(cid:246)rvaltningar. Inom kommissionen p(cid:229)g(cid:229)r arbetet med att ta fram ett r(cid:229)dgivande dokument f(cid:246)rslag till beslut om administrativa f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av disciplin(cid:228)ra om disciplin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder och ett f(cid:246)rfaranden, och detta planeras vara slutf(cid:246)rt i oktober 2000 (se handlingsplan fr(cid:229)n 1 mars 2000, (cid:229)tg(cid:228)rd 57/58). I detta arbete kommer kommissionen att ta h(cid:228)nsyn till de b(cid:228)sta metoder som anv(cid:228)nds inom medlemsstaterna och internationella organisationer vad g(cid:228)ller upps(cid:228)gningar och disciplin(cid:228)ra f(cid:246)rfaranden som helhet. Disciplin(cid:228)ra f(cid:246)rfaranden inom vissa yrken och f(cid:246)rvaltningar i den privata sektorn kan ocks(cid:229) vara av intresse, i den m(cid:229)n de (cid:228)r j(cid:228)mf(cid:246)rbara. I vitboken om reformen av kommissionen (1) (kapitel IV. 5 Disciplin) klargjorde kommissionen att den (cid:228)r medveten om bristerna i det nuvarande systemet (cid:148)som (cid:228)r f(cid:246)r l(cid:229)ngsamt, best(cid:229)r av m(cid:229)nga olika f(cid:246)rfaranden och baseras p(cid:229) en rent intern disciplinn(cid:228)mnd, vars sammans(cid:228)ttning varierar. Personalen (cid:228)r inte tillr(cid:228)ckligt informerad om sina skyldigheter eller om m(cid:246)jliga konsekvenser av (cid:246)vertr(cid:228)delser av best(cid:228)mmelserna. (cid:148)


title: Regolamento (CE) n. 408/2000 della Commissione, del 23 febbraio 2000, che stabilisce, per gli Stati membri e per la campagna 1999, la perdita di reddito e il premio pagabile per pecora e per capra e il versamento dell'aiuto specifico a favore dell'allevamento ovino e caprino in talune zone svantaggiate della Comunità

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
financial loss
goatmeat
less-favoured region
production aid
sheepmeat

text: 24. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 51/13 REGOLAMENTO (CE) N. 408/2000 DELLA COMMISSIONE del 23 febbraio 2000 che stabilisce, per gli Stati membri e per la campagna 1999, la perdita di reddito e il premio pagabile per pecora e per capra e il versamento dell'aiuto specifico a favore dell'allevamento ovino e caprino in talune zone svantaggiate della Comunità LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 2467/98 del Consiglio, del 3 comune dei novembre 1998, mercati nel settore delle carni ovine e caprine (1), in particolare l'articolo 5, paragrafo 6, relativo all'organizzazione visto il regolamento (CEE) n. 1601/92 del Consiglio, del 15 giugno 1992, relativo a misure specifiche a favore delle isole Canarie per taluni prodotti agricoli (2), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1257/1999 (3), in particolare l'articolo 13, considerando quanto segue: (5) (6) (1) (2) (3) A norma dell'articolo 5, paragrafi 1 e 5, del regolamento (CE) n. 2467/98, è concesso un premio per compensare l'eventuale perdita di reddito dei produttori di carni ovine e, in certe zone, dei produttori di carni caprine. Tali zone sono definite nell'allegato I del regolamento (CE) n. 2467/98 e nell'articolo 1 del regolamento (CE) n. 2738/1999 della Commissione, del 21 dicembre 1999, che determina le zone di montagna nelle quali è concesso il premio ai produttori di carni caprine (4). In applicazione dell'articolo 5, paragrafo 6, del regola- mento (CE) n. 2467/98, gli Stati membri sono stati autorizzati, con il regolamento (CE) n. 1163/1999 della Commissione (5), a versare un primo acconto e, con il regolamento (CE) n. 2163/1999 della Commissione (6), a versare un secondo acconto ai produttori di carni ovine e caprine. Occorre pertanto fissare l'importo definitivo del premio da corrispondere per la campagna 1999. In applicazione dell'articolo 5, paragrafo 2, del regola- mento (CE) n. 2467/98, l'importo del premio erogabile ai produttori di agnelli pesanti per la campagna di commercializzazione 1999 è ottenuto applicando alla perdita di reddito un coefficiente che esprime la produ- zione media annua di carni di agnelli pesanti per pecora tali agnelli, espressa in 100 kg peso produttrice di morto. Ai sensi dello stesso regolamento, l'importo del premio erogabile per pecora ai produttori di agnelli leggeri e per capra va fissato all'80 % del premio previsto per i produttori di agnelli pesanti. al paragrafo 2 dello stesso articolo. Il coefficiente è stato fissato al 7 % dall'articolo 13, paragrafo 4, del regola- mento citato. È opportuno disporre che l'aiuto di cui al regolamento (CEE) n. 1323/90 del Consiglio, del 14 maggio 1990, che istituisce un aiuto specifico a favore dell'allevamento ovino e caprino in talune zone svantaggiate della Comu- nità (7), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 193/98 (8), o il saldo di tale aiuto risultante dall'applica- zione dell'articolo 4 del regolamento (CE) n. 1163/1999 siano concessi prima di una certa data e a quali condi- zioni. Il regolamento (CEE) n. 1601/92 prevede l'applicazione di misure specifiche a favore della produzione agricola nelle isole Canarie. Tra queste figure in particolare la concessione di un premio integrativo ai produttori di agnelli leggeri e di capre alle stesse condizioni fissate per la concessione del premio di cui all'articolo 5 del regola- mento (CE) n. 2467/98. Secondo tali condizioni, la Spagna è autorizzata a versare il suddetto premio inte- grativo. (7) Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per gli ovini e i caprini, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Tra il prezzo di base, ridotto dell'incidenza del coefficiente di cui all'articolo 13, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 2467/ 98, e il prezzo del mercato comunitario della campagna 1999 si constata una differenza di 138,169 EUR/100 kg. Articolo 2 Il coefficiente di cui all'articolo 5, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 2467/98 è fissato a 15,69 kg. (4) In applicazione dell'articolo 13 del regolamento (CE) n. 2467/98, l'importo del premio deve essere ridotto dell'incidenza, sul prezzo di base, del coefficiente di cui Articolo 3 (1) GU L 312 del 20. 11. 1998, pag. 1. (2) GU L 173 del 27. 6. 1992, pag. 13. (3) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 80. (4) GU L 328 del 22. 12. 1999, pag. 59. (5) GU L 140 del 3. 6. 1999, pag. 20. (6) GU L 265 del 13. 10. 1999, pag. 18. Per la campagna 1999, 1. per pecora è il seguente: l'importo del premio erogabile (7) GU L 132 del 23. 5. 1990, pag. 17. (8) GU L 20 del 27. 1. 1998, pag. 18. L 51/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 24. 2. 2000 — produttori di agnelli pesanti: 21,679 EUR, leggeri: 17,343 EUR. — produttori di agnelli Per la campagna 1999, 2. l'importo del premio erogabile per capra e per regione nelle zone designate nell'allegato I del regolamento (CE) n. 2467/98 e nell'articolo 1 del regolamento (CE) n. 2738/1999 è il seguente: 17,343 EUR. Articolo 4 L'aiuto specifico a favore dei produttori di carni ovine e caprine stabiliti nelle zone svantaggiate, che in applicazione dell'arti- colo 1, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 1323/90 gli Stati membri sono autorizzati a versare, entro i limiti e ai tassi previsti dall'articolo 5, paragrafo 7, e dall'articolo 5, paragrafo 8, secondo comma, secondo trattino, del regolamento (CE) n. 2467/98, ovvero eventualmente il saldo di tale aiuto, qualora si applichi l'articolo 4 del regolamento (CE) n. 1163/1999, è versato entro il 15 ottobre 2000. Articolo 5 In applicazione dell'articolo 13, paragrafo 3, del regolamento (CEE) n. 1601/92, l'importo del premio integrativo per la campagna 1999 da versare ai produttori di agnelli leggeri e di limiti e ai tassi previsti capre stabiliti nelle Canarie, entro i all'articolo 5, paragrafo 7, e dall'articolo 5, paragrafo 8, secondo comma, secondo trattino, del regolamento (CE) n. 2467/98, è fissato come segue: — 5 EUR per pecora ai produttori di cui all'articolo 5, para- grafo 3, dello stesso regolamento, — 5 EUR per capra ai produttori di cui all'articolo 5, para- grafo 5, dello stesso regolamento. Articolo 6 Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno succes- sivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 23 febbraio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0431/00 υποβολή: Patricia McKenna (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Περιβαλλοντικός αντίκτυπος της αναδάσωσης, της αξιοποίησης γαιών και της εξαγωγής τύρφης.

