title: 2000 m. vasario 14 d. Europos Parlamento ir tarybos Sprendimas 508/2000/EB nustatantis programą Kultūra 2000

eurovoc_concepts:
EU programme
European integration
cultural cooperation
cultural policy
report

text: 16/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 97 32000D0508 L 63/1 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 2000 3 10 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS 508/2000/EB 2000 m. vasario 14 d. nustatantis programą „Kultūra 2000“ EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, (4) atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 151 straipsnio 5 dalies pirmą įtrauką, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2), laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir atsi- žvelgdami į 1999 m. gruodžio 9 d. Taikinimo komiteto patvir- tintą bendrą tekstą (3), kadangi: (1) (2) (3) Kultūra turi svarbią esminę vertę visiems Europos žmonėms, ji yra būtinas Europos integracijos elementas ir prisideda prie Europos visuomenės modelio įtvirtinimo ir gyvybingumo bei Bendrijos įtakos tarptautinėje arenoje. Kultūra yra ir ekonomikos veiksnys, ir socialinės integra- cijos bei pilietiškumo veiksnys; dėl to ji turi vaidinti svarbų vaidmenį reaguojant į Bendrijai iškylančius naujus iššūkius, tokius kaip globalizacija, informacinė visuomenė, socialinė sanglauda ir darbo vietų kūrimas. Kad būtų tenkinamos kultūrinio pobūdžio reikmės Euro- pos Sąjungoje, Bendrija turi atsižvelgti į kultūros aspektus veikdama ne tik pagal Sutarties 151 straipsnio nuostatas, ypač siekiant gerbti ir skatinti jos kultūrų įvairovę; šiame kontekste Komisija turėtų skatinti, kad būtų platinama informacija apie organizuotai kultūrinei veiklai palankias galimybes naudotis struktūriniais fondais pagal 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų (4) ir tuo tikslu imtis tyrinėjimų. (1) OL C 211, 1998 7 7, p. 18. (2) OL C 51, 1999 2 22, p. 68. (3) 1998 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 359, 1998 11 23, p. 28), 1999 m. birželio 28 d. Tarybos bendra pozicija ir 1999 m. spalio 28 d. Europos Parlamento sprendimas (dar nepa- skelbta Oficialiajame leidinyje). 2000 m. sausio 24 d. Tarybos spren- dimas ir 2000 m. vasario 3 d. Europos Parlamento sprendimas. (5) (6) (7) Atsižvelgiant į didėjančią kultūros svarbą Europos visuo- menei ir XXI a. pradžioje iškylančias problemas, svarbu didinti Bendrijos priemonių veiksmingumą ir darną kultū- ros srityje, siūlant bendrą orientavimo ir programų ren- gimo dokumentą 2000-2004 m. , turint galvoje būtinumą atitinkamoms Bendrijos politikos sritims labiau atsižvelgti į kultūrą; šiuo atžvilgiu 1997 m. rugsėjo 22 d. Tarybos sprendimas dėl Europos kultūrinės veiklos ateities (5) ragina Komisiją teikti pasiūlymus dėl bendro programų rengimo ir finansavimo dokumento, skirto Sutarties 151 straipsniui įgyvendinti. Jei piliečiai visiškai remia Europos integraciją ir joje daly- vauja, labiau turėtų būti iškeliamos jų bendros kultūros vertybės ir šaknys kaip pagrindinis jų identiteto ir jų pri- klausymo visuomenei, grindžiamai laisve, demokratija, pakantumu ir solidarumu, elementas; turėtų būti pasiekta didesnės Bendrijos ekonominių ir kultūrinių aspektų dar- nos, kad šie aspektai vienas kitą papildytų ir palaikytų. Sutartis patvirtina Europos Sąjungos atsakomybę už vis glaudesnės Europos tautų sąjungos kūrimą ir paramą vals- tybių narių kultūros klestėjimui, kartu puoselėjant pagarbą jų nacionalinei bei regioninei įvairovei ir tuo pat metu išryškinant bendrą kultūros paveldą; ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas išsaugoti mažųjų Europos kultūrų ir ne taip plačiai vartojamų kalbų padėtį. Dėl to Bendrija jaučia pareigą imtis veiklos, kuria siekiama kurti Europos tautoms bendrą kultūros erdvę, atvirą, įvai- rią, grindžiamą subsidiarumo principu, visų kultūros sek- toriuje dalyvaujančiųjų bendradarbiavimu, kultūrinei veik- lai palankios teisinės sistemos rėmimu ir pagarbą kultūrų integruoti kultūros aspektą į įvairovei užtikrinimu, bei Bendrijos politikos Sutarties 151 straipsnio 4 dalyje. sritis, kaip nustatyta (4) OL L 161, 1999 6 26, p. 1. (5) OL C 305, 1997 10 7, p. 1. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 16/1 t. 98 (8) (9) Siekiant atgaivinti Europos tautoms bendrą kultūros erd- vę, svarbu skatinti kūrybinės veiklos rūšis, remti Europos dimensiją turintį kultūros paveldą, ugdyti Europos tautų kultūros ir istorijos savitarpišką pažinimą ir padėti kultū- riniams mainams, kuriais siekiama gerinti pažinimo sklaidą bei skatinti bendradarbiavimą ir kūrybinę veiklą. Šiame kontekste reikia remti didesnį bendradarbiavimą tų, kurie dalyvauja kultūrinėje veikloje, skatinant juos sudaryti bendradarbiavimo susitarimus bendriems projektams įgy- vendinti, remti tikslingesnes daugelio dėmesį Europoje pat- raukiančias priemones, skirti paramą konkrečioms ir nau- joviškoms priemonėms bei skatinti mainus ir dialogą parinktomis Europos susidomėjimą keliančiomis temomis. (10) Kultūros programos „Kaleidoskopas“, „Ariadnė“ ir „Rafae- lis“, išdėstytos atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos sprendime 719/96/EB (1), Sprendime 2085/97/EB (2) ir Sprendime 2228/97/EB (3), buvo pirmasis pozityvus eta- pas įgyvendinant Bendrijos veiksmus kultūros srityje; tačiau Bendrijos pastangos kultūros srityje turėtų būti paprastinamos ir stiprinamos remiantis pirmiau minėtų programų įvertinimu ir laimėjimais. (11) Pagal Komisijos komunikatą „Darbotvarkė 2000“, priemo- nių Bendrijos lygmenyje veiksmingumas turėtų būti didi- namas visų pirma sutelkiant turimus išteklius vidaus poli- tikos srityse, įskaitant kultūrinę veiklą. (12) Didelė patirtis buvo įgyta visų pirma įvertinus pirmąsias kultūros programas, plataus masto visų suinteresuotų šalių konsultavimąsi ir 1998 m. sausio 29-30 d. surengto Euro- pos Sąjungos kultūros forumo rezultatus. orientyru, kaip apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susita- rimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžetinės proce- dūros gerinimo (4) 33 punkte. (17) Priemonės, reikalingos šiam sprendimui įgyvendinti, turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos spren- dimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (5). (18) Pagal Sutarties 5 straipsniu nustatytus subsidiarumo ir pro- porcingumo principus, kadangi šios veiklos tikslų valstybės narės negali pakankamai pasiekti, o dėl siūlomos veiklos masto ar poveikio juos geriau gali pasiekti Bendrija; šis sprendimas apsiriboja minimumu, kurio reikia tiems tiks- lams pasiekti ir nesiekia daugiau negu tam tikslui būtina. (19) Programa „Kultūra 2000“ nuo 2000 m. turėtų būti vienin- telė programa kultūros to Sprendimas 2228/97/EB turėtų būti panaikintas, srityje; dėl NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Trukmė ir tikslai (13) Bendrijos kultūrinėje veikloje turėtų būti atsižvelgiama į kiekvienos kultūros srities specifinį pobūdį ir specifines reikmes. Laikotarpiui nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d. skirtas bendras nustatomas kultūriniam bendradarbiavimui finansavimo ir programų rengimo dokumentas, toliau vadinamas programa „Kultūra 2000“. (14) 1993 m. birželio 21-23 d. Kopenhagoje posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvadose raginama Bendrijos programas atverti Vidurio ir Rytų Europos šalims, pasira- šiusioms su Bendrija Asociacijos sutartis, kai kurioms tre- čiosioms šalims, su kuriomis sudarytose bendradarbiavimo sutartyse yra kultūrai skirtas straipsnis. (15) Dėl to šis sprendimas kultūriniam bendradarbiavimui lai- kotarpiu nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d. nustato bendrą finansavimo ir programų rengimo dokumentą, pavadintą programa „Kultūra 2000“. (16) Šis sprendimas visai programos trukmei nustato bendrą- pagrindiniu sias tampančias nuostatas, finansines Programa „Kultūra 2000“ padedama skatinti Europos tautoms bendros kultūros erdvės plėtrą. Šiame kontekste ji remia kūry- bingų menininkų, kultūros veiklos vykdytojų, privačių ir viešųjų rėmėjų bendradarbiavimą, kultūros tinklų ir kitų partnerių, taip pat valstybių narių ir kitų dalyvaujančių valstybių kultūros insti- tucijų veiklą siekiant šių tikslų: a) skatinti Europos tautų kultūrų dialogą ir savitarpišką kultūros ir istorijos pažinimą; b) skatinti kūrybingumą ir tarptautinę kultūros sklaidą, meni- ninkų, kūrėjų bei kitų kultūros veiklos vykdytojų ir profesio- nalų bei jų darbų judėjimą, ypač daug dėmesio skiriant jau- niems ir socialiai pažeidžiamiems žmonėms bei kultūrų įvairovei; c) išryškinti kultūrų įvairovę ir plėtoti naujas kultūros raiškos for- mas; (1) OL L 99, 1996 4 20, p. 20. (2) OL L 291, 1997 10 24, p. 26. (3) OL L 305, 1997 11 8, p. 31. (4) OL C 172, 1999 6 18, p. 1. (5) OL L 184, 1999 7 17, p. 23. 16/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 99 d) dalytis bendru europinės reikšmės kultūros paveldu ir išryš- kinti jį Europos lygmeniu; platinti pažangią patirtį ir skatinti teigiamą praktiką, susijusią su jo apsauga ir saugojimu; e) atkreipti dėmesį į kultūros vaidmenį socialinėje ir ekonominėje plėtroje; f) puoselėti Europos ir ne Europos kultūrų dialogą ir savitarpio mainus; g) aiškiai pripažinti kultūrą kaip ekonomikos veiksnį bei socialinės integracijos ir pilietiškumo veiksnį; h) gerinti kultūros prieinamumą ir dalyvavimą joje kuo daugiau piliečių Europos Sąjungoje. e) išsami šios programos stebėjimo ir įvertinimo tvarka, taip pat 8 straipsnyje nustatyto įvertinimo ataskaitos išvados ir kiek- viena priemonė, kuria siekiama iš dalies keisti programą „Kul- tūra 2000“ remiantis įvertinimo ataskaita. 2. Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės, susijusios su kitais dalykais, priimamos laikantis 5 straipsnio 3 dalyje nurody- tos patariamosios procedūros. 5 straipsnis Komitetas Programa „Kultūra 2000“ remia veiksmingus ryšius su kitų kul- tūrai reikšmingų Bendrijos politikos krypčių priemonėmis. 1. Komisijai padeda komitetas. 