eurovoc_concepts:
Ireland
afforestation
application of EU law
clearing of land
eligibility criteria
environmental impact
peat

text: C 374 E/74 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/086) GRAPTH ERVTHSH E-0430/00 ypobolh·: Pat Gallagher (UEN) prow thn Epitroph· (23 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Ανα΄πτυξη, ε΄λεγχος καταλληλο΄τητας και νοµικη΄ αποδοχη΄ εναλλακτικω΄ν µεθο΄δων στα πειρα΄µατα µε ζω΄α Στις 22 Οκτωβρι΄ου 1997 το Ευρωπαι¤κο΄ Κοινοβου΄λιο ενε΄κρινε ε΄κθεση της κ. Roth-Behrendt (A4-0277/1997 (1)) στην οποι΄α καλει΄το η Επιτροπη΄, µεταξυ΄ α΄λλων, να: (cid:129) υποβα΄λει αµελλητι΄ προ΄ταση για την κατα΄ργηση των πειραµα΄των για τα τελικα΄ καλλυντικα΄ προι¤ο΄ντα (cid:129) λα΄βει θετικα΄ και επει΄γοντα µε΄τρα για να δοθει΄ νε΄α ω΄θηση στην ανα΄πτυξη εναλλακτικω΄ν µεθο΄δων. Θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να αναφε΄ρει τι΄ µε΄τρα ε΄χουν ληφθει΄ µε΄χρι ση΄µερα, η΄ τι΄ µε΄τρα προτει΄νει να ληφθου΄ν για να ικανοποιηθου΄ν τα αιτη΄µατα που εµφαι΄νονται στην ε΄κθεση του Κοινοβουλι΄ου; Θα µπορου΄σε να αναφε΄ρει η Επιτροπη΄ κατα΄ πο΄σον τα΄σσεται υπε΄ρ της πλη΄ρους κατα΄ργησης της χρη΄σης ζω΄ων στα πειρα΄µατα τελειωµε΄νων προι¤ο΄ντων, και στην περι΄πτωση που συµβαι΄νει κα΄τι τε΄τοιο τι΄ χρονοδια΄γραµµα και ποια΄ στρατηγικη΄ προτι΄θεται να εφαρµο΄σει για να επιτυ΄χει αυτη΄ την απαγο΄ρευση; Θα µπορου΄σε να αναφε΄ρει η Επιτροπη΄ τι΄ µε΄τρα προτι΄θεται να λα΄βει (cid:129) σε συνδυασµο΄ µε την Γενικη΄ ∆ιευ΄θυνση Έρευνω΄ν µε΄σω του προγρα΄µµατος πλαισι΄ου η΄ α΄λλων µε΄σων (cid:129) για την προω΄θηση της ανα΄πτυξης εναλλακτικω΄ν µεθο΄δων; (1) ΕΕ C 339 της 10. 11. 1997, σελ. 47. Apa·nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (29 Marti·oy 2000) Η Επιτροπη΄ εκπονει΄ επι΄ του παρο΄ντος σχε΄διο προ΄τασης για οδηγι΄α του Ευρωπαι¤κου΄ Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου, η οποι΄α τροποποιει΄ για ε΄βδοµη φορα΄ την οδηγι΄α 76/768/ΕΟΚ της 27ης Ιουλι΄ου 1976 περι΄ προσεγγι΄σεως των νοµοθεσιω΄ν των κρατω΄ν µελω΄ν των αναφεροµε΄νων στα καλλυντικα΄ προι¤ο΄ντα (1). Το σχε΄διο στην παρου΄σα του µορφη΄ εισα΄γει µο΄νιµη και οριστικη΄ απαγο΄ρευση της τε΄λεσης πειραµα΄των σε ζω΄α για τελειωµε΄να καλλυντικα΄ προι¤ο΄ντα στην επικρα΄τεια των κρατω΄ν µελω΄ν. Η εν λο΄γω προ΄ταση θα συµµορφου΄ται µε το αι΄τηµα του Ευρωπαι¤κου΄ Κοινοβουλι΄ου στο οποι΄ο αναφε΄ρεται το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου. Το προτεινο΄µενο χρονοδια΄γραµµα για την θε΄ση σε ισχυ΄ της εν λο΄γω απαγο΄ρευσης θα ει΄ναι η ηµεροµηνι΄α της θε΄σης σε ισχυ΄ της οδηγι΄ας. Η Επιτροπη΄ λαµβα΄νει µε΄τρα για να συνεχι΄σει την προω΄θηση της ε΄ρευνας στην ανα΄πτυξη και επικυ΄ρωση εναλλακτικω΄ν µεθο΄δων στον τοµε΄α των καλλυντικω΄ν προι¤ο΄ντων. Το πε΄µπτο προ΄γραµµα πλαι΄σιο δρα΄σεων ε΄ρευνας, τεχνολογικη΄ς ανα΄πτυξης και επι΄δειξης (ΕΤΑ) 1998-2002 (2) προβλε΄πει τε΄τοιου ει΄δους ε΄ρευνα. Ειδικο΄τερα, στο πλαι΄σιο της τρι΄της κεντρικη΄ς δρα΄σης «Το εργοστα΄σιο κυ΄τταρο» του ειδικου΄ προγρα΄µµατος µε θε΄µα «Ποιο΄τητα ζωη΄ς και διαχει΄ριση εµβι΄ων πο΄ρων», η Επιτροπη΄ στηρι΄ζει την ανα΄πτυξη καινοτο΄µων in vitro δοκιµω΄ν και µεθο΄δων εξε΄τασης ως υποκατα΄σταση των δοκιµω΄ν σε ζω΄α. (1) (2) ΕΕ L 262 της 27. 9. 1976. ΕΕ L 26 της 1. 2. 1999. (2000/C 374 E/087) GRAPTH ERVTHSH E-0431/00 ypobolh·: Patricia McKenna (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (23 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Περιβαλλοντικο΄ς αντι΄κτυπος της αναδα΄σωσης, της αξιοποι΄ησης γαιω΄ν και της εξαγωγη΄ς τυ΄ρφης Έχει λα΄βει η Επιτροπη΄ µε΄τρα για να εξασφαλι΄σει ο΄τι η οδηγι΄α του Συµβουλι΄ου 85/337/ΕΟΚ (1) περι΄ περιβαλλον- τικου΄ αντι΄κτυπου ορισµε΄νων δηµο΄σιων και ιδιωτικω΄ν σχεδι΄ων επι΄ του περιβα΄λλοντος θα τηρηθει΄ σ(cid:146) ο΄,τι αφορα΄ τη χρη΄ση των προσεχω΄ν κοινοτικω΄ν επιχορηγη΄σεων; Στην περι΄πτωση της Ιρλανδι΄ας, τι µε΄τρα ε΄χει λα΄βει ο Επι΄τροπος 28. 12. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 374 E/75 Περιφερειακη΄ς Ανα΄πτυξης για να εξασφαλι΄σει ο΄τι οι προσεχει΄ς κοινοτικε΄ς επιχορηγη΄σεις δεν θα οδηγη΄σουν σε περαιτε΄ρω παραβια΄σεις της οδηγι΄ας αυτη΄ς, ο΄πως ορι΄ζεται στην απο΄φαση του ∆ικαστηρι΄ου κατα΄ της Ιρλανδι΄ας της 21ης Σεπτεµβρι΄ου 1999 [C-392/96] σχετικα΄ µε τον περιβαλλοντικο΄ αντι΄κτυπο της αναδα΄σωσης, της αξιοποι΄ησης γαιω΄ν και της εξαγωγη΄ς τυ΄ρφης. Ιδιαι΄τερη ανησυχι΄α προκαλου΄ν οι δασοκοµικε΄ς πρωτοβουλι΄ες µικρη΄ς κλι΄µακας τις οποι΄ες προωθου΄ν οι ιρλανδικε΄ς αρχε΄ς στο πλαι΄σιο του Σχεδι΄ου Περιβαλλοντικη΄ς Προστασι΄ας της Υπαι΄θρου, οι οποι΄ες θα χρηµατοδοτη΄σουν τη φυ΄τευση εµπορικω΄ν µονοκαλλιεργειω΄ν µη ντο΄πιων ειδω΄ν απο΄ µικρου΄ς καλλιεργητε΄ς µε τον επακο΄λουθο τεµαχισµο΄ της ντο΄πιας βιοποικιλο΄τητας, η οποι΄α η΄δη πιε΄ζεται σοβαρα΄ απο΄ την ταχει΄α οικονοµικη΄ ανα΄πτυξη των αγροτικω΄ν περιοχω΄ν. Συγκεκριµε΄να, η απο΄φαση του ∆ικαστηρι΄ου επισηµαι΄νει ο΄τι «ακο΄µα και τα σχε΄δια µικρη΄ς κλι΄µακας µπορου΄ν να ε΄χουν σηµαντικε΄ς επιπτω΄σεις στο περιβα΄λλον (cid:133) ο΄που, λο΄γω της φυ΄σης του, υπα΄ρχει κι΄νδυνος να προκληθει΄ ουσιαστικη΄ η΄ αµετα΄κλητη αλλαγη΄ σ(cid:146) εκει΄νους τους περιβαλλοντικου΄ς παρα΄γοντες, α΄σχετα απο΄ το µε΄γεθο΄ς της. » ∆εδοµε΄νου ο΄τι ο Ιρλανδο΄ς Υπουργο΄ς Περιβα΄λλοντος ανακοι΄νωσε στην Ιρλανδικη΄ς Βουλη΄ σε απα΄ντηση σε γραπτε΄ς ερωτη΄σεις βουλευτω΄ν στις 9 Νοεµβρι΄ου 1999 ο΄τι δεν η΄ταν σε θε΄ση να αναφε΄ρει τι τροποποιη΄σεις χρεια΄ζονταν στις εθνικε΄ς διαδικασι΄ες για να υπα΄ρξει συµµο΄ρφωση προς την απο΄φαση του ∆ικαστηρι΄ου κατα΄ της Ιρλανδι΄ας, θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να εξασφαλι΄σει ο΄τι ο ιρλανδικο΄ς µηχανισµο΄ς λη΄ψεως αποφα΄σεων θα συµµορφωθει΄ προς την εν λο΄γω απο΄φαση και ο΄τι θα προβλεφθου΄ν οι ενδεδειγµε΄νες διαδικασι΄ες πριν εγκριθει΄ οποιαδη΄ποτε περαιτε΄ρω κοινοτικη΄ στη΄ριξη για τις δραστηριο΄τητες αυτε΄ς; (1) ΕΕ L 175 της 5. 7. 1985, σελ. 40. Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (6 Aprili·oy 2000) Σχετικα΄ µε τη χρη΄ση των κοινοτικω΄ν ταµει΄ων γενικα΄, η Επιτροπη΄ γνωρι΄ζει τη σηµασι΄α της τη΄ρησης της οδηγι΄ας 85/337/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου για την εκτι΄µηση των επιπτω΄σεων ορισµε΄νων σχεδι΄ων δηµοσι΄ων και ιδιωτικω΄ν ε΄ργων στο περιβα΄λλον (1). Όσον αφορα΄ την Ιρλανδι΄α, η µελλοντικη΄ κοινοτικη΄ χρηµατοδο΄τηση ει΄ναι πιθανο΄ν να ε΄χει σηµασι΄α µο΄νο για µι΄α απο΄ τις τρεις κατηγορι΄ες ε΄ργων που µνηµονευ΄ονται απο΄ το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου, δηλαδη΄ της αναδα΄σωσης. Για τη συγκεκριµε΄νη κατηγορι΄α, οι ιρλανδικε΄ς αρχε΄ς προ΄τειναν στο Εθνικο΄ τους Σχε΄διο Ανα΄πτυξης και στο Σχε΄διο Αγροτικη΄ς Ανα΄πτυξης σηµαντικη΄ κοινοτικη΄ επιχορη΄γηση, κυρι΄ως βα΄σει του κανονισµου΄ για την αγροτικη΄ ανα΄πτυξη (κανονισµο΄ς (ΕΚ) αριθ. 1257/1999 για τη στη΄ριξη της αγροτικη΄ς ανα΄πτυξης απο΄ το Ευρωπαι¤κο΄ Γεωργικο΄ Ταµει΄ο Προσανατολισµου΄ και Εγγυη΄σεων (ΕΓΤΠΕ) και για την τροποποι΄ηση και κατα΄ργηση ορισµε΄νων κανονισµω΄ν (2)) αλλα΄ επι΄σης συ΄µφωνα µε τον κανονισµο΄ για τα διαρθρωτικα΄ ταµει΄α (κανονισµο΄ς (ΕΚ) αριθ. 1260 περι΄ γενικω΄ν διατα΄ξεων για τα διαρθρωτικα΄ ταµει΄α (3)). Εντου΄τοις, οι αποφα΄σεις της Επιτροπη΄ς για τη χρηµατοδο΄τηση του σχετικου΄ ιρλανδικου΄ σχεδι΄ου και προγραµµα΄των δεν ε΄χουν ακο΄µη ληφθει΄. Οιεσδη΄ποτε αποφα΄σεις της Επιτροπη΄ς θα λαµβα΄νουν υπο΄ψη τις απαιτη΄σεις και των δυ΄ο κανονισµω΄ν. Στο πλαι΄σιο αυτο΄, εφιστα΄ται η προσοχη΄ του Αξιο΄τιµου Με΄λους του Κοινοβουλι΄ου στο α΄ρθρο 37 παρα΄γραφος 1 του κανονισµου΄ για την αγροτικη΄ ανα΄πτυξη, ο οποι΄ος προβλε΄πει ο΄τι θα παρε΄χεται υποστη΄ριξη στην αγροτικη΄ ανα΄πτυξη µο΄νο για µε΄τρα που συµµορφου΄νται µε την κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α. Όσον αφορα΄ τον κανονισµο΄ περι΄ διαρθρωτικω΄ν ταµει΄ων, εφιστα΄ται η προσοχη΄ της στο α΄ρθρο 12, το οποι΄ο προβλε΄πει ο΄τι οι επιχειρη΄σεις που χρηµατοδοτου΄νται απο΄ τα ταµει΄α πρε΄πει να συµφωνου΄ν µε τους κοινοτικου΄ς κανο΄νες περιβαλλοντικη΄ς προστασι΄ας και στο α΄ρθρο 41 παρα΄γραφος β του κανονισµου΄, το οποι΄ο προβλε΄πει ο΄τι µια εκ των προτε΄ρων περιβαλλοντικη΄ εκτι΄µηση θα καθορι΄ζει τα µε΄τρα διασφα΄λισης της συµµο΄ρφωσης µε τους κοινοτικου΄ς κανο΄νες για το περιβα΄λλον. Τε΄λος, η Επιτροπη΄ ενηµερω΄νει το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου ο΄τι, κατο΄πιν της απο΄φασης του ∆ικαστηρι΄ου στην οποι΄α αναφε΄ρεται, ε΄στειλε επιστολη΄ στις ιρλανδικε΄ς αρχε΄ς ζητω΄ντας απο΄ αυτε΄ς πληροφορι΄ες σχετικα΄ µε τον τρο΄πο µε τον οποι΄ο η Ιρλανδι΄α προτι΄θεται να συµµορφωθει΄ σχετικα΄ µε τις προαναφερθει΄σες τρεις κατηγορι΄ες ε΄ργων. Οι ιρλανδικε΄ς αρχε΄ς απα΄ντησαν ο΄τι προ΄θεση΄ τους ει΄ναι να εγκρι΄νουν νε΄α νοµοθεσι΄α για τον χωροταξικο΄ σχεδιασµο΄. ∆υστυχω΄ς, η εν λο΄γω νε΄α νοµοθεσι΄α δεν ε΄χει ακο΄µη εγκριθει΄ η΄ προωθηθει΄ στην Επιτροπη΄. (1) (2) (3) ΕΕ L 175 της 5. 7. 1985. ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999. ΕΕ L 161 της 26. 6. 1999