2 straipsnis Kultūros akcijų ir renginių tipai 1 straipsnyje išvardytų tikslų siekiama šiomis priemonėmis: a) konkretūs inovaciniai ir (arba) eksperimentiniai veiksmai; b) integruoti veiksmai pagal struktūrines, daugiametes kultūrinio bendradarbiavimo sutartis; c) specialūs Europos ir (arba) tarptautiniai kultūros renginiai. Veiksmai ir jų įgyvendinimo priemonės yra apibūdintos I priede. Jie yra arba vertikalūs (apimantys vieną kultūros sritį), arba hori- zontalūs (siejami su keliomis kultūros sritimis). 3 straipsnis Biudžetas Finansavimas programai „Kultūra 2000“ įgyvendinti 1 straipsnyje nurodytu laikotarpiu yra 167 mln. eurų. Metinius asignavimus neperžengdama finansinės perspektyvos ribų. skiria biudžeto valdymo institucija 4 straipsnis Įgyvendinimas 1. Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės, susijusios su toliau išvardytais dalykais, priimamos laikantis 5 straipsnio 2 dalyje nurodytos valdymo procedūros: a) visų I priede apibūdintų priemonių prioritetai ir bendros gairės bei pagal juos sudaromos metinės programos; b) bendra visų veiksmų pusiausvyra; c) įvairių I priedo 1. 1, 1. 2 ir 1. 3 veiksmuose apibūdinto projekto tipų atrankos taisyklės ir kriterijai; d) Bendrijos teikiamos finansinės paramos dydžiai, trukmė, paskirstymas ir jos gavėjai; 2. Tais atvejais, kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nurodyto laikotar- pio trukmė yra du mėnesiai. 3. Tais atvejais, kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. 4. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. 6 straipsnis Darnumas ir papildomumas „Kultūra programą Įgyvendindama Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina jos ir atitinkamų Bendrijos politikos sričių ir akcijų, turinčių poveikio kultūros srityje, bendrą darnumą ir papildomumą. Tai galėtų reikšti ir galimybę įtraukti vienas kitą papildančius projektus, finansuojamus per kitas Bendrijos programas. 2000“, 7 straipsnis Trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos Programoje „Kultūra 2000“ gali dalyvauti Europos ekonominės erdvės šalys, taip pat Kipras bei asocijuotos Vidurio ir Rytų Europos šalys asociacijos sutartyse arba prie asociacijos sutarčių pridėtuose papildomuose protokoluose dėl dalyvavimo Bendrijos programose, kurie jau yra arba bus sudaryti su tomis šalimis, nustatytomis sąlygomis. trečiosiomis Programa „Kultūra 2000“ taip pat leidžia bendradarbiauti su sudariusiomis asociacijos ar kitomis bendradarbiavimo sutartis, kuriose yra su kultūra susijusių straipsnių, naudojant su tomis šalimis susitarta tvarka gaunamas papildomas lėšas. šalimis, Programa „Kultūra 2000“ leidžia imtis bendrų veiksmų su kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis kultūros srityje, pavyzdžiui, Unesco ar Europos Taryba, remiantis bendrais indėliais ir pagal skirtingas taisykles, kurios yra būdingos kiekvienai institucijai ar organizacijai įgyvendinant 2 straipsnyje išvardytus kultūros veiksmus ir renginius. 100 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 16/1 t. 8 straipsnis Įvertinimas ir monitoringas 9 straipsnis Panaikinimas Sprendimas 2228/97/EB nuo 2000 m. sausio 1 d. panaikinamas. Ne vėliau kaip iki 2002 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia išsamią programos „Kultūra 2000“ jos tikslus ir rezultatų vertinimo ataskaitą, atsižvelgdama į prireikus pridėdama pasiūlymą dėl šio sprendimo dalinio keitimo. 10 straipsnis Įsigaliojimas sprendimas Šis oficialiajame leidinyje dieną. įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų Baigus programą „Kultūra 2000“, Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia jos įgyvendinimo ataskaitą. Be to, Komisija ir Regionų komitetui kasmet Europos Parlamentui, Tarybai pateikia trumpą programos įgyvendinimo padėties stebėjimo ataskaitą. „Kultūra 2000“ Jis taikomas nuo 2000 m. sausio 1 d. Priimta Briuselyje, 2000 m. vasario 14 d. Šiose ataskaitose ypatingai kreipiamas dėmesys į pridėtinės vertės, ypač kultūrinio pobūdžio, sukūrimą ir Bendrijos finansinės paramos socialinius ir ekonominius padarinius. Europos Parlamento vardu Pirmininkė N. FONTAINE Tarybos vardu Pirmininkas J. GANA 16/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 101 I PRIEDAS PROGRAMOS „KULTŪRA 2000“ VEIKLOS RŪŠYS IR ĮGYVENDINIMO PRIEMONĖS I. Veiksmų ir renginių apibūdinimas I. 1. Konkretūs inovaciniai ir (arba) eksperimentiniai veiksmai Kiekvienais metais Bendrija remia partnerystės pagrindais ar tinklų sistema vykdomus renginius ir projektus. Šiuose projektuose turi dalyvauti veiklos vykdytojai bent iš trijų programoje „Kultūra 2000“ dalyvaujančių valstybių, remiantis prioritetais, apibrėžtais po konsultavimosi su 5 straipsnyje nurodytu komitetu, neatmetant siūlymo asocijuotoms šalims dalyvauti programoje 7 straipsnyje numatyta tvarka. Šie veiksmai iš principo yra vienerių metų trukmės, kuri gali būti papildomai pratęsta dar dvejiems metams. Šie vertikalūs veiksmai (skirti vienai kultūros sričiai) arba horizontalūs veiksmai (siejami su keliomis kultūros sritimis) turėtų būti inovaciniai ir (arba) eksperimentiniai ir jais visų pirma siekiama: i) ii) iii) iv) v) vi) ypač pabrėžti, kad stengiamasi kultūrą daryti lengviau prieinamą ir įtraukti kuo daugiau žmonių dalyvauti Europos kultūroje, visoje jų socialinėje, regioninėje ir kultūrinėje įvairovėje, ypač jaunimą ir labiausiai skurstančiuosius; skatinti naujų raiškos formų atsiradimą ir sklaidą tradicinėse kultūros srityse bei gretimose srityse (tokiose kaip muzika, scenos meno rūšys, plastinis ir vizualinis menas, fotografija, architektūra, literatūra, knygos, skaitymas, kultūros paveldas, įskaitant kultūrinį kraštovaizdį ir vaikų kultūrą); remti projektus, skirtus gerinti knygų ir skaitymo prieinamumą, taip pat rengti šioje srityje dirbančius profesionalus; remti bendradarbiavimo projektus, skirtus bendram europinės reikšmės kultūros paveldui išsaugoti, atverti, išryškinti ir saugoti Europos mastu; remti multimedijos produktų, specialiai skirtų tenkinti įvairių visuomenės sluoksnių reikmes, kūrimą ir taip padaryti Europos meninę kūrybą ir paveldą matomesnį ir prieinamesnį visiems; skatinti socialinės integracijos, ypač jaunimo integracijos, srityje dirbančių kultūros ir socialinės kultūros veiklos vykdytojų iniciatyvas, diskusijas ir bendradarbiavimą; vii) skatinti kultūrų dialogą ir Europos kultūrų bei kitų kultūrų savitarpio mainus, ypač remiant kultūros institucijų ir (arba) kitų veiklos vykdytojų valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse bendradarbiavimą bendro intereso temomis; viii) remti tiesioginių kultūros renginių sklaidą naudojant naujas informacinės visuomenės technologijas. Bendrijos parama konkrečiam veiksmui negali viršyti 60 % biudžeto. Dauguma atvejų ši parama negali būti mažesnė negu 50 000 eurų arba didesnė negu 150 000 eurų per metus. I. 2. Integruoti veiksmai pagal struktūrines daugiametes transnacionalines bendradarbiavimo sutartis Programa „Kultūra 2000“ skatina glaudesnius ryšius ir bendrą darbą, remdama svarbiuosius kultūros tinklus, ypač veiklos vykdytojų, kultūros organizacijų ir institucijų, visų pirma įtraukiančius įvairių dalyvaujančių valstybių profesionalus, kad būtų įgyvendinami struktūriniai kultūros projektai Bendrijoje ir už jos ribų. Ši priemonė yra siejama su reikšmingais europinio masto kokybės projektais, kurių imasi bent šešios valstybės, dalyvaujančios programoje „Kultūra 2000“. Kultūrinio bendradarbiavimo sutartimis siekiama atlikti struktūrinius daugiamečius kultūros veiksmus, kurių imasi kelių valstybių narių ir kitų programoje „Kultūra 2000“ dalyvaujančių valstybių veiklos vykdytojai. Šios sutartys sudaromos transnacionaliniams veiksmams vienoje kultūros srityje (vertikalūs veiksmai), tokiose kaip muzika, scenos meno rūšys, plastinis ir vizualinis menas, literatūra, knygos ir skaitymas, įskaitant vertimą ir kultūros paveldą. Be to, jie skatins, naudojant ir naujas informavimo priemones, imtis mišrių integruotų veiksmų (horizontalių, sinergija grindžiamų veiksmų), t. y. siejančių kelias kultūros sritis. Šitaip siūlomos iki trejų metų trukmės bendradarbiavimo sutartys apima kelias arba visas iš šių veiklos rūšių: i) bendri kūrybiniai darbai ir kūrinių bei kultūros renginių Europos Sąjungoje (pvz. , parodų, festivalių ir pan. ) sklaida, kad jie būtų prieinami kuo didesniam piliečių skaičiui; ii) menininkų, kūrėjų ir kitų kultūrinės veiklos vykdytojų mobilumas; iii) kultūros srities profesionalų tolesnis profesinis ugdymas ir keitimasis patirtimi moksliniu ir praktiniu lygmeniu; 102 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 16/1 t. iv) kultūros vietų ir paminklų Bendrijoje vertės iškėlimas siekiant didinti Europos kultūros pažinimą; v) mokslinių tyrimų projektai, visuomenės sąmoningumo ugdymo kampanijos, mokomosios ir žinių platinimo veiklos rūšys, seminarai, suvažiavimai, susitikimai europinės reikšmės kultūros temomis; vi) naujų technologijų naudojimas; vii) projektai, kuriais siekiama atskleisti kultūrų įvairovę ir daugiakalbystę, skatinti Europos tautų istorijos, šaknų, bendrų kultūros vertybių ir jų bendro kultūros paveldo savitarpio pažinimą. Pasikonsultavusi su Sprendimo 5 straipsnio 1 dalyje nurodytu komitetu Bendrija teikia paramą kultūrinio bendradarbiavimo projektams įgyvendinti. Ji skiriama padengti ne tik dalį projekto lėšų, bet ir išlaidas, susijusias su ilgalaikio bendradabiavimo, kuris gali būti daugiametis, teisine forma, pripažinta vienoje iš Sąjungos valstybių narių. Siekiant, kad susitarimas būtų tinkamas, jame numatytose veiklos rūšyse turi dalyvauti bent šešios valstybės, dalyvaujančios programoje „Kultūra 2000“. Atsakingi už daugiametes kultūrinio bendradarbiavimo sutartis, gaunantys Bendrijos paramą daugiau negu vieneriems metams, kiekvienų metų pabaigoje privalo pateikti Komisijai atliktos veiklos santrauką ir išlaidas kiekvienai veiklai, kad Bendrijos parama būtų pratęsta projekto laikotarpiui. Bendrijos parama negali viršyti 60 % kultūrinio bendradarbiavimo sutarties biudžeto. Ji negali būti didesnė kaip 300 000 eurų per metus. Parama gali būti padidinta ne daugiau kaip 20 %, kad būtų galima padengti atitinkamas kultūrinio bendradarbiavimo sutarčių administravimo išlaidas. I. 3. Specialūs Europos ar tarptautiniai kultūros renginiai Šie didelio