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0424/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Eläintutkimus ja eläinkokeet.

eurovoc_concepts:
EU research policy
animal experimentation

text: C 26 E/40 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 26. 1. 2001 Muutokset voidaan toteuttaa vain v(cid:228)hitellen, sill(cid:228) ne edellytt(cid:228)v(cid:228)t varainhoitoasetuksen uudistamista. Koska nykyisiin rahoitusn(cid:228)kymiin sis(cid:228)ltyy erillinen otsake (otsake 5), joka kattaa eri toimielinten kaikki hallinto- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat, toimielinten olisi p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)v(cid:228) yhdess(cid:228) sopimukseen ongelman ratkaisemisesta. Riippumattomien asiantuntijoiden komitea ei ilmoittanut kertomuksessaan komissiolle erityisist(cid:228) 2. (cid:148)avustuksista, jotka ovat itse asiassa peiteltyj(cid:228) sopimuksia(cid:148). Komitea ilmoitti kertomuksessaan suhtautu- vansa yleisesti ottaen kielteisesti komission k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n jakaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat hankintamenojen osalta avustuk- siin ja sopimuksiin ja perusteli n(cid:228)kemyst(cid:228)(cid:228)n sill(cid:228), ett(cid:228) koska useimpiin avustuksiin sis(cid:228)ltyy vastine, my(cid:246)s ne ovat k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) tietynlaisia sopimuksia. Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) useimpiin avustuksiin sis(cid:228)ltyy samankal- taisia vastineita ja keskin(cid:228)isi(cid:228) velvollisuuksia kuin sopimuksiin, muttei hyv(cid:228)ksy avustusten rinnastamista hankintamenoihin eik(cid:228) niiden kutsumista (cid:148)valeavustuksiksi(cid:148). Komissio on jo antanut 1. tammikuuta 1999 voimaan tulleen avustusten hallinnnoinnin k(cid:228)sikirjan (1) osana suuntaviivat helpottamaan avustusten ja hankintamenojen erottamista toisistaan. Molempiin menoluokkiin sovelletaan samoja avoimuuden ja yht(cid:228)l(cid:228)isen kohtelun perusperiaatteita. (1) http://europa. eu. int/comm/secretariat_general/sgc/info_subv/intro_funding. htm. (2001/C 26 E/053) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0424/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (23. helmikuuta 2000) Aihe: El(cid:228)intutkimus ja el(cid:228)inkokeet Miten komissio suhtautuu el(cid:228)intutkimukseen ja el(cid:228)inkokeisiin? Mihin toimiin komissio on ryhtynyt el(cid:228)in- kokeiden rajoittamiseksi? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (11. huhtikuuta 2000) Kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin k(cid:228)ytett(cid:228)vien el(cid:228)inten suojelua koskevien j(cid:228)senvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1986 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 86/609/ETY (1) annetaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, joita on noudatettava k(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228) el(cid:228)imi(cid:228) tutkimus- ja koetarkoituksissa. Yhteis(cid:246)n tutkimusohjelmien osalta voidaan todeta, ett(cid:228) viidennen puiteohjelman (neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 182/ 1999/EY) (2) 7 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (cid:148)kaikki viidenteen puiteohjelmaan kuuluva tutkimustoiminta on toteutettava kunnioittaen eettisi(cid:228) perusperiaatteita, el(cid:228)inten hyvinvointia koskevat yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaiset vaatimukset mukaan lukien(cid:148). Erityisohjelman (cid:148)El(cid:228)m(cid:228)nlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen(cid:148) yhteydess(cid:228) tutkijoiden on sovellettava peri- aatetta, jonka mukaan el(cid:228)inkokeet tulisi korvata muilla menetelmill(cid:228), niiss(cid:228) olisi k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) pienemp(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) el(cid:228)imi(cid:228) ja ne olisi teht(cid:228)v(cid:228) mahdollisimman hienovaraisesti. El(cid:228)inten k(cid:228)rsimyksi(cid:228) on v(cid:228)ltett(cid:228)v(cid:228) tai joissa rajoitettava ne v(cid:228)himp(cid:228)(cid:228)n mahdolliseen, k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n ihmisi(cid:228) l(cid:228)hinn(cid:228) olevia el(cid:228)inlajeja. Kaikista eettisi(cid:228) kysymyksi(cid:228) her(cid:228)tt(cid:228)vist(cid:228) hankkeista, mukaan luettuna siki(cid:246)kudosten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat hankkeet, suoritetaan erityinen eettinen arviointi. ja erityist(cid:228) huomiota on kiinnitett(cid:228)v(cid:228) el(cid:228)inkokeisiin, S(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisiin kokeisiin k(cid:228)ytett(cid:228)vien el(cid:228)inten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on noin 9 prosenttia kaikkiin kokeisiin k(cid:228)ytett(cid:228)vien el(cid:228)inten kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228) komission viimeisimm(cid:228)st(cid:228) kertomuksesta, Jotta s(cid:228)(cid:228)dettyihin kokeisiin k(cid:228)ytett(cid:228)vien el(cid:228)inten joka on laadittu direktiivin 86/609/ETY mukaisesti. m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) voitaisiin v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228), komissio edist(cid:228)(cid:228) sellaisten vaihtoehtoisten koemenetelmien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), joihin tarvitaan joka v(cid:228)hemm(cid:228)n tai ei ollenkaan el(cid:228)imi(cid:228) (kokeissa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n in vitro- tai tietokonepohjaisia menetelmi(cid:228)). 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/41 Komissio perusti vuonna 1991 Euroopan vaihtoehtoisten menetelmien validointikeskuksen (ECVAM), joka on Isprassa sijaitsevan komission yhteisen tutkimuskeskuksen kuluttajien terveyden ja kuluttajansuojan laitoksen yksikk(cid:246). ECVAMin t(cid:228)rkeimp(cid:228)n(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on sovittaa yhteen kehittyneiden, muiden kuin el(cid:228)in- kokeiden validointi EU:n tasolla, eli m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) niiden soveltuvuus mainittuun tarkoitukseen sek(cid:228) luotetta- vuus. Komissio esitti kuluvan vuoden helmikuussa, ett(cid:228) vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkin- t(cid:246)j(cid:228) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1967 annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY (3) liitteeseen V lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n ensimm(cid:228)iset kolme validoitua in vitro -menetelm(cid:228)(cid:228). J(cid:228)senvaltiot kannattivat t(cid:228)t(cid:228) ehdotusta. N(cid:228)iden menetelmien validointi on merkitty ECVAMin ty(cid:246)ohjelmaan ja se on suoritettu yhteisty(cid:246)ss(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden ja Yhdysvaltojen laboratorioiden ja muiden laitosten kanssa. ECVAMin tieteellinen neuvoa- antava komitea on validoinut menetelm(cid:228)t ja asiasta vastaavat komission yksik(cid:246)t ovat hyv(cid:228)ksyneet ne. Tarkoituksena on hyv(cid:228)ksy(cid:228) viel(cid:228) 10 menetelm(cid:228)(cid:228) viiden puiteohjelman aikana(1999(cid:129)2002). T(cid:228)m(cid:228) on ensimm(cid:228)inen kerta, kun validoituja vaihtoehtoisia menetelmi(cid:228) on lis(cid:228)tty liitteeseen V. Komissio pit(cid:228)(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) ty(cid:246)t(cid:228) eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) ja edist(cid:228)(cid:228) aktiivisesti n(cid:228)iden menetelmien hyv(cid:228)ksymist(cid:228) OECD:n kokeita koskeviin ohjeisiin, jotta voitaisiin taata menetelmien maailmanlaajuinen soveltaminen. (1) EYVL L 117, 5. 5. 1987. (2) EYVL L 49, 29. 2. 1999. (3) EYVL 196, 16. 8. 1967. (2001/C 26 E/054) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0426/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (17. helmikuuta 2000) Aihe: Kosovolaiset vangit Serbiassa Albaanien maailmanliittoon kuuluvat kosovolaiset j(cid:228)rjestiv(cid:228)t Brysseliss(cid:228) 24. joulukuuta 1999 (cid:129) 6. tammi- kuuta 2000 n(cid:228)lk(cid:228)lakon ja 5. tammikuuta 2000 mielenosoituksen Serbiassa vankina olevien kosovolaisten vapauttamiseksi. N(cid:228)ihin tapahtumiin liittyen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan avustaja ja Euroopan unionin puheenjohtajana toimiva Portugali ottivat kysymyksen esitt(cid:228)j(cid:228)n vastaan 5. ilmoittivat olevansa valmiita ottamaan kosovolaisia vankeja koskevan asiakirjan neuvoston 24. (cid:129)25. tammikuuta pidett(cid:228)v(cid:228)n kokouksen esityslistalle. Kokousasiakir- joista ilmenee kuitenkin, ett(cid:228) neuvosto ei keskustellut asiasta. tammikuuta 2000. Molemmat tahot Voisiko neuvosto t(cid:228)m(cid:228)n johdosta vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Miten neuvosto aikoo toimia Euroopan parlamentin 16. syyskuuta 1999 antaman p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman jossa puheenjohtajavaltiota pyydet(cid:228)(cid:228)n suoriin neuvotteluihin Serbian hallituksen kanssa johdosta, kaikkien poliittisten vankien vapauttamiseksi? 2. Milloin neuvosto aikoo k(cid:228)sitell(cid:228) Serbiassa vangittuina olevia Kosovon albaaneja koskevaa asiakirjaa? 3. Onko neuvosto valmis esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n YK:n turvallisuusneuvostossa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman ja tukemaan Serbiassa vangittuina olevien kosovolaisten vapauttamista? Mik(cid:228) on syyn(cid:228), jos neuvosto ei ole t(cid:228)h(cid:228)n valmis? 4. Onko neuvosto valmis ehdollistamaan Jugoslavian vastaisten sanktioiden lopettamisen ja Serbian osallistumisen Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon siihen, ett(cid:228) albaanivankien ongelma ratkaistaan? Mik(cid:228) on syyn(cid:228), jos neuvosto ei ole t(cid:228)h(cid:228)n valmis? Vastaus (8. kes(cid:228)kuuta 2000) Neuvosto on pannut merkille Euroopan parlamentin 16. syyskuuta 1999 antaman p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman, johon arvoisa parlamentin j(cid:228)sen viittaa. Nykyisiss(cid:228) olosuhteissa neuvostolla ei ole edellytyksi(cid:228) v(cid:228)litt(cid:246)miin


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0427/00 från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen. Den spanska statens fördelning av anslag från Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) för mål 1-området avsedda för Galicien.

eurovoc_concepts:
Community support framework
European Regional Development Fund
Galicia
Spain
distribution of aid
less-favoured region

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/227 St(cid:228)mmer dessa uppgifter? Kan kommissionen s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt redog(cid:246)ra f(cid:246)r de senaste uppgifterna, som den har tillg(cid:229)ng till, om de (cid:229)taganden och betalningar som gjorts f(cid:246)r var och en av de olika regionerna och m(cid:229)len? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Michel Barnier (29 februari 2000) Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att inh(cid:228)mta de upplysningar som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att kunna besvara fr(cid:229)gan. Den kommer att vidarebefordra dessa s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt. (2000/C 225 E/265) SKRIFTLIG FR¯GA E-0427/00 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen (23 februari 2000) ˜mne: Den spanska statens f(cid:246)rdelning av anslag fr(cid:229)n Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) f(cid:246)r m(cid:229)l 1-omr(cid:229)det avsedda f(cid:246)r Galicien I sitt svar av den 21 december 1999 p(cid:229) min fr(cid:229)ga (E-1433/99) (1) om den geografiska f(cid:246)rdelningen av anslag fr(cid:229)n ERUF under perioden 1994-1999 har Michel Barnier, kommissionsledamot med ansvar f(cid:246)r regionalpolitik, uppgivit att den spanska staten tilldelade Galicien ett st(cid:246)d fr(cid:229)n ERUF som uppg(cid:229)r till 553,86 miljoner euro, vilket enligt uppgift skulle utg(cid:246)ra 12,09 procent av den totala tilldelningen till de spanska autonoma regionerna inom m(cid:229)l 1-omr(cid:229)det, eftersom Galicien omfattar 11,67 procent av den samlade befolkningen i m(cid:229)l 1-omr(cid:229)det. Det f(cid:246)refaller i kommissionsledamotens svar som om kommissionen endast tar h(cid:228)nsyn till den spanska statens finansiella st(cid:246)d som f(cid:246)rvaltas direkt av de autonoma regionerna. Dessa st(cid:246)d utg(cid:246)r dock endast 45 procent av det st(cid:246)d som unionen tilldelar den spanska staten totalt. Denna fr(cid:229)ga avser s(cid:228)rskilt f(cid:246)rdelningen av de 55 procent som den spanska regeringen anv(cid:228)nder f(cid:246)r centralt genomf(cid:246)rd politik, som i m(cid:229)nga fall inte faller in under m(cid:229)l 1. Kan kommissionen informera om hur stor procentuell andel Galicien f(cid:229)tt under 1994-1999 av de 55 procent som (cid:229)terst(cid:229)r av det totala st(cid:246)d som den spanska staten mottog fr(cid:229)n ERUF f(cid:246)r m(cid:229)l 1? P(cid:229) vilket s(cid:228)tt tar man h(cid:228)nsyn till s(cid:229)dan information i samband med att man antar gemenskapsst(cid:246)dramen f(cid:246)r perioden 2000-2006? (1) Se s. 2. Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Michel Barnier (10 mars 2000) Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att inh(cid:228)mta de upplysningar som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att kunna besvara fr(cid:229)gan. Den kommer att vidarebefordra dessa s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt. (2000/C 225 E/266) SKRIFTLIG FR¯GA E-0469/00 fr(cid:229)n Isabelle Caullery (UEN) till kommissionen (24 februari 2000) ˜mne: Europeiska unionens insatser i regionen Ile-de-France Kan kommissionen, i form av tabeller och utf(cid:246)rliga sifferuppgifter, informera om alla st(cid:246)d och bidrag av olika slag som regionen ˛le-de-France och dess departement erh(cid:246)ll f(cid:246)r perioden 1994-1999 fr(cid:229)n olika europeiska fonder (ESF, ERUF, EUGFJ etc. ), EIB, stadspolitiken och olika finansiella instrument, liksom fr(cid:229)n andra k(cid:228)llor?


title: QUESTION ÉCRITE E-0427/00 posée par Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) à la Commission. Distribution par l'État espagnol des crédits de l'objectif 1 du FEDER en Galice.