masto ir užmojo renginiai turėtų susilaukti didelio Europos žmonių pritarimo ir padėti stiprinti jų priklausymo tai pačiai bendruomenei pojūtį bei suvokti valstybių narių kultūrų įvairovę, kultūrų ir tautų dialogą. Šie renginiai visų pirma yra: i) Europos kultūros sostinė ir Europos kultūros mėnuo; ii) simpoziumų, skirtų nagrinėti bendrai rūpimus kultūros klausimus, siekiant skatinti kultūrų dialogą Bendrijoje ir už jos ribų, organizavimas; iii) inovacinių kultūros renginių, kurie yra patrauklūs ir lengvai prieinami visiems piliečiams, ypač kultūros paveldo, meninės veiklos ir Europos istorijos srityje, ir kurie ypač siejasi su švietimu, menais ir kultūra, organizavimas; iv) Europos meno talentų, ypač jaunų talentų, inter alia, steigiant prizus įvairiose kultūros srityse - literatūros, vertimo, architektūros ir kt. , pripažinimas ir iškėlimas; v) parama projektams, priimtiems dalyvaujančių valstybių atitinkamų institucijų ir apimantiems didelės svarbos kultūros paveldo išsaugojimą ir apsaugą, kuri gali būti laikoma indėliu į inovacinių koncepcijų, metodų ir būdų plėtojimą ir skleidimą Europoje ir gali būti apibūdinta kaip „Europos paveldo laboratorijos“. Su šiais renginiais siejami prioritetai nustatomi pasikonsultavus su Sprendimo 5 straipsnyje nurodytu komitetu. Bendrijos parama negali viršyti 60 % specialaus kultūros renginio biudžeto. Ji negali būti mažesnė negu 200 000 eurų arba didesnė negu 1 mln. eurų per metus i punkte nurodytiems renginiams. Renginiams, nurodytiems ii-v punktuose, atitinkamos ribos daugeliu atveju nebus mažesnės kaip 150 000 eurų per metus ir visais atvejais nebus didesnės kaip 300 000 eurų per metus. Orientacinis asignavimas šioms veiklos rūšims yra 10 % programos finansinio plano. Trys iš I. 1, I. 2 ir I. 3 skirsniuose apibūdintų veiksmų ir renginių tipai yra arba vertikalios (susiję su viena kultūros sritimi), arba horizontalios (susiję su keliomis kultūros sritimis) pakraipos. Šių pakraipų orientacinis apibūdinimas pateiktas II priede. II. Koordinavimas su kitais Bendrijos teisiniais dokumentais kultūros srityje Komisija užtikrina koordinavimą su kitais kultūros srityje galiojančiais Bendrijos dokumentais konkrečiais veiksmais, per bendradarbiavimo sutartis ir specialius kultūros renginius daugiausia siekdama skatinti ir derinti bendrų ir sutampančių interesų turinčių sektorių bendradarbiavimą, pavyzdžiui, tokių kaip: 16/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 103 — kultūra ir turizmas (per kultūrinį turizmą), — kultūra, švietimas ir jaunimas (ypač audiovizualinių bei įvairiopos informacijos ir raiškos produktų apie Europos kultūrą pristatymas mokykloms ir kolegijoms su kūrėjų ar atlikėjų komentarais), — kultūra ir užimtumas (darbo vietų kultūros sektoriuje, ypač naujose kultūros srityse kūrimo skatinimas), — kultūra ir užsienio santykiai, — kultūros statistika, kuriama keičiantis lyginamąja statistine informacija Bendrijos lygmeniu, — kultūra ir vidaus rinka, — kultūra ir moksliniai tyrimai, — kultūra ir kilnojamųjų kultūros vertybių eksportas. III. Informavimas Bendrijos paramos gavėjai turi aiškiai ir kiek įmanoma pastebimiau minėti šią paramą visoje informacijoje ar pranešimuose apie projektą. IV. Techninė pagalba ir papildomi veiksmai Vykdydama programą „Kultūra 2000“, Komisija gali kreiptis pagalbos į techninės pagalbos organizacijas, kurioms iš bendrų programos lėšų planuotas finansavimas neviršija 3 % jų dydžio. Tomis pačiomis sąlygomis ji taip pat gali naudotis ekspertų ir ekspertų tinklų pagalba. Be to, Komisija gali užsakyti atlikti vertinamuosius tyrimus, taip pat organizuoti seminarus, kolokviumus ar kitus ekspertų susitikimus, kurie galėtų padėti įgyvendinti programą „Kultūra 2000“. Komisija taip pat gali organizuoti veiklą, susijusią su informavimu, publikavimu ir platinimu. V. Informaciniai punktai Komisija ir valstybės narės savanoriškais pagrindais organizuoja ir aktyvina savitarpio keitimąsi informacija apie programos „Kultūra 2000“ įgyvendinimą per kultūros informacinius punktus, kurie atsakingi už: — programos propagavimą, — programos prieinamumo kuo didesniam kultūros srities profesionalų ir veiklos vykdytojų skaičiui lengvinimą ir dalyvavimo jos veikloje skatinimą veiksmingai platinant apie ją informaciją, — veiksmingo ryšio palaikymą su įvairiomis institucijomis, teikiančiomis paramą kultūros sektoriuje valstybėse narėse, šitaip padedant, kad priemonės, kurių imamasi pagal programą „Kultūra 2000“, ir nacionalinės rėmimo priemonės vienos kitas papildytų, — informacijos teikimą ir susižinojimą atitinkamu lygmeniu tarp veiklos vykdytojų, dalyvaujančių programoje „Kultūra 2000“, ir tų, kurie dalyvauja kitose kultūros projektams atvirose Bendrijos programose. VI. Bendras biudžeto padalijimas VI. 1. Pradedant veiklą, bet ne vėliau kaip iki kovo 1 d. , kiekvienais metais Komisija pateiks komitetui išankstinį biudžeto lėšų padalijimą pagal veiksmų tipą, atsižvelgiant į Sprendimo 1 straipsnyje išdėstytus tikslus. VI. 2. Gaunamos lėšos padalijamos laikantis šių orientacinių nuostatų: a) b) c) d) lėšos, skiriamos konkretiems inovaciniams ir (arba) eksperimentiniams veiksmams, neturėtų būti didesnės kaip 45 % programos „Kultūra 2000“ metinio biudžeto; lėšos, skiriamos integruotiems veiksmams pagal struktūrines daugiametes bendradarbiavimo sutartis, neturėtų būti didesnės kaip 35 % programos „Kultūra 2000“ metinio biudžeto; lėšos, skiriamos specialiems Europos masto ir (arba) tarptautiniams renginiams, neturėtų būti didesnės kaip 10 % programos „Kultūra 2000“ metinio biudžeto; likusios išlaidos, įskaitant su informaciniais punktais susijusias išlaidas, turėtų sudaryti apie 10 % programos „Kultūra 2000“ metinio biudžeto. VI. 3. Visi pirmiau pateikti procentiniai dydžiai yra orientaciniai, ir Komisija juos gali patikslinti sprendimo 4 straipsnyje nustatyta tvarka. 104 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 16/1 t. II PRIEDAS VERTIKALIOS IR HORIZONTALIOS PAKRAIPŲ ORIENTACINIS APIBŪDINIMAS Trys programos „Kultūra 2000“ veiksmai yra arba vertikalios (susijusios su viena kultūros sritimi), arba horizontalios (susijusios su keliomis kultūros sritimis) pakraipos. Jas būtų galima apytikriai apibūdinti tokiu būdu. I. Vertikali pakraipa Taip apibūdinama pakraipa pagal sritis, kuria siekiama atsižvelgti į konkrečias kiekvienos kultūros srities reikmes, būtent: a) šių sričių: muzikos, scenos meno rūšių, plastinio ir vizualinio meno, architektūros, taip pat kitų meninės raiškos formų, pavyzdžiui, multimedija, fotografijos, vaikų kultūros ir gatvės meno. Ši pakraipa pagal kiekvienos kultūros srities individualius aspektus turėtų: i) skatinti kultūros veiklos vykdytojų mainus ir bendradarbiavimą; ii) padėti menininkų ir jų kūrinių judėjimui po Europą; iii) gerinti profesinio rengimo ir tolesnio mokymosi galimybes, ypač derinant su didesniu kultūros srityje dirbančių asmenų (įskaitant dėstytojus ir studentus) mobilumu; iv) skatinti kūrybingumą remiant Europos menininkus ir jų kūrinius populiarinančių veiklos rūšių įgyvendinimą bei palaikant dialogo ir mainų su kitomis pasaulio kultūromis politiką; v) remti iniciatyvas, kurios naudotų kūrybingumą kaip socialinės integracijos priemonę; b) knygų, skaitymo ir vertimo srityje šia pakraipa siekiama: i) ii) skatinti įvairių valstybių narių ir kitų programoje dalyvaujančių šalių, taip pat trečiųjų šalių institucijų ir (arba) asmenų mainus ir bendradarbiavimą; gerinti Europos tautų literatūrinės kūrybos ir istorijos pažinimą bei platinimą remiant literatūros, dramos kūrinių ir informacinės literatūros vertimą, ypač mažiau vartojamomis Europos kalbomis bei Vidurio ir Rytų Europos šalių kalbomis; iii) skatinti knygų ir skaitymo srityje dirbančiųjų mobilumą ir tolesnį profesinį ugdymą; iv) populiarinti knygas ir skaitymą, ypač tarp jaunimo ir mažiau palankias sąlygas turinčių visuomenės sluoksnių. I priedo 1 dalies pirmoje pastraipoje numatyta sąlyga dėl minimalaus vykdytojų, kurių reikia iš valstybių narių pristatyti projektams pagal programą „Kultūra 2000“, skaičiaus gali būti patikslinta atsižvelgiant į literatūros vertimo specifinius poreikius; c) europinės reikšmės kultūros paveldo, būtent - intelektinio ir neintelektinio, kilnojamojo ir nekilnojamojo paveldo (muziejai ir kolekcijos, bibliotekos, archyvai, įskaitant su kultūros darbais susijusius fotografijos archyvus, audiovizualinės medžiagos archyvus), archeologinio ir povandeninio paveldo, architektūrinio paveldo, visų kultūrinių vietų ir kraštovaizdžių (kultūros ir gamtos kūrinių) srityje šia pakraipa siekiama: i) ii) skatinti bendradarbiavimo projektus, skirtus Europos kultūros paveldui išsaugoti ir restauruoti; skatinti institucijų ir (arba) veiklos vykdytojų tarptautinio bendradarbiavimo plėtojimą siekiant padėti pažangios patirties mainams ir geriausios praktikos išsaugant ir saugant kultūros paveldą kūrimui; iii) gerinti kultūros paveldo, ypač europietiškojo, prieinamumą ir skatinti plačiosios visuomenės, ypač vaikų, jaunimo, kultūros požiūriu nuskriaustų ir Bendrijos kaimo ar periferinių regionų gyventojų aktyvų dalyvavimą; iv) skatinti kultūros srities darbuotojų mobilumą ir profesinį mokymą apie kultūros paveldą; v) skatinti tarptautinį bendradarbiavimą naujų technologijų plėtros ir inovacijų įvairaus paveldo srityse bei tradicinių amatų ir būdų išsaugojimą; vi) atsižvelgti į paveldą kitose Bendrijos politikos srityse ir programose; vii) skatinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis. Skiriant lėšas, proporcingai atsižvelgiama į įvairių kultūros gyvenimo sričių (scenos ir vizualinio meno rūšių, knygų ir skaitymo, kultūros paveldo ir t. t. ) reikmes. 16/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 105 II. Horizontali pakraipa Šia pakraipa siekiama skatinti sinergiją ir plėtoti kultūrinę kūrybą tiek skatinant kelias kultūros sritis aprėpiančią veiklą, tiek remiant bendrą veiklą, apimančią įvairias Bendrijos programas ir politikos sritis (pirmiausia susijusias su švietimu, jaunimu, profesiniu rengimu, užimtumu ir kt. ). Orientacinis asignavimas šiai veiklai yra 10 % programos finansavimo