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Galicia
Spain
distribution of EU funding
less-favoured region

text: 20. 3. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 89 E/1 I (Communications) PARLEMENT EUROP(cid:201)EN QUESTIONS (cid:201)CRITES AVEC R(cid:201)PONSE (2001/C 89 E/001) QUESTION (cid:201)CRITE E-0427/00 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (23 fØvrier 2000) Objet: Distribution par l(cid:146)(cid:201)tat espagnol des crØdits de l(cid:146)objectif 1 du FEDER en Galice Dans sa rØponse du 21 dØcembre 1999 (cid:224) ma question Øcrite E-1433/99 (1), M. Barnier dØclare que pour la pØriode 1994-1999, l(cid:146)(cid:201)tat espagnol a attribuØ (cid:224) la Galice, au titre du FEDER, 553,86 millions d(cid:146)euros c(cid:146)est- (cid:224)-dire, selon ses propres termes, 12,09 % du total allouØ (cid:224) l(cid:146)ensemble des communautØs autonomes espagnoles de l(cid:146)objectif 1, alors que la population de la Galice reprØsente 11,67 % de la population des zones visØes par cet objectif. Par cette rØponse, la Commission semble tenir compte seulement des crØdits que l(cid:146)(cid:201)tat espagnol destine aux communautØs autonomes pour Œtre gØrØs directement par celles-ci. Or, nous savons que ces crØdits constituent (cid:224) peine 45 % de la somme totale allouØe (cid:224) l(cid:146)(cid:201)tat espagnol par l(cid:146)Union. La question porte donc sur les 55 % que le gouvernement espagnol se rØserve pour des politiques centralisØes souvent ØtrangŁres (cid:224) l(cid:146)objectif 1. La Commission peut-elle donc prØciser dans quelle proportion ont ØtØ allouØs (cid:224) la Galice, pour la pØriode 1994-1999, ces 55 % des crØdits du FEDER (Objectif 1) re(cid:231)us par l(cid:146)(cid:201)tat espagnol? Dans quelle mesure ces informations peuvent-elles Œtre prises en compte pour l(cid:146)adoption du cadre communautaire d(cid:146)appui pour les annØes 2000 (cid:224) 2006? (1) JO C 225 E du 8. 8. 2000, p. 2. RØponse complØmentaire donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (24 juillet 2000) Durant la pØriode de programmation 1994-1999, les montants allouØs aux communautØs autonomes espagnoles pour une gestion directe par celles-ci ont atteint 35 % des ressources totales attribuØes (cid:224) l(cid:146)Espagne au titre du Fonds europØen de dØveloppement rØgional, le reste Øtant gØrØ par l(cid:146)(cid:201)tat espagnol dans le cadre des interventions plurirØgionales. Pendant cette mŒme pØriode, d(cid:146)aprŁs les derniers chiffres disponibles, la communautØ de la Galice a re(cid:231)u 10,55 % des fonds plurirØgionaux, soit un montant de 1 140 millions d(cid:146)euros. Pour ce qui est de la pØriode de programmation 2000-2006, les nØgociations du cadre communautaire d(cid:146)appui pour les rØgions Øligibles (cid:224) l(cid:146)objectif 1 sont actuellement en cours. Toutefois, les autoritØs espagnoles ont dØj(cid:224) procØdØ (cid:224) une rØpartition rØgionale indicative de l(cid:146)ensemble des fonds structurels pour ces rØgions. D(cid:146)aprŁs cette rØpartition, la Galice recevrait 13,8 % de l(cid:146)ensemble desdits fonds


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0421/00 di Ulrich Stockmann (PSE) alla Commissione. Triangoli in dotazione agli autoveicoli.

eurovoc_concepts:
Spain
common transport policy
competence of the Member States
safety device
vehicle fleet

text: 28. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 374 E/71 La Commissione Ł al corrente dell(cid:146)opera del Dottor H. Lindeboom (chiamato dottor Lindeman 4. nell(cid:146)interrogazione), l(cid:146)autore dell(cid:146)articolo cui si fa allusione. Il dottor Lindeboom Ł un eminente esperto in materia il quale ha pubblicato vari testi, sia a carattere scientifico che di divulgazione, in cui sostiene che la pesca a strascico Ł dannosa per l(cid:146)ambiente. Tuttavia, altri esperti altrettanto eminenti non condividono del tutto o in parte le conclusioni del dottor Lindeboom. 5. Le attivit(cid:224) dei pescherecci con reti a strascico sono gi(cid:224) limitate dalla legislazione comunitaria. Grandi pescherecci dotati di questo tipo di attrezzatura (di una potenza motore superiore a 221 chilowatt) non sono autorizzati a pescare nella «plaice box» (zona di protezione della passera di mare), che Ł una zona di mare adiacente alle coste del Mare del Nord di Germania, Belgio, Danimarca, Francia e Paesi Bassi. Inoltre, i grandi pescherecci dotati di reti a strascico non possono pescare nella zona di 12 miglia situata attorno all(cid:146)Irlanda e al Regno Unito. La pesca con reti a strascico Ł vietata nel Kattegat. Attualmente, la Commissione non prevede di modificare tali restrizioni. Essa continuer(cid:224) tuttavia a sorvegliare e valutare le conseguenze biologiche di questi tipi di pesca allo scopo di proporre altre misure se e quando lo riterr(cid:224) opportuno. (2000/C 374 E/083) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0421/00 di Ulrich Stockmann (PSE) alla Commissione (23 febbraio 2000) Oggetto: Triangoli in dotazione agli autoveicoli il Regno di Secondo le informazioni che l(cid:146)interrogante ha ottenuto da un(cid:146)impresa industriale tedesca, Spagna esige dall(cid:146)estate dello scorso anno che gli autoveicoli siano dotati di due triangoli. Intende la Commissione presentare una proposta intesa a imporre in maniera vincolante sul territorio dell(cid:146)Unione europea che tutti gli autoveicoli siano dotati di due triangoli? Risposta data dalla sig. ra de Palacio in nome della Commissione (28 marzo 2000) La Commissione Ł a conoscenza del fatto che la legislazione spagnola prescrive che i veicoli siano dotati di due triangoli. Questo requisito figura nell(cid:146)articolo 19 e nell(cid:146)allegato XII del regolamento generale sui veicoli, pubblicato il 28 dicembre 1998 come decreto reale (Real Decreto 2822/98). Le norme sulla costruzione dei veicoli non riguardano il triangolo e la presenza di questo segnale di pericolo sui veicoli Ł disciplinata dalle norme relative alla circolazione stradale. Queste ultime sono in genere di competenza degli Stati membri e la Commissione non intende estendere il sistema spagnolo a tutta la Comunit(cid:224). (2000/C 374 E/084) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0422/00 di Mihail Papayannakis (GUE/NGL) alla Commissione (23 febbraio 2000) Oggetto: Installazione di piloni dell(cid:146)Ente Statale per l(cid:146)Elettricit(cid:224) (DEI) nelle Cicladi L(cid:146)Ente Statale per l(cid:146)Elettricit(cid:224) (DEI) tenta da diversi anni di trasportare corrente ad alta tensione dall(cid:146)Eubea alle isole di Andros, Tinos, Syros e Mykonos e di installare i piloni necessari a tal fine. Ci(cid:242) ha gi(cid:224) suscitato furiose proteste da parte degli abitanti di queste isole nonchØ una sentenza di annullamento del Consiglio di Stato


title: Odločba Komisije z dne 23. februarja 2000 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve tiakloprida, forklorfenurona in tiametoksama v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (notificirano pod dokumentarno številko K(2000) 474)Besedilo velja za EGP