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0382/00 υποβολή: Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Οδική σήμανση (ενημερωτική και κατευθυντήρια) για τη διεθνή κυκλοφορία στο διευρωπαϊκό οδικό δίκτυο (TERN).

eurovoc_concepts:
approximation of laws
traffic signs
trans-European network

formats: html pdf print

text: 21. 11. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 330 E/147 (2000/C 330 E/166) GRAPTH ERVTHSH E-0382/00 ypobolh·: Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) prow thn Epitroph· (14 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Οδικη΄ ση΄µανση (ενηµερωτικη΄ και κατευθυντη΄ρια) για τη διεθνη΄ κυκλοφορι΄α στο διευρωπαι¤κο΄ οδικο΄ δι΄κτυο (TERN) Ένα απο΄ τα κυριο΄τερα χαρακτηριστικα΄ του διευρωπαι¤κου΄ δικτυ΄ου ει΄ναι η λειτουργικο΄τητα΄ του σε ο΄λες τις χω΄ρες. Προς την κατευ΄θυνση αυτη΄, η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ (cid:141)απο΄ κοινου΄ µε τα κρα΄τη µε΄λη- κατε΄βαλε σηµαντικη΄ προσπα΄θεια, µε τη βοη΄θεια της Συνθη΄κης του Μα΄αστριχ, δηµιουργω΄ντας τη λεγο΄µενη «Motorway Working Group» και την αντι΄στοιχη υπο-οµα΄δα της «Action Start», για την προω΄θηση κοινοτικω΄ν κανονισµω΄ν που θα εναρµονι΄ζουν, µεταξυ΄ α΄λλων τεχνικω΄ν θεµα΄των, την ενηµερωτικη΄ ση΄µανση εντο΄ς διευρωπαι¤κου΄ οδικου΄ δικτυ΄ου (TERN), εξασφαλι΄ζοντας ε΄τσι τη λειτουργικο΄τητα΄ του σε ο΄λες τις χω΄ρες. Παρα΄ ταυ΄τα, και παρα΄ τα αποτελε΄σµατα της υπο-οµα΄δας «Start», η ποικι΄λη ση΄µανση και η ε΄λλειψη εναρµο΄νισης ως προς την ενηµερωτικη΄ και κατευθυντη΄ρια ση΄µανση εξακολουθει΄ να υπα΄ρχει στο TERN. Σκοπευ΄ει η Επιτροπη΄ να συντα΄ξει κα΄ποιον κανονισµο΄ στον οποι΄ο να περιλαµβα΄νονται τα συµπερα΄σµατα της υπο- οµα΄δας εργασι΄ας «Action Start»; Τε΄λος, ποια επιπλε΄ον µε΄τρα σκοπευ΄ει να λα΄βει η Επιτροπη΄, προς ενι΄σχυσιν της ε΄κθεσης της υπο-οµα΄δας εργασι΄ας «Action Start», προκειµε΄νου να εξασφαλι΄σει τη λειτουργικο΄τητα΄ του διευρωπαι¤κου΄ οδικου΄ δικτυ΄ου ει΄ναι σε ο΄λες τις χω΄ρες και να µειω΄σει στο ελα΄χιστο την αβεβαιο΄τητα που δηµιουργει΄ στη διεθνη΄ κυκλοφορι΄α η σηµερινη΄ ε΄λλειψη εναρµο΄νισης ως προς την ενηµερωτικη΄ και κατευθυντη΄ρια ση΄µανση΄ του; Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (17 Marti·oy 2000) Η Συ΄µβαση της Βιε΄ννης για την οδικη΄ ση΄µανση (1) θεσπι΄ζει ε΄να κοινο΄ συ΄στηµα οδικω΄ν σηµα΄των προειδοποι΄ησης, προτεραιοτη΄των, απαγο΄ρευσης και υποδει΄ξεων, πλην ο΄µως περιλαµβα΄νει πολυ΄ γενικου΄ς κανο΄νες για τα ση΄µατα κατευθυ΄νσεως. Η Αρχικη΄ Πρα΄ξη του 1994, η οποι΄α ει΄χε ως στο΄χο την εκτι΄µηση των αναγκω΄ν διαλειτουργικο΄τητας για την δηµιουργι΄α του ∆ιευρωπαι¤κου΄ Οδικου΄ ∆ικτυ΄ου (Trans European road network -TERN), συνιστου΄σε κατα΄ πρω΄τον την εκ µε΄ρους των κρατω΄ν µελω΄ν εφαρµογη΄ της εν λο΄γω Συ΄µβασης και, κατα΄ δευ΄τερον, προ΄τεινε την εκ µε΄ρους της Κοινο΄τητας συµπλη΄ρωση της συ΄µβασης µε α΄λλες απαιτη΄σεις. Η Επιτροπη΄ αναγνω΄ρισε ο΄τι η εναρµο΄νιση των οδικω΄ν σηµα΄των θα βιωνο΄ταν απο΄ τους Ευρωπαι΄ους πολι΄τες ως ε΄να σηµαντικο΄ συµβολικο΄ βη΄µα στην ευρωπαι¤κη΄ ολοκλη΄ρωση, πλην ο΄µως θεω΄ρησε ο΄τι µι΄α τε΄τοια νοµοθετικη΄ δρα΄ση δεν η΄ταν σκο΄πιµη, δεδοµε΄νου ο΄τι δυ΄ο κρα΄τη µε΄λη δεν ε΄χουν υπογρα΄ψει την Συ΄µβαση της Βιε΄ννης (Ιρλανδι΄α, Κα΄τω Χω΄ρες) ενω΄ τρεις α΄λλες δεν την ε΄χουν επικυρω΄σει (Ισπανι΄α, Πορτογαλι΄α, Ηνωµε΄νο Βασι΄λειο), µολονο΄τι την εφαρµο΄ζουν σε µεγα΄λο βαθµο΄. Ωστο΄σο, η τρε΄χουσα διαδικασι΄α επανεξε΄τασης των κατευθυντηρι΄ων κοινοτικω΄ν γραµµω΄ν για την ανα΄πτυξη του ∆ιευρωπαι¤κου΄ ∆ικτυ΄ου Μεταφορω΄ν παρε΄χει την δυνατο΄τητα επανεκτι΄µησης της εν λο΄γω θε΄σεως. Η Επιτροπη΄ θα εξετα΄σει τους βε΄λτιστους τρο΄πους εξασφα΄λισης της διαλειτουργικο΄τητας και ποιο΄τητας του ∆ιευρωπαι¤κου΄ ∆ικτυ΄ου Μεταφορω΄ν στην ε΄κθεση΄ της για την επανεξε΄ταση των κοινοτικω΄ν κατευθυντηρι΄ων γραµµω΄ν, η οποι΄α θα υποβληθει΄ στο Ευρωπαι¤κο΄ Κοινοβου΄λιο και στο Συµβου΄λιο στα µε΄σα του 2000. (1) Συ΄µβαση για την οδικη΄ ση΄µανση, Convention on road signs and signals, United Nations (cid:129) Economic commission for Europe, 8 Νοεµβρι΄ου 1968) αναθεωρηθει΄σα το 1993 και το 1995. (2000/C 330 E/167) GRAPTH ERVTHSH E-0383/00 ypobolh·: Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) prow thn Epitroph· (14 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Προσαρµογη΄ των µηχανοκι΄νητων οχηµα΄των στις νε΄ες τεχνολογι΄ες Η προσχω΄ρηση της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης, µε την αντι΄στοιχη απο΄φαση του Συµβουλι΄ου, στη συµφωνι΄α της Οικονοµικη΄ς Επιτροπη΄ς για την Ευρω΄πη -των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν- σχετικα΄ µε την ε΄γκριση τεχνικω΄ν προδιαγραφω΄ν για µηχανοκι΄νητα οχη΄µατα (γνωστο΄τερη ως «Revised 1958 Agreement»), απετε΄λεσε σαφη΄ προ΄οδο προς µι΄α σταθερη΄ πολιτικη΄ δε΄σµευση για την κατα΄ργηση των υφιστα΄µενων στην Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση εµπορικω΄ν, και τεχνικου΄ χαρακτη΄ρα εµποδι΄ων


title: PREGUNTA ESCRITA E-0355/00 de Ward Beysen (ELDR) a la Comisión. Directiva sobre los derechos de autor.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
copyright

text: 28. 12. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 374 E/57 los casos en que Østa represente un autØntico valor aæadido. Este es el contexto en el que la Comunidad puede contribuir a la lucha contra la exclusi(cid:243)n social de todos los grupos e individuos vulnerables, incluidos los grupos de poblaci(cid:243)n itinerante, y la Comisi(cid:243)n ha esbozado posibles propuestas a este respecto en su Comunicaci(cid:243)n «Construir una Europa que fomente la integraci(cid:243)n» (1). AdemÆs, las recientes propuestas de lucha contra la discriminaci(cid:243)n, adoptadas por la Comisi(cid:243)n el 25 de noviembre de 1999, prohibirÆn la discriminaci(cid:243)n por el origen racial o Øtnico en el empleo, la educaci(cid:243)n, las ventajas sociales y el acceso a bienes y servicios (2). La la protecci(cid:243)n social y la seguridad social, Comunidad, al combatir la discriminaci(cid:243)n tanto directa como indirecta en estos Æmbitos, contribuirÆ a eliminar algunas de las barreras a la integraci(cid:243)n a que se enfrentan los gitanos y otros grupos itinerantes. La Comisi(cid:243)n ha pedido al Consejo y al Parlamento que aceleren la tramitaci(cid:243)n de este grupo de propuestas. (1) COM(2000) 79 final. (2) COM(1999) 564, 565, 566 y 567 final. (2000/C 374 E/066) PREGUNTA ESCRITA E-0346/00 de Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Asunto: Competencia; concierto econ(cid:243)mico de las Diputaciones vascas El pasado 18 de enero el Gobierno espaæol lleg(cid:243) a un acuerdo con las autoridades de la Comunidad Aut(cid:243)noma del Pa(cid:237)s Vasco sobre el concierto econ(cid:243)mico y fiscal de las Diputaciones vascas. AdemÆs, este acuerdo ha contado con el consenso de las Comunidades Aut(cid:243)nomas lim(cid:237)trofes. ¿Va a continuar la Comisi(cid:243)n Europea con el recurso de infracci(cid:243)n planteado contra las Diputaciones forales a pesar de que las Comunidades Aut(cid:243)nomas supuestamente perjudicadas han dado su visto bueno a este pacto? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (13 de abril de 2000) La Comisi(cid:243)n inici(cid:243) los procedimientos previstos en el art(cid:237)culo 88. 2 (antes art(cid:237)culo 93) del Tratado CE contra las medidas fiscales en forma de «vacaciones fiscales» y de crØditos de impuesto instauradas por las diputaciones vascas, no en virtud de las denuncias presentadas por las comunidades aut(cid:243)nomas lim(cid:237)trofes, sino porque duda de la compatibilidad de estas ayudas con el mercado comœn con arreglo a las disposiciones del art(cid:237)culo 87 (antes art(cid:237)culo 92) del Tratado CE. El posible acuerdo de las comunidades aut(cid:243)nomas mencionado por Su Seæor(cid:237)a no puede, por tanto, afectar a la continuidad de los procedi- mientos iniciados en interØs de los competidores de las empresas ayudadas. (2000/C 374 E/067) PREGUNTA ESCRITA E-0355/00 de Ward Beysen (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Asunto: Directiva sobre los derechos de autor El Consejo estÆ examinando la propuesta de la Comisi(cid:243)n para revisar la directiva sobre los derechos de autor y derechos conexos. Por una parte, la propuesta ofrece unas ventajas inmensas, en la medida en que se encuentre un equilibrio entre los titulares de los derechos de autor, los usuarios y la industria tecnol(cid:243)gica, pero, por otra parte, tambiØn puede suponer un peligro si se concede el monopolio tØcnico absoluto a los titulares de los derechos de autor. ¿QuØ medidas piensa tomar la Comisi(cid:243)n para evitar que se impongan y haya que someterse a sistemas tØcnicos en los casos excepcionales, concretamente los casos en que s(cid:237) se autorizan las copias? C 374 E/58 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 28. 12. 2000 Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (28 de marzo de 2000) La propuesta de Directiva relativa a la armonizaci(cid:243)n de determinados aspectos de los derechos de autor y derechos afines en la sociedad de la informaci(cid:243)n (1) tiene por objeto adaptar a escala comunitaria el marco jur(cid:237)dico de los derechos de autor para afrontar los retos de las nuevas tecnolog(cid:237)as y formas de producci(cid:243)n y explotaci(cid:243)n de las obras. Se sitœa en un entorno mundializado y tiene tambiØn por objeto transponer la mayor parte de las obligaciones internacionales derivadas de sendos Tratados adoptados en 1996 bajo los auspicios de la Organizaci(cid:243)n Mundial de la Propiedad Intelectual, sobre los derechos de autor y sobre interpretaci(cid:243)n o ejecuci(cid:243)n y fonogramas. Entre tales obligaciones, las partes contratantes acordaron elaborar una legislaci(cid:243)n que garantizara la protecci(cid:243)n jur(cid:237)dica de las medidas tØcnicas utilizadas por los beneficiarios para proteger sus obras contra actos no autorizados. La propuesta de Directiva transpone esta obligaci(cid:243)n a escala comunitaria para garantizar un nivel equivalente de protecci(cid:243)n en todos los Estados miembros y permitir el correcto funcionamiento del mercado interior. Su Seæor(cid:237)a reconoce los esfuerzos realizados por la Comisi(cid:243)n en su propuesta para garantizar el equilibrio entre los distintos derechos e intereses afectados. La Comisi(cid:243)n presta especial atenci(cid:243)n a dicho equilibrio sobre la cuesti(cid:243)n de la delimitaci(cid:243)n del alcance de la protecci(cid:243)n de las medidas tØcnicas cuando un Estado miembro se acoge a una de las excepciones previstas en el art(cid:237)culo 5 de la propuesta. Esta preocupaci(cid:243)n es compartida por los Estados miembros, que estÆn buscando en el Grupo de Trabajo del Consejo una soluci(cid:243)n satisfactoria. (1) DO C 180 de 25. 6. 1999. (2000/C 374 E/068) PREGUNTA ESCRITA P-0359/00 de Robert Evans (PSE) a la Comisi(cid:243)n (4 de febrero de 2000) Asunto: Trabajo en rØgimen de servidumbre El trabajo en rØgimen de servidumbre constituye una violaci(cid:243)n de los derechos humanos que, segœn el Grupo de trabajo de las Naciones Unidas sobre las formas contemporÆneas de esclavitud, afecta a unos 20 millones de personas en el mundo. Gran parte de estos trabajadores en rØgimen de servidumbre se encuentran en la India y PakistÆn. A la luz de esta realidad, ¿puede comunicar la Comisi(cid:243)n quØ gestiones estÆ realizando para: 1. Colaborar con las Naciones Unidas y la OIT a fin de instar a todos los Estados a suscribir los instrumentos internacionales correspondientes que proh(cid:237)ben el trabajo en rØgimen de servidumbre, concretamente el Convenio 29 de la OIT sobre el trabajo forzoso y el Convenio 182 de la OIT sobre las peores formas de trabajo de menores? 2. Ayudar a los Estados a desarrollar y aplicar una legislaci(cid:243)n interna para prohibir el trabajo en rØgimen de servidumbre, incluidos unos controles regionales detallados para localizar y rehabilitar a los trabajadores en rØgimen de servidumbre y asegurar la persecuci(cid:243)n conforme a la legislaci(cid:243)n nacional de los responsables del empleo de trabajadores en rØgimen de servidumbre? Respuesta del Sr. Lamy en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de marzo de 2000) La Comisi(cid:243)n comparte las inquietudes de Su Seæor(cid:237)a en lo relativo a las prÆcticas laborales en rØgimen de servidumbre y, al igual que los Estados miembros, reconoce la importancia de abolir el trabajo infantil, que priva a los niæos de su derecho a la niæez y la educaci(cid:243)n y los somete a un rØgimen de trabajo forzoso. La Comunidad estÆ apoyando activamente la labor que realizan en este Æmbito las Naciones Unidas, la Organizaci(cid:243)n Internacional del Trabajo (OIT) y el Fondo de las Naciones Unidas para la Infancia (UNICEF). Se congratula de la adopci(cid:243)n por parte de la OIT del nuevo Convenio sobre la prohibici(cid:243)n de las peores formas de trabajo infantil y la acci(cid:243)n inmediata para su eliminaci(cid:243)n. La Comunidad contribuirÆ a las formas mÆs garantizar que dicho Convenio constituya una aportaci(cid:243)n positiva para erradicar