eurovoc_concepts:
marketing
plant health product

text: 320 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 28 32000D0181 2. 3. 2000 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 57/35 ODLOČBA KOMISIJE z dne 23. februarja 2000 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve tiakloprida, forklorfenurona in tiametoksama v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (notificirano pod dokumentarno številko K(2000) 474) (Besedilo velja za EGP) (2000/181/ES) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 1999/80/ES (2), in zlasti člena 6(3) Direktive, ob upoštevanju naslednjega: (1) (2) (3) (4) (5) (6) Direktiva 91/414/EGS (v nadaljnjem besedilu „Direktiva“) predvideva razvoj seznama aktivnih snovi Skupnosti, registriranih za vključitev v fitofarmacevtska sredstva. Prijavitelji so organom držav članic predložili dokumen- tacije za štiri aktivne snovi, da bi pridobili vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi. Dne 11. septembra 1998 je Bayer plc predložil doku- mentacijo za aktivno snov tiakloprid organom Združe- nega kraljestva. Dne 7. decembra 1998 je SKW Trostberg AG predložil dokumentacijo za aktivno snov forklorfenuron španskim organom. Dne 17. marca 1999 je Novartis Crop Production AG predložil dokumentacijo za aktivno snov tiametoksam španskim organom. Navedeni organi so obvestili Komisijo o rezultatih prvega pregleda popolnosti dokumentacije v zvezi z zahtevami po podatkih in informacijah, predvidenih v Prilogi II in, za najmanj eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov, v Prilogi III k Direktivi. Prijavitelj je naknadno predložil dokumentacijo Komisiji in drugim državam članicam v skladu s členom 6(2). (8) (9) Člen 6(3) Direktive zahteva potrditev na ravni Skupnosti, da vsaka dokumentacija načelno izpolnjuje zahteve po podatkih in informacijah, predvidenih v Prilogi II in, za eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje najmanj zadevno aktivno snov, v Prilogi III k Direktivi. Takšna potrditev je potrebna za izvajanje podrobnega pregleda dokumentacije, pa tudi za omogočanje državam članicam, da odobrijo začasne registracije za fitofarma- cevtska sredstva, ki vsebujejo zadevno aktivno snov, skladno s pogoji iz člena 8(1) Direktive in zlasti pogoja, da se podrobna ocena aktivnih snovi in fitofarmacevt- skih sredstev opravi glede na zahteve Direktive. (10) Takšna odločba ne posega v to, da se od vlagatelja zahteva predložitev nadaljnjih podatkov in informacij, če bi se med podrobnim pregledom izkazalo, da so takšne informacije ali podatki potrebni za sprejetje odločbe. (11) Države članice in Komisija so dogovorjene, da bo Zdru- ženo kraljestvo izvedlo podroben pregled dokumentacije za tiakloprid ter da bo Španija izvedla podroben pregled dokumentacije za forklorfenuron in tiametoksam. (12) Združeno kraljestvo in Španija bosta čim prej ali najpo- zneje v roku enega leta obvestila Komisijo o izidih svojih pregledov skupaj s priporočili za vključitev ali nevklju- čitev in drugih pogojev v zvezi s tem. Po prejemu tega poročila se bo nadaljeval podroben pregled s strokovnim znanjem in izkušnjami vseh držav članic v okviru Stal- nega odbora za zdravstveno varstvo rastlin. (13) Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO: Člen 1 (7) Dokumentacije o tiaklopridu, forklorfenuronu in tiame- toksamu so bile 20. julija 1999 predložene Stalnemu odboru za zdravstveno varstvo rastlin. (1) UL L 230, 19. 8. 1991, str. 1. (2) UL L 210, 10. 8. 1999, str. 13. Naslednja dokumentacija načelno izpolnjuje zahteve po podatkih in informacijah, predvidenih v Prilogi II in, za najmanj eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov, v Prilogi III k Direktivi, ob upoštevanju predlagane uporabe: 03/Zv. 28 SL Uradni list Evropske unije 321 1. Dokumentacija, ki jo je Bayer plc predložil Komisiji in državam članicam zaradi vključitve tiakloprida kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in ki je bila 20. julija 1999 predložena Stalnemu odboru za zdravstveno varstvo rastlin. Člen 2 Ta odločba je naslovljena na države članice. 2. Dokumentacija, ki jo je SKW Trostberg AG predložil Komi- siji in državam članicam zaradi vključitve forklorfenurona kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in ki je bila 20. julija 1999 predložena Stalnemu odboru za zdrav- stveno varstvo rastlin. 3. Dokumentacija, ki jo je Novartis Crop Protection AG pred- ložil Komisiji in državam članicam zaradi vključitve tiame- toksama kot snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in ki je 20. julija 1999 bila predložena Stal- nemu odboru za zdravstveno varstvo rastlin. aktivne V Bruslju, 23. februarja 2000 Za Komisijo David BYRNE Član Komisije


title: QUESTION ÉCRITE E-0415/00 posée par Torben Lund (PSE) à la Commission. Droit d'auteur artistique.

eurovoc_concepts:
EU law
copyright
interpretation of the law

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/191 (2000/C 303 E/218) QUESTION (cid:201)CRITE E-0415/00 posØe par Torben Lund (PSE) (cid:224) la Commission (23 fØvrier 2000) Objet: Droit d(cid:146)auteur artistique En rØfØrence (cid:224) la convention de Berne et (cid:224) la directive 93/98/CEE (1) du Conseil relative (cid:224) l(cid:146)harmonisation de la durØe de protection du droit d(cid:146)auteur et de certains droits voisins, la Commission peut-elle indiquer: 1. Dans quelle mesure la reproduction lØgale d(cid:146)une (cid:156)uvre originale, indØpendemment de la mØthode de reproduction, peut-elle influer sur la durØe de protection dont bØnØficie l(cid:146)(cid:156)uvre conformØment aux rŁgles communautaires? 2. Si la reproduction lØgale d(cid:146)une (cid:156)uvre, indØpendemment de la mØthode de reproduction, peut entra(cid:238)ner un autre type de reproduction prØjudiciable aux intØrŒts de l(cid:146)auteur avant l(cid:146)expiration de la pØriode de protection dont bØnØficie l(cid:146)(cid:156)uvre conformØment aux rŁgles communautaires? (1) JO L 290 du 24. 11. 1993, p. 9. RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (10 avril 2000) La directive 93/98/CE du Conseil relative (cid:224) l(cid:146)harmonisation de la durØe de protection du droit d(cid:146)auteur et de certains droits voisins dØfinit non seulement les durØes communautaires pour chaque catØgorie d(cid:146)(cid:156)uvres ou objets protØgØs mais prØcise Øgalement le fait gØnØrateur du dØbut de ce dØlai dans chaque cas prØcis. En effet, pour rØpondre au mandat de rØaliser un vrai marchØ intØrieur au sein duquel les biens et services protØgØs par des droits de propriØtØ intellectuelles pourraient circuler librement, l(cid:146)harmonisation rØalisØe est totale et prend en compte tous les facteurs pouvant affecter les durØes de protection. La reproduction lØgale d(cid:146)une (cid:156)uvre constitue un acte normal d(cid:146)exploitation de l(cid:146)(cid:156)uvre sans influence sur la durØe de protection. Il est difficile d(cid:146)imaginer une situation dans laquelle une reproduction lØgale pourrait entra(cid:238)ner d(cid:146)autres reproductions, elles prØjudiciables aux intØrŒts de l(cid:146)auteur, ces derniŁres devant Øgalement faire l(cid:146)objet d(cid:146)une autorisation de l(cid:146)auteur ou s(cid:146)inscrire dans un des cas d(cid:146)utilisation autorisØe par la loi. En tout Øtat de cause une telle situation n(cid:146)affecte en aucun cas la durØe de protection. (2000/C 303 E/219) QUESTION (cid:201)CRITE P-0428/00 posØe par Pietro-Paolo Mennea (ELDR) (cid:224) la Commission (11 fØvrier 2000) Objet: Apposition d(cid:146)un logo sur les produits pharmaceutiques destinØ (cid:224) indiquer les mØdicaments constituant des produits dopants Eu Øgard (cid:224) l(cid:146)importante fonction sociale et au r(cid:244)le jouØ par le sport qui est dØsormais considØrØ comme partie intØgrante de la culture de tous les pays membres de la CommunautØ: (cid:129) compte tenu de la fonction Øducative, culturelle et ludique du sport, reconnue par le traitØ d(cid:146)Amsterdam; (cid:129) compte tenu de l(cid:146)importance du sport au regard de la protection de la santØ des athlŁtes qui pratiquent les diffØrentes disciplines sportives; (cid:129) compte tenu du fait qu(cid:146)il a ØtØ dØmontrØ que l(cid:146)abus de mØdicaments provoque, y compris chez les sportifs, de graves consØquences sur la santØ et l(cid:146)intØgritØ physique immØdiate et (cid:224) long terme; (cid:129) compte tenu du fait que les effets nocifs graves varient en fonction de la catØgorie des mØdicaments utilisØs et d(cid:146)autres paramŁtres comme les doses utilisØes, la durØe du traitement, la prise simultanØe d(cid:146)autres mØdicaments et la prØsence de pathologies qui aggravent les effets toxiques; (cid:129) compte tenu du fait que dans la pratique le risque rØsultant de la prise de tels mØdicaments (cid:224) effet dopant est sous ØvaluØ;