title: 2000/145/PESC: Décision du Conseil, du 14 février 2000, relative au détachement d'experts nationaux dans le domaine militaire auprès du secrétariat général du Conseil durant une période intérimaire

eurovoc_concepts:
European defence policy
armed forces
civil defence
civil servant
common foreign and security policy
international security

text: 22. 2. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 49/3 DÉCISION DU CONSEIL du 14 février 2000 relative au détachement d'experts nationaux dans le domaine militaire auprès du secrétariat général du Conseil durant une période intérimaire (2000/145/PESC) LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité sur l'Union européenne, et notamment son article 28, paragraphe 1, vu le traité instituant la Communauté européenne, et notam- ment son article 207, paragraphe 2, 2. Les experts militaires feront partie du secrétariat général. Ils fourniront des avis militaires à l'organe militaire intérimaire institué par la décision 2000/144/PESC du Conseil du 14 février 2000 (1) et au secrétaire général/haut représentant afin d'appuyer la PESC. Ils formeront le noyau du futur état-major militaire. Ils assisteront l'organe militaire intérimaire. considérant ce qui suit: (1) (2) Dans le cadre du renforcement de la politique étrangère et de sécurité commune (PESC), et notamment de la politique européenne commune en matière de sécurité et de défense prévue à l'article 17 du traité sur l'Union européenne, le Conseil européen, réuni à Helsinki les 10 et 11 décembre 1999, a invité le Conseil à instituer, à compter de mars 2000, les organes et les sturctures intérimaires en vue de la mise en œuvre de la politique européenne commune en matière de sécurité et de défense. L'Union européenne a prévu, comme mesure inté- rimaire, de renforcer le secrétariat général du Conseil, à compter de mars 2000, avec des experts militaires déta- chés par les États membres afin d'aider au travail concer- nant la politique européenne commune en matière de sécurité et de défense et de former le noyau du futur état-major militaire, Article 2 Un expert militaire détaché doit avoir la nationalité d'un État membre de l'Union européenne. Article 3 Les experts militaires seront soumis aux règles fixées par une décison du Conseil devant être adoptée le 29 février 2000. Article 4 1. La présente décision prend effet le jour de son adoption. Elle s'applique, sous réserve que les règles visées à 2. l'article 3 ont été adoptées, à partir du 1er mars 2000. Article 5 La présente décision est publiée au Journal officiel. DÉCIDE: Article premier Fait à Bruxelles, le 14 février 2000. 1. Des experts nationaux dans le domaine militaire (ci-après dénommés «experts militaires») seront détachés par les États membres auprès du secrétariat général du Conseil, ci-après dénommé «secrétariat général». Par le Conseil Le président J. GAMA (1) Voir page 2 du présent Journal officiel


title: Verordening (EG) nr. 332/2000 van de Commissie van 14 februari 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 15. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 41/1 I (Besluiten waarvan de publicatie voorwaarde is voor de toepassing) VERORDENING (EG) Nr. 332/2000 VAN DE COMMISSIE van 14 februari 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (2) Op grond van de bovenvermelde criteria moeten de forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld op de in de bĳlage bĳ deze verordening vermelde niveaus, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1498/98 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: (1) In Verordening (EG) nr. 3223/94 zĳn op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguayronde de criteria vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de peri- odes die in de bĳlage bĳ die verordening zĳn vermeld, de forfaitaire waarden bĳ invoer uit derde landen vaststelt. HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de bĳlage bĳ deze verordening. in de tabel Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 15 februari 2000. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 14 februari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 198 van 15. 7. 1998, blz. 4. L 41/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 15. 2. 2000 bĳ de verordening van de Commissie van 14 februari 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit BĲLAGE GN-code Code derde landen (1) (in EUR/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 624 999 052 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 624 999 052 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 999 060 400 404 720 728 999 388 400 528 720 999 50,5 183,5 117,0 116,8 159,4 138,1 217,7 217,7 136,5 57,6 144,3 112,8 38,7 40,1 40,9 61,8 45,4 53,6 65,0 59,3 65,8 66,7 143,4 93,4 71,7 88,2 63,9 70,1 67,0 48,4 90,6 79,4 76,2 76,8 74,3 90,5 95,3 108,9 53,6 87,1 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 2543/1999 van de Commissie (PB L 307 van 2. 12. 1999, blz. 46). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0374/00 van Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) aan de Commissie. Hoger onderwijs in het Verenigd Koninkrijk.

eurovoc_concepts:
Scotland
United Kingdom
competence of the Member States
decentralisation
educational system
equal treatment
foreign student
higher education
national law
school fees
student
student mobility

text: 21. 11. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 330 E/143 (2000/C 330 E/160) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0372/00 van Lord Inglewood (PPE-DE) aan de Commissie (8 februari 2000) Betreft: Naleving van artikel 33 EGV in het VK Vindt de Commissie dat het Verenigd Koninkrijk voldoet aan zijn verplichtingen krachtens artikel 33, lid 1, sub b) van het EG-Verdrag in de geconsolideerde versie van na Amsterdam? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (25 februari 2000) Artikel 33 (voorheen artikel 39) van het EG-verdrag vermeldt de doeleinden van het gemeenschappelijk landbouwbeleid. Zoals het Hof van Justitie heeft verklaard, moeten de instellingen van de Gemeenschap bij de vaststelling van de gemeenschappelijke ordening van de landbouwmarkten in het kader van het EG- verdrag ervoor zorgen dat de verschillende in artikel 33 genoemde doeleinden, die onderling tegenstrijdig kunnen blijken, voortdurend in harmonie worden nagestreefd en kunnen zij, indien nodig, ØØn van deze doeleinden tijdelijk voorrang geven om in te spelen op de economische factoren of omstandigheden. Het Hof heeft meer dan eens verwezen naar de uitgebreide discretionaire bevoegdheden van de instellingen van de Gemeenschap in dit opzicht. Geen van de in artikel 33 genoemde doeleinden is bijgevolg op zich een geschikte maatstaf aan de hand waarvan over de handelingen van een individuele lidstaat een oordeel mag worden geveld, hetgeen de Commissie dus ook nooit mag doen. De lidstaten moeten uiteraard bij de toepassing van het gemeen- schappelijk landbouwbeleid in het kader van hun bevoegdheden rekening houden met de algemene principes van het gemeenschapsrecht en de regelgeving van de Gemeenschap, en de Commissie moet erop toezien dat de specifieke regelgeving wordt nageleefd. (2000/C 330 E/161) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0374/00 van Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Hoger onderwijs in het Verenigd Koninkrijk (14 februari 2000) Is de Commissie niet van mening dat haar programma(cid:146)s inzake onderwijs, zoals Erasmus en Socrates, (die alle EU-studenten de kans bieden te studeren in andere lidstaten) worden ondermijnd door de onredelijke situatie in het Verenigd Koninkrijk waarbij een niet-Britse student die in Schotland wil studeren een opschorting krijgt van de betaling van het collegegeld, terwijl ØØn die in Engeland wil studeren, moet betalen bij de inschrijving? Is de Commissie het er niet mee eens dat Schotse universiteiten door deze situatie een onbillijk voordeel verwerven ten opzichte van hun Engelse, Welshe en Noord-Ierse concurrenten, wanneer ze proberen studenten in te schrijven en is ze het er niet mee eens dat dit bijgevolg een schending inhoudt van het EU- recht inzake mededinging? (2000/C 330 E/162) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0375/00 van Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Lesgelden voor het hoger onderwijs (14 februari 2000) De decentralisatie in het VK heeft geleid tot een situatie waarin studenten uit andere lidstaten van de EU geen lesgeld hoeven te betalen in Schotland, maar wel in Engeland, Wales en Noord-Ierland


title: QUESTION ÉCRITE P-0451/00 posée par Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) au Conseil. Régimes fiscaux à la source de distorsions de concurrence dans l'UE.

eurovoc_concepts:
France
Germany
Italy
Netherlands
United Kingdom
common commercial policy
restriction on competition
tax system

text: C 374 E/78 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 28. 12. 2000 Eu Øgard (cid:224) ce qui prØcŁde, la Commission pourrait-elle indiquer: 1. 2. 3. 4. 5. si ces craintes sont justifiØes; (cid:224) quelles obligations la rØgion Sicile a Øventuellement manquØ; quelles modifications devraient Œtre apportØes au plan susmentionnØ; s(cid:146)il existe une rØelle concertation entre Palerme et Bruxelles sur le contenu du plan; si la rØgion Sicile risque rØellement de perdre le bØnØfice des cofinancements au cas oø le plan ne correspondrait pas aux critŁres Øtablis par les Fonds structurels? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (17 mars 2000) Dans le cadre de la programmation pour la pØriode 2000-2006, les autoritØs italiennes ont transmis, avec le plan de dØveloppement pour le Mezzogiorno, une sØrie de propositions de programmes opØrationnels, dont celle concernant la Sicile. Ces documents sont actuellement (cid:224) l(cid:146)Øtude au sein de la Commission. En ce qui concerne plus particuliŁrement le programme opØrationnel rØgional (POR) Sicile, qui a ØtØ dØclarØ recevable, la Commission a formulØ certaines observations dans le cadre des nØgociations avec les autoritØs italiennes. Ces points sont actuellement approfondis avec lesdites autoritØs afin d(cid:146)aboutir (cid:224) la version finale du document qui fera l(cid:146)objet d(cid:146)une dØcision de la Commission. Il est (cid:224) souligner que la prØparation des interventions pour la pØriode 2000-2006 se dØroule en partenariat total avec les autoritØs nationales, centrales et rØgionales concernØes. (cid:192) ce stade initial de la programma- tion, l(cid:146)hypothŁse d(cid:146)une sous-utilisation de fonds ne peut Œtre ØvoquØe. (2000/C 374 E/091) QUESTION (cid:201)CRITE P-0451/00 posØe par Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) au Conseil (14 fØvrier 2000) Objet: RØgimes fiscaux (cid:224) la source de distorsions de concurrence dans l(cid:146)UE Le Conseil peut-il confirmer qu(cid:146)un groupe de travail composØ de fonctionnaires du Conseil a dØnombrØ dans certains (cid:201)tats membres quelque soixante rØgimes fiscaux (cid:224) la source de distorsions de concurrence dans l(cid:146)UE? Est-il exact que ce rapport fait appara(cid:238)tre les Pays-Bas comme un «champion» en la matiŁre avec neuf rØgimes fiscaux criticables (cid:224) cet Øgard? De quels rØgimes fiscaux s(cid:146)agit-il? Est-il vrai qu(cid:146)aucun rØgime fiscal de nature (cid:224) fausser la concurrence n(cid:146)a ØtØ dØcelØ en Allemagne, en France, en Italie, ni au Royaume-Uni ((cid:224) savoir les «grands» (cid:201)tats membres)? Comment le Conseil juge-t-il ce rapport de fonctionnaires et quand prendra-t-il une position politique (cid:224) ce sujet? RØponse (16/17 mai 2000) 1. Le rapport du groupe «Code de conduite» (fiscalitØ des entreprises) auquel l(cid:146)Honorable Parlementaire se rØfŁre et qui a ØtØ prØsentØ au Conseil ECOFIN, le 29 novembre 1999, peut Œtre consultØ sur le site Internet du Conseil (ue. eu. int/newsroom, sous «divers», document 4901/99). 28. 12. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 374 E/79 S(cid:146)il a ØtØ dØcidØ de rendre le texte accessible au public sur Internet, le Conseil n(cid:146)a, toutefois, pas 2. encore pris position sur son contenu, et n(cid:146)est dŁs lors pas en mesure, (cid:224) ce stade d(cid:146)apporter une rØponse quant au fond des questions posØes. 3. Le Conseil rappelle, en outre, (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire, que le Conseil europØen d(cid:146)Helsinki est convenu de la crØation d(cid:146)un groupe (cid:224) haut niveau qui, dans le cadre du rapport d(cid:146)ensemble qu(cid:146)il doit prØsenter au Conseil, devra exposer des possibilitØs de solutions, notamment en ce qui concerne le Code de conduite, celui-ci faisant partie du paquet fiscal, conformØment aux conclusions du Conseil ECOFIN du 1er dØcembre 1997. (2000/C 374 E/092) QUESTION (cid:201)CRITE P-0452/00 posØe par Ioannis Marinos (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: «Zones franches» et exportations textiles turques (14 fØvrier 2000) Le 8 juillet 1997, M. Hans van den Broek, commissaire responsable (cid:129) (cid:224) l(cid:146)Øpoque (cid:129) des relations extØrieures, avait indiquØ au Parlement europØen, dans sa rØponse (cid:224) la question E-1965/97 (1), «qu(cid:146)une mission communautaire s(cid:146)Øtait rendue en octobre 1996 en Turquie afin de s(cid:146)assurer que le fonctionnement des zones franches turques Øtait conforme aux obligations de la Turquie dans le cadre de l(cid:146)union douaniŁre». La presse internationale s(cid:146)Øtait faite l(cid:146)Øcho de soup(cid:231)ons selon lesquels des produits textiles en provenance de pays tiers transitaient par les «zones franches industrielles» d(cid:146)Istanbul et de Mersin pour Œtre ØcoulØs en tant que produits d(cid:146)origine «turque», sur les marchØs de l(cid:146)Union europØenne, profitant des la Turquie au dØtriment des produits dispositions de l(cid:146)accord d(cid:146)union douaniŁre entre l(cid:146)Union et communautaires de mŒme nature. Par ailleurs, M. van den Broek avait prØcisØ que «la CommunautØ et la Turquie [avaient] convenu dans le cadre des recommandations du comitØ d(cid:146)association CommunautØ-Turquie du 24 avril 1997 d(cid:146)effectuer un suivi rØgulier de cette question afin d(cid:146)Øviter tout contournement des rŁgles de l(cid:146)union douaniŁre». Combien de missions de surveillance communautaires analogues (cid:224) celle du mois d(cid:146)octobre 1996 ont-elles eu lieu depuis lors? Quels en sont les rØsultats? (1) JO C 45 du 10. 2. 1998, p. 131. RØponse donnØe par M. Verheugen au nom de la Commission (7 mars 2000) Il n(cid:146)y a pas eu de nouvelle mission de surveillance aprŁs celle effectuØe en Turquie par la Commission en 1996. Aucun cas prouvØ de fraude n(cid:146)y a ØtØ constatØ. Depuis cette mission, aucune fraude n(cid:146)a ØtØ signalØe, que ce soit par suite de plaintes formulØes par l(cid:146)industrie communautaire ou autrement. Par consØquent, la Commission n(cid:146)a pas l(cid:146)intention d(cid:146)effectuer de missions de surveillance pØriodiques. Toutefois, si le besoin s(cid:146)en faisait sentir, elle saisirait immØdiatement les autoritØs turques du problŁme. Toute prØsomption de fraude peut Œtre communiquØe directement au directeur de l(cid:146)Office europØen de lutte antifraude (OLAF). (2000/C 374 E/093) QUESTION (cid:201)CRITE E-0453/00 posØe par Karin J(cid:246)ns (PSE) au Conseil (24 fØvrier 2000) Objet: RŁglement portant suspension temporaire totale ou partielle des droits autonomes du tarif douanier commun pour certains produits de la pŒche Le rŁglement (CE) no 2822/98 (1) du Conseil du 21 dØcembre 1998 fixait (cid:224) zØro, (cid:224) dater du 1er janvier 1999 les droits de douane pour une sØrie de produits de la pŒche (esturgeon, lompe, diverses espŁces de crabes,


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-0450/00 di Francesco Musotto (PPE-DE) alla Commissione. Politica regionale e Fondi strutturali: piano operativo della regione siciliana.

eurovoc_concepts:
Italy
Sicily
eligibility criteria
operational programme

text: 28. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 374 E/77 La Commissione Ł intervenuta, nel quadro della procedura, a favore di tale disposizione. La suddetta disposizione costituisce una deroga gravissima al principio fondamentale dell(cid:146)uguaglianza delle undici lingue ufficiali dell(cid:146)Unione ed una discriminazione manifesta a scapito delle sei lingue escluse e di tutti i cittadini europei che le parlano, che vengono cos(cid:236) privati del diritto di comunicazione, informazione e rivendicazione dei loro diritti nella loro lingua, qualora si tratti di questioni di competenza dell(cid:146)Ufficio di Alicante. ¨ sufficiente riferire un unico esempio: la Gazzetta Ufficiale dell(cid:146)Ufficio Ł pubblicata soltanto nelle succitate cinque lingue. Considerato che l(cid:146)Unione europea ha undici lingue ufficiali e che la Commissione, garante dei trattati, ha l(cid:146)obbligo di rispettare tutte le undici lingue e di utilizzarle nei suoi lavori, pu(cid:242) la Commissione dire: 1. per quali ragioni e a qual fine ha deciso di intervenire in una procedura in cui anche il Consiglio Ł a favore della disposizione contestata; 2. 3. come concilia tale intervento con l(cid:146)obbligo di rispettare i trattati e quindi le undici lingue ufficiali della Comunit(cid:224) quando, allo stesso tempo, nella sua proposta in materia non ha incluso nØ tale disposizione nØ una analoga che limiti il regime linguistico dell(cid:146)Ufficio all(cid:146)uso delle cinque lingue succitate; se intende estendere lo stesso regime linguistico ai suoi lavori o progetta forse di proporre al Consiglio che le lingue ufficiali della Comunit(cid:224) siano limitate alle suddette cinque lingue? (1) GU L 11 del 14. 1. 1994, pag. 1. Risposta data dal sig. Prodi a nome della Commissione (10 aprile 2000) Le questioni sollevate dall(cid:146)onorevole parlamentare riguardano una causa attualmente in corso presso il Tribunale di primo grado. La Commissione si limiter(cid:224) pertanto a commentare brevemente gli aspetti sollevati, senza entrare nel dettaglio degli argomenti che dovranno essere discussi davanti alla Corte. Si risponde dunque come segue alle domande poste: 1. 2. La decisione della Commissione di intervenire a favore delle conclusioni del Consiglio e dell(cid:146)Ufficio per l(cid:146)armonizzazione nel mercato interno (OAMI) Ł scaturita dalla considerazione che l(cid:146)importanza istituzionale dei problemi sollevati le imponeva di prendere una posizione. ¨ vero che il regime linguistico dell(cid:146)OAMI deciso dal Consiglio non figurava nella proposta originale del regolamento che istituisce l(cid:146)Ufficio, presentata dalla Commissione. Quest(cid:146)ultima, tuttavia, ritiene legittimo il regime approvato, se si tiene conto dell(cid:146)esigenza di raggiungere un equilibrio tra il principio di parit(cid:224) di trattamento, da un lato, e l(cid:146)efficienza del sistema del marchio comunitario, dall(cid:146)altro. 3. La Commissione non prevede di applicare il regime linguistico dell(cid:146)OAMI ai propri ridurre il numero di lingue ufficiali della Comunit(cid:224). lavori, nØ di (2000/C 374 E/090) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0450/00 di Francesco Musotto (PPE-DE) alla Commissione (14 febbraio 2000) Oggetto: Politica regionale e Fondi strutturali: piano operativo della regione siciliana Il piano operativo regionale presentato dalla regione Sicilia non sembrerebbe rispettare, come rilevato dalla i criteri guida dei nuovi Fondi strutturali. In particolare, verrebbe fatto rilevare Commissione europea, l(cid:146)eccessivo numero di misure d(cid:146)intervento predisposte e sostanziali carenze a livello di piani esecutivi a sostegno dei finanziamenti richiesti. In altre parole, il piano presentato risulta essere troppo generico ed eccessivamente frammentato, il che solleva numerose preoccupazioni circa il valore aggiunto dei numerosi microprogetti predisposti e circa l(cid:146)eventuale perdita dei cofinanziamenti comunitari se non venisse cambiato, di concerto con la Commissione, il contenuto e il metodo della sua costruzione. C 374 E/78 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 28. 12. 2000 Fatte queste premesse, pu(cid:242) la Commissione europea indicare: 1. 2. 3. 4. 5. se questi timori corrispondono a verit(cid:224); a quali eventuali inadempimenti la regione Sicilia Ł venuta meno; quali modifiche dovrebbero essere apportate al suddetto piano; se vi Ł una reale concertazione sul contenuto programmatico del piano tra Palermo e Bruxelles; se esiste la reale possibilit(cid:224) che la regione Sicilia possa perdere i cofinanziamenti nel caso in cui il piano non corrispondesse ai criteri stabiliti dai Fondi strutturali? Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (17 marzo 2000) Nell(cid:146)ambito della programmazione per il periodo 2000-2006 le autorit(cid:224) italiane hanno trasmesso, con il piano di sviluppo per il Mezzogiorno, una serie di proposte di programmi operativi, tra cui quella per la Sicilia. Questi documenti sono attualmente all(cid:146)esame della Commissione. Per quanto concerne segnatamente il programma operativo regionale (POR) Sicilia, che Ł stato dichiarato ammissibile, la Commissione ha formulato alcune osservazioni nel corso dei negoziati con le autorit(cid:224) italiane e sta approfondendo tali aspetti con le suddette autorit(cid:224) per concordare la versione definitiva del documento, sul quale dovr(cid:224) poi decidere. Va sottolineato che la preparazione degli interventi per il periodo 2000-2006 si svolge nel pieno rispetto interessate. In questo primo stadio della del partenariato con le autorit(cid:224) nazionali, centrali e regionali programmazione non Ł possibile formulare l(cid:146)ipotesi di una sottoutilizzazione dei fondi. (2000/C 374 E/091) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0451/00 di Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) al Consiglio (14 febbraio 2000) Oggetto: Regimi fiscali e distorsioni della concorrenza nell(cid:146)UE Pu(cid:242) il Consiglio confermare che un gruppo di lavoro amministrativo del Consiglio stesso ha individuato in un certo numero di Stati membri 60 regimi fiscali che, nella sua analisi, comportano distorsioni della concorrenza? E(cid:146) vero che nella relazione di tale gruppo di lavoro i Paesi Bassi, con nove regimi contestati, si situano in testa alla classifica per quanto concerne i regimi fiscali che provocano distorsioni della concorrenza? Di quali regimi si tratta? E(cid:146) vero che in Germania, Francia, Italia e Gran Bretagna (quindi nei grandi Stati membri) non Ł stato individuato nessun regime fiscale che provochi distorsioni della concorrenza? Che cosa pensa il Consiglio di questa relazione amministrativa e quando conta di esprimere una propria valutazione politica? Risposta (16/17 maggio 2000) 1. La relazione sul Codice di condotta del Gruppo di contatto «Tassazione delle imprese» cui si riferisce l(cid:146)Onorevole Parlamentare, presentata al Consiglio «ECOFIN» del 29 novembre 1999, pu(cid:242) essere consultata sul sito Internet del Consiglio (ue. eu. int/newsroom, cfr. punto «misure varie» del documento n. 4901/99)


title: QUESTION ÉCRITE E-0345/00 posée par Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) à la Commission. Santé et Agence européenne pour la sécurité alimentaire.