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 404/2000 af 23. februar 2000 til berigtigelse af forordning (EF) nr. 2455/1999 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
customs duties
fruit vegetable
import price
originating product
third country

formats: pdf print

text: L 51/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 2. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 404/2000 af 23. februar 2000 til berigtigelse af forordning (EF) nr. 2455/1999 om faste importværdier med henblik på fastsæt- telsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (4) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/ 94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1498/98 (2), særlig artikel 4, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2455/1999 (3), blev der fastlagt faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for tomater fra tredje- lande. En kontrol har afsløret, at der har indsneget sig en fejl i bilaget til nævnte forordning. Forordningen bør derfor berigtiges. I artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 3223/94 er det fastsat, at når ingen fast importværdi er gældende for et produkt af en bestemt oprindelse, er det gennemsnittet af de faste importværdier, der skal anvendes. Dette gennemsnit skal beregnes på ny, hvis en af de faste importværdier berigtiges. Der må fremsættes anmodning om anvendelse af den korrekte faste importværdi af den berørte part, således at denne ikke stilles ugunstigt senere — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der gælder for tomater fra visse tredje- lande, og som er anført i bilaget til forordning (EF) nr. 2455/ 1999, erstattes, for så vidt angår de tredjelandskoder, der er nævnt i tabellen i bilaget, med de faste importværdier, der er anført i den pågældende tabel. Artikel 2 På anmodning af den interesserede part betaler det toldsted, hvor tolden er bogført, delvis den betalte told tilbage for tomater fra de pågældende tredjelande, som angives til fri omsætning i den periode, hvor den berigtigede forordning indsendes gælder. Anmodningerne om tilbagebetaling skal senest den sidste dag i den tredje måned efter den måned, hvor denne forordning er trådt i kraft, og vedlægges erklæringen om angivelse til fri omsætning for den pågældende import. Denne forordning træder i kraft den 25. februar 2000. Artikel 3 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 23. februar 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 198 af 15. 7. 1998, s. 4. (3) EFT L 299 af 20. 11. 1999, s. 9. 24. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 51/9 BILAG KN-kode Tredjelandskode Fast importværdi (EUR/100 kg) 0702 00 00 204 999 36,6 69,2


title: WRITTEN QUESTION E-0410/00 by Glenys Kinnock (PSE) to the Commission. Cambodia.

eurovoc_concepts:
Cambodia
corruption
democratisation
development aid
eligibility criteria
international human rights law

text: C 374 E/68 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/079) WRITTEN QUESTION E-0407/00 by Gerhard Schmid (PSE) to the Commission (15 February 2000) Subject: Compensation for German shipping and transport firm operating on the Danube following the closing of the Yugoslav section of the Danube A number of firms in Regensburg (Germany) are specialised in transport operations from Germany to destinations below Yugoslavia on the Danube. As a result of the war in Kosovo, the destruction of bridges over the Danube, and the subsequent closure of the Yugoslav section of the Danube the business operations of these firms have come to a halt. Since these firms specialise in very specific transport operations on the Danube, they have practically no possibility of branching out into other areas of activity. Can the Commission therefore provide the following information: 1. Should these firms be regarded as victims of the Kosovo war in the same way as firms situated in Kosovo itself? 2. Are these firms eligible for financial restructuring aid to offset their losses? 3. Are these companies entitled to non-reimbursable aid for restructuring or consolidation to offset their ongoing losses and to publicly guaranteed investment aid? Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (29 March 2000) The Commission is aware of the specific problems of companies involved, both directly and indirectly, in transport on the Danube as a result of the blockage of the Danube due to NATO(cid:146)s destruction of the bridges at Novi Sad. However, the question of any compensation for such losses cannot be addressed until the issue of liability, if any, for these losses has been determined in the appropriate legal fora. As regards the restoration of navigation on the Danube, the European Commission is presently analysing a request by the Danube Commission for cofinancing of a project proposal for the clearance of a navigation channel by removing the debris of the bridges destroyed by NATO, as well as any unexploded ordnance, and also the repair of the riverbed and banks. The project and its context is complex, from the political, technical and legal points of view. (2000/C 374 E/080) WRITTEN QUESTION E-0410/00 by Glenys Kinnock (PSE) to the Commission (23 February 2000) Subject: Cambodia Is the Commission aware that there are still allegations of a whole range of problems in Cambodia from desperate poverty, famine in some areas, high levels of corruption and abuses of human rights? Does the Commission consider it necessary to implement any conditionalities at this time? 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/69 Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (7 March 2000) The Commission is well aware that Cambodia is among the least developed countries in the world and that it is still marred by poverty and other related problems. The country is facing major challenges in the forthcoming years and needs to implement wide-ranging reforms swiftly. Since the formation of the new Cambodian government, the Commission has had regular consultations with it to discuss these reforms. At this time the Commission is not considering imposing any conditions on its development programmes, but it will continue to monitor the situation in Cambodia carefully. Concerning the questions of human rights democratisation and corruption, the Commission intends to have thorough discussions with Cambodian authorities on these issues on the occasion of the first Community Cambodia joint committee, scheduled for the first half of year 2000. Regarding the food situation for year 2000, international organisations are of the opinion that the overall food situation in Cambodia remains satisfactory. Nevertheless, a sizeable section of the population remains vulnerable to food shortages and the Commission continues to follow the situation in order to be prepared should an emergency occur. (2000/C 374 E/081) WRITTEN QUESTION E-0416/00 by Caroline Jackson (PPE-DE) to the Commission (23 February 2000) Subject: Lower rate of VAT on recombinant products Can the Commission state whether it is prepared to make a proposal for the lower rate of VAT to be applied to recombinant blood products and if not, why not? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (6 April 2000) For VAT purposes a distinction is made between different types of products derived from blood. Some products derived from blood or human plasma, such as albumin, coagulation factors and immunoglobulins, are considered medicinal products (in accordance with Council Directive 89/381/EEC of 14 june 1989) (1). Under Article 12(3)(a) and Annex H, Category 3, of the Sixth VAT Directive (77/388/EEC) (2), VAT may be applied to such products at a lower rate. Recombinant blood products (obtained through genetic engineering, not extracted from human blood) are medicinal products because they fall under Part A of the Annex to Council Regulation (EEC) No 2309/ 93 (3), which requires a marketing authorisation to be granted under the centralised Community procedure. As such, they are also charged at the lower rate of VAT. Labile blood derivatives such as plasma and blood cells of human origin, on the other hand, are not considered medicinal products. They are thus taxed at the standard rate of VAT, while whole blood is exempt from VAT. It might be appropriate to review this anomalous situation, where whole blood is exempt but labile blood derivatives are charged at the standard rate. The Commission is currently examining the matter to see what the practice is in the different Member States