eurovoc_concepts:
European Food Safety Authority
European social policy
food safety
operation of the Institutions

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/179 (2000/C 303 E/201) QUESTION (cid:201)CRITE E-0345/00 posØe par Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: SantØ et Agence europØenne pour la sØcuritØ alimentaire (14 fØvrier 2000) Le 12 janvier dernier, la Commission europØenne a proposØ la crØation de l(cid:146)Agence europØenne pour la sØcuritØ alimentaire dans un dØlai de deux ans, en considØration de la situation du marchØ alimentaire dans l(cid:146)Union au cours de cette derniŁre annØe et de la mØfiance des consommateurs (cid:224) l(cid:146)Øgard du secteur alimentaire face (cid:224) des ØvŁnements tels que «la maladie de la vache folle» ou la crise de la dioxine. Comment la Commission peut-elle garantir que cet organe fonctionnera de fa(cid:231)on indØpendante s(cid:146)il est rØduit (cid:224) un r(cid:244)le purement consultatif? Quels sont les mØcanismes prØvus par la Commission pour garantir la sØcuritØ des consommateurs au cours de ce dØlai de deux ans? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (28 mars 2000) En ce qui concerne la premiŁre partie de la question, la Commission renvoie l(cid:146)Honorable Parlementaire (cid:224) la rØponse qu(cid:146)elle a donnØe (cid:224) la question Øcrite E-0231/00 de Mme Thomas-Mauro (1). En ce qui concerne la seconde partie de la question, la Commission rappelle que depuis 1997, le systŁme mis en place pour fournir des avis scientifiques a ØtØ complŁtement rØorganisØ. L(cid:146)accent a ØtØ mis l(cid:146)indØpendance et la transparence des avis scientifiques. Ces principes essentiellement sur l(cid:146)excellence, continuent (cid:224) Œtre appliquØs et garantissent que la santØ des consommateurs est bien protØgØe. La Commission a indiquØ dans le Livre blanc sur la sØcuritØ alimentaire (2) que compte tenu de la disponibilitØ des ressources adØquates, elle Øvaluera au cours des deux prochaines annØes la possibilitØ de renforcer d(cid:146)avantage les structures de soutien et de conseil scientifiques dans la perspective de l(cid:146)institution de l(cid:146)AutoritØ alimentaire. (1) Voir page 164. (2) COM(1999) 719 final. (2000/C 303 E/202) QUESTION (cid:201)CRITE E-0348/00 posØe par Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) et Luis Berenguer Fuster (PSE) (cid:224) la Commission (14 fØvrier 2000) Objet: Expert de la Commission chargØ d(cid:146)Øvaluer les aides publiques accordØes (cid:224) l(cid:146)Espagne dans le secteur de l(cid:146)ØlectricitØ Selon des informations publiØes en Espagne, l(cid:146)expert indØpendant chargØ par la Commission d(cid:146)Øvaluer le coßt du passage (cid:224) la concurrence des compagnies d(cid:146)ØlectricitØ met en question certains aspects des calculs effectuØs par le gouvernement espagnol pour le quantifier. Quelles sont ces objections et comment affectent-elles la quantification effectuØe par le gouvernement espagnol? Quelles sont les conclusions auxquelles est parvenu l(cid:146)expert? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (16 mars 2000) Le mandat du consultant consistait (cid:224) vØrifier si les hypothŁses retenues par les autoritØs espagnoles pour le calcul des «coßts de transition (cid:224) la concurrence» (CTC) Øtaient conformes aux standards internationalement reconnus. Dans ce contexte, la Commission analyse les rØsultats des expertises et a demandØ aux autoritØs espagnoles de lui fournir des informations complØmentaires. Il est trop t(cid:244)t pour mesurer l(cid:146)impact de ces ØlØments sur le montant des CTC


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0381/00 från Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) till kommissionen. Förbättring av vägsäkerheten genom att åtgärda problemsträckor eller sträckor med stort antal olyckor.

eurovoc_concepts:
common transport policy
management accounting
road safety
transport infrastructure

text: C 330 E/146 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 Kommissionen (cid:228)r emellertid v(cid:228)l medveten om behovet av att se till att passagerare f(cid:229)r information om sina r(cid:228)ttigheter s(cid:229) att de kan h(cid:228)vda dem. D(cid:228)rf(cid:246)r t(cid:228)nker kommissionen omg(cid:229)ende ta initiativ f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra informationen till passagerare. Det skall ske genom att det p(cid:229) flygplatser, resebyr(cid:229)er och flygbolagens kontor s(cid:228)tts upp anslag om alla passagerarr(cid:228)ttigheter. Dessa omfattar bl. a. kompensation f(cid:246)r nekad ombordstigning till f(cid:246)ljd av (cid:246)verbokning. (2000/C 330 E/165) SKRIFTLIG FR¯GA E-0381/00 fr(cid:229)n Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) till kommissionen (14 februari 2000) ˜mne: F(cid:246)rb(cid:228)ttring av v(cid:228)gs(cid:228)kerheten genom att (cid:229)tg(cid:228)rda problemstr(cid:228)ckor eller str(cid:228)ckor med stort antal olyckor Den information som nyligen getts ut om det nya meddelande om v(cid:228)gs(cid:228)kerhet som kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att utarbeta verkar tyda p(cid:229) att det nya programmet fastst(cid:228)ller en rangordning grundad p(cid:229) hur effektiva de f(cid:246)reslagna (cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:228)r och uttryckt i den popul(cid:228)ra enheten miljoner euro. Mot bakgrund av inneh(cid:229)llet i tidigare program (som varit alltf(cid:246)r allm(cid:228)nt h(cid:229)llna) (cid:228)r det emellertid m(cid:246)jligt att man inom ramen f(cid:246)r det framtida meddelandet g(cid:229)r miste om en enast(cid:229)ende m(cid:246)jlighet att mer beslutsamt inverka p(cid:229) infrastruktur och s(cid:228)rskilt p(cid:229) problemstr(cid:228)ckor med hj(cid:228)lp av s(cid:229)dana (tekniska) (cid:229)tg(cid:228)rder som experterna kallar f(cid:246)r l(cid:229)gkostnads(cid:229)tg(cid:228)rder. P(cid:229) vilken effektivitetsniv(cid:229) placerar kommissionen, meddelande, de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas f(cid:246)r problemstr(cid:228)ckor och str(cid:228)ckor med stort antal olyckor? inom ramen f(cid:246)r v(cid:228)gs(cid:228)kerhets(cid:229)tg(cid:228)rderna i sitt nya Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att utarbeta rekommendationer p(cid:229) europeisk niv(cid:229) f(cid:246)r definition och klassificering av s(cid:229) kallade (tekniska) l(cid:229)gkostnads(cid:229)tg(cid:228)rder? Har kommissionen slutligen f(cid:246)r avsikt att utarbeta rekommendationer p(cid:229) europeisk niv(cid:229) f(cid:246)r att (cid:229)tg(cid:228)rda problemstr(cid:228)ckor, och kommer den i detta sammanhang att inf(cid:246)ra en budgetpost f(cid:246)r samfinansiering av till(cid:228)mpningsprojekt p(cid:229) nationell niv(cid:229)? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (30 mars 2000) I det kommande meddelandet om v(cid:228)gtrafiks(cid:228)kerhet prioriteras hantering av platser med h(cid:246)g olycks- frekvens samt l(cid:229)gkostnads(cid:229)tg(cid:228)rder s(cid:229)som f(cid:246)rb(cid:228)ttrad utformning av f(cid:246)rem(cid:229)l vid v(cid:228)gkanten f(cid:246)r att skador i samband med trafikolyckor skall bli mindre allvarliga. I allm(cid:228)nhet verkar dessa (cid:229)tg(cid:228)rder vara mycket kostnadseffektiva med en ber(cid:228)knad kostnad per ej intr(cid:228)ffad d(cid:246)dsolycka p(cid:229) ungef(cid:228)r 80 000 euro och upp(cid:229)t. Investeringar i dessa infrastruktur(cid:229)tg(cid:228)rder m(cid:229)ste lokala mydigheter ta ansvar f(cid:246)r men kommissionen kommer att utarbeta riktlinjer f(cid:246)r utbyte av erfarenheter av b(cid:228)sta praxis. Myndigheter p(cid:229) alla niv(cid:229)er rekommenderas dessutom att se till att f(cid:246)rdelarna med s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder hamnar n(cid:228)rmare dem som beslutar om investeringarna genom m(cid:229)linriktade finansiella program


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0373/00 von Andre Brie (GUE/NGL) an die Kommission. Freigabe der EU-Strukturfondsmittel aufgrund der Ausweisung der FFH-Gebiete (Richtlinie 92/43/EWG) in ostdeutschen Bundesländern.

eurovoc_concepts:
German Democratic Republic
Germany
Structural Funds
eligibility criteria
environmental impact

text: 28. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 374 E/61 In bezug auf das ETF-Anfangskapital geht aus den j(cid:252)ngsten Zahlen hervor, da(cid:223) 49 KMU aus der Gemeinschaft ein Investitionskapital aus den Fonds erhalten haben, die an der Fazilit(cid:228)t teilnehmen. Detaillierte Informationen (cid:252)ber die Aussichten der Arbeitsplatzschaffung mit dem ETF-Anfangskapital werden im August 2000 verf(cid:252)gbar sein, d. h. sobald dem Europ(cid:228)ischen Investitionsfonds die ersten ausgef(cid:252)llten j(cid:228)hrlichen Frageb(cid:246)gen von den KMU zugehen. Was die (cid:132)JEV(cid:147) betrifft, so ist es verfr(cid:252)ht, Zahlen (cid:252)ber die Schaffung von Arbeitspl(cid:228)tzen vorzulegen. Die erste Phase der JEV-Unterst(cid:252)tzung ist an vorbereitende Arbeiten gebunden, und erst danach werden die KMU dar(cid:252)ber befinden, ob (cid:129) und unter welchen Umst(cid:228)nden (cid:129) das (cid:132)Joint Venture(cid:147) durchgef(cid:252)hrt wird. Dennoch wurden die KMU in diesem sehr fr(cid:252)hen Stadium gebeten, die Zahl der Arbeitspl(cid:228)tze anzugeben, die geschaffen werden k(cid:246)nnten. Auf dieser Grundlage k(cid:246)nnten f(cid:252)r die 53 genehmigten (cid:132)Joint Venture(cid:147)- Vorhaben und gem(cid:228)(cid:223) den Erkl(cid:228)rungen der Bewerber insgesamt 788 Arbeitspl(cid:228)tze geschaffen werden (d. h. durchschnittlich 15 Arbeitspl(cid:228)tze pro Projekt). Hinsichtlich der KMU-Garantiefazilit(cid:228)t zeigen die j(cid:252)ngsten verf(cid:252)gbaren Zahlen, da(cid:223) 7. 223 KMU von dieser Fazilit(cid:228)t profitiert und erkl(cid:228)rt haben, da(cid:223) sie 32. 869 Arbeitnehmer besch(cid:228)ftigen. Auch in bezug auf diese Fazilit(cid:228)t wurden die KMU gebeten, die Zahl der Arbeitspl(cid:228)tze abzusch(cid:228)tzen, die in n(cid:228)chster Zukunft geschaffen werden k(cid:246)nnten. Auf der Grundlage ihrer Erkl(cid:228)rung liegt die Zahl der wahrscheinlich zu schaffenden Arbeitspl(cid:228)tze ein Jahr nach Unterzeichnung des Finanzierungsvertrages bei 34. 319, d. h. ein Zuwachs von 1. 450 Besch(cid:228)ftigten. Die erstgenannte Zahl d(cid:252)rfte sich nach einem weiteren Jahr auf 36. 988 erh(cid:246)hen, d. h. ein weiterer Anstieg von 2. 669 Besch(cid:228)ftigten. Innerhalb von zwei Jahren w(cid:252)rde dies einen Zuwachs von 13 % bedeuten. (2000/C 374 E/071) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0373/00 von Andre Brie (GUE/NGL) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: Freigabe der EU-Strukturfondsmittel aufgrund der Ausweisung der FFH-Gebiete (Richtlinie 92/43/ EWG) in ostdeutschen Bundesl(cid:228)ndern Angesichts der Tatsache, da(cid:223) Deutschland und einzelne Bundesl(cid:228)nder die Umsetzung der Richtlinie 92/43/ EWG (1)des Rates vom 21. M(cid:228)rz 1992 zur Erhaltung der Lebensr(cid:228)ume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen (FFH-Richtlinie) bisher nicht umgesetzt haben, droht auch jenen deutschen Bundesl(cid:228)ndern, die dieser Verpflichtung nachgekommen sind, die Sperrung der EU-Strukturfondsmittel. Mecklenburg-Vorpom- mern beispielsweise hat inzwischen 136 FFH-Gebiete mit 181. 000 Hektar (7,9 Prozent der Landesfl(cid:228)che) zur Verf(cid:252)gung gestellt. Insbesondere f(cid:252)r die strukturschwachen ostdeutschen Bundesl(cid:228)nder w(cid:252)rde sich mit der angek(cid:252)ndigten Haltung der Kommission die Auszahlung der Mittel f(cid:252)r die Ziel-1-F(cid:246)rderung sowie von EAGFL-Mitteln f(cid:252)r die l(cid:228)ndlichen R(cid:228)ume zumindest verz(cid:246)gern. Angesichts der gravierenden wirtschaft- lichen und sozialen Probleme dieser Regionen w(cid:228)ren die Folgen extrem negativ. Welche Ma(cid:223)nahmen will die Kommission ergreifen, damit jene ostdeutschen Bundesl(cid:228)nder, die ihrer Verpflichtung aus der FFH-Richtlinie nachgekommen sind, nicht f(cid:252)r die Vers(cid:228)umnisse der Bundesregierung und einzelner anderer Bundesl(cid:228)nder haften m(cid:252)ssen? Sieht die Kommission die Notwendigkeit bzw. die M(cid:246)glichkeit, die Freigabe der F(cid:246)rdermittel spezifisch nach Bundesl(cid:228)ndern beziehungsweise Projekten zu pr(cid:252)fen und zu entscheiden? Ist der Kommission bewu(cid:223)t, da(cid:223) eine negative Entscheidung zum einen sehr ernste wirtschaftliche und soziale Auswirkungen h(cid:228)tte und zum anderen die Bereitschaft der Bev(cid:246)lkerung, sich f(cid:252)r den Umweltschutz zu engagieren, nachhaltig beeintr(cid:228)chtigen w(cid:252)rde, w(cid:228)hrend eine positive Entscheidung zweifelsohne auch als Anerkennung aktiver Umweltpolitik verstanden werden w(cid:252)rde? (1) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992, S. 7. Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (31. M(cid:228)rz 2000) Wie dem Herrn Abgeordneten bekannt ist, hat sich die Erstellung des Verzeichnisses der Gebiete von gemeinschaftlicher Bedeutung (Natura 2000), das auch Gebiete umfa(cid:223)t, die unter die Richtlinie 92/43/ EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der nat(cid:252)rlichen Lebensr(cid:228)ume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen und die Richtlinie des Rates vom 2. April 1979 (cid:252)ber die Erhaltung der wildlebenden Vogelarte (1) fallen, und das bis Juni 1998 vorliegen sollte, verz(cid:246)gert, da einige Mitgliedstaaten, darunter Deutschland, keine geeigneten Vorschl(cid:228)ge (cid:252)bermittelt haben. Die Frist f(cid:252)r die Einreichung von Vorschl(cid:228)gen lief im Juni 1995 ab. C 374 E/62 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 28. 12. 2000 Angesichts der Verz(cid:246)gerungen bei der Ausweisung der Schutzgebiete und um sicherzustellen, da(cid:223) die Kommission ihren Pflichten gem(cid:228)(cid:223) Artikel 6 des EG-Vertrags nachkommen kann, hat die Kommission die Mitgliedstaaten am 23. Juni 1999 f(cid:246)rmlich an ihre Verpflichtung erinnert, daf(cid:252)r zu sorgen, da(cid:223) die Programme und Projekte mit den beiden Richtlinien im Einklang stehen. Mittlerweile haben die deutschen Bundesl(cid:228)nder (cid:129) darunter Mecklenburg-Westpommern (cid:129) einige Schutz- gebiete bekanntgegeben. Weitere Mitteilungen sind in Vorbereitung. Gem(cid:228)(cid:223) den Rechtsvorschriften k(cid:246)nnen die Programmplanungsdokumente nur genehmigt werden, wenn sich die deutschen Beh(cid:246)rden, die f(cid:252)r die betreffende Region zust(cid:228)ndig sind, darin fest verpflichten, etwaige negative Auswirkungen auf die im Rahmen von Natura 2000 gesch(cid:252)tzten oder zu sch(cid:252)tzenden Gebiete korrekt zu beurteilen und geeignete Ma(cid:223)nahmen zu ergreifen. Die Kommission wird in jedem Fall den Inhalt der Pl(cid:228)ne und Programme einzeln pr(cid:252)fen. Ziel der Kommission ist es, die sozio(cid:246)konomische Entwicklung der f(cid:246)rderf(cid:228)higen Gebiete in einer Weise zu unterst(cid:252)tzen, die mit den Grunds(cid:228)tzen einer nachhaltigen Entwicklung vereinbar ist. (1) ABl. L 103 vom 25. 4. 1979. (2000/C 374 E/072) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0378/00 von John McCartin (PPE-DE) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: (cid:220)berpr(cid:252)fung der gemeinschaftlichen Marktorganisation f(cid:252)r Schaffleisch Kann die Kommission mitteilen, ob sie eine (cid:220)berpr(cid:252)fung der derzeitigen gemeinschaftlichen Markt- organisation f(cid:252)r Schaffleisch und ihrer Wirksamkeit durchf(cid:252)hrt und wann sie voraussichtlich ihre Schlu(cid:223)folgerungen dazu vorlegen wird? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (6. M(cid:228)rz 2000) Eine Studie zur Bewertung der gemeinsamen Marktorganisation f(cid:252)r Schaffleisch befindet sich in Arbeit. Auf Grund der Ergebnisse dieser Studie, die nach Ostern fertiggestellt werden sollte, wird die Kommission ihre eigenen Schlu(cid:223)folgerungen in bezug auf eine m(cid:246)gliche Reform oder ˜nderung der geltenden Regelung vorlegen und gegebenenfalls im Laufe des Jahres entsprechende Vorschl(cid:228)ge pr(cid:228)sentieren. (2000/C 374 E/073) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0380/00 von Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: Verbesserung der Stra(cid:223)eninfrastrukturen in den mittel- und osteurop(cid:228)ischen L(cid:228)ndern Die betr(cid:228)chtlichen Geldmittel, die den sogenannten (cid:132)beitrittswilligen Staaten(cid:147) (cid:252)ber verschiedene europ(cid:228)i- sche Finanzierungstr(cid:228)ger (EIB) und (cid:252)ber die Haushaltslinie der EU (PHARE-Programm, ISPA) zuflie(cid:223)en, m(cid:252)(cid:223)ten zusammen mit den erforderlichen Investitionen durch die entsprechenden Regierungen zur Herstellung eines Stra(cid:223)ennetzes f(cid:252)hren, das dem Grundsatz der (cid:132)Interoperabilit(cid:228)t(cid:147) entspricht, um die tats(cid:228)chliche Einf(cid:252)hrung eines (cid:132)gemeinsamen Marktes(cid:147) zu erm(cid:246)glichen


title: WRITTEN QUESTION E-0342/00 by Glenys Kinnock (PSE) to the Commission. Reform of the WTO.

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
institutional reform
international trade
transparency in decision-making

text: C 330 E/102 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/112) WRITTEN QUESTION E-0207/00 by Glenys Kinnock (PSE) to the Commission (4 February 2000) Subject: WTO reform What is the Commission doing to contribute to the essential work to be done on the root and branch reform of the WTO? Will the Commission set a deadline of one year in order to ensure that attention is given to the need to build credibility for the organisation? (2000/C 330 E/113) WRITTEN QUESTION E-0342/00 by Glenys Kinnock (PSE) to the Commission (14 February 2000) Subject: Reform of the WTO What is the Commission doing to contribute to the essential work to be done on the root and branch reform of the WTO? Will the Commission set a deadline of one year in order to ensure that urgent attention is given to the need to build credibility for the organisation? Joint answer to Written Questions E-0207/00 and E-0342/00 given by Mr Lamy on behalf of the Commission (29 February 2000) As the Honourable Member is aware, the Commission made extensive proposals before the Seattle Ministerial Conference for more transparent procedures in the World trade organisation (WTO). Following the Seattle Ministerial Conference, the member responsable for trade outlined the Commission(cid:146)s views on this subject to the committee for industry, external trade, research and technology during his intervention on 25 January 2000. Whilst acknowledging that clear deficiencies of processes became visible during the Seattle Conference, the Commission nonetheless also believes that it would be counterproductive to launch a complete overhaul of the WTO at least until we have launched a new Round. Many of the problems that surfaced in Seattle were clearly attributable to differences on substance and punctual problems such as insufficient preparation of the Conference. The Commission therefore favours a two-stage approach, in which a first step could lead to improvements in the preparation and organisation of ministerial conferences, improved participation particularly of developing countries, and increased transparency for the broader public interest. More in-depth reforms, such as for instance the reform of structures and decision-making systems would need to be explored in a second stage (perhaps by a group of eminent people entrusted with this task by the General Affairs Council) to examine what might be feasible before launching any concrete proposals. It should need no mention that all short term and long term reform measures will have to be discussed and agreed with the partners in the WTO


title: QUESTION ÉCRITE E-0341/00 posée par Bill Miller (PSE) à la Commission. Transport d'animaux.

eurovoc_concepts:
animal welfare
directive (EU)
infringement of EU law
intra-EU transport
standing committee (EU)
transport of animals
veterinary inspection

text: 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/133 (2000/C 330 E/148) QUESTION (cid:201)CRITE E-0341/00 posØe par Bill Miller (PSE) (cid:224) la Commission (14 fØvrier 2000) Objet: Transport d(cid:146)animaux Selon des rapports de la Commission, la France, l(cid:146)Italie, la GrŁce, la Belgique et l(cid:146)Irlande auraient enfreint les dispositions de la directive 91/628/CEE (1) du Conseil relative (cid:224) la protection des animaux en cours de transport. Quelles mesures la Commission compte-t-elle prendre pour remØdier (cid:224) cette situation? (1) JO L 340 du 11. 12. 1991, p. 17. (2000/C 330 E/149) QUESTION (cid:201)CRITE E-0425/00 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (23 fØvrier 2000) Objet: Protection des animaux en cours de transport En 1999, la Commission europØenne (cid:224) publiØ cinq rapports sur des missions vØtØrinaires menØes dans diffØrents (cid:201)tats membres. Les rapports de la Commission indiquent qu(cid:146)en France, en Italie, en GrŁce, en Belgique et en Irlande, les dispositions de la Directive 91/628/CEE (1) du Conseil (modifiØe par la Directive 95/29/CEE (2) du Conseil) relative (cid:224) la protection des animaux en cours de transport sont largement violØes. Quelles mesures la Commission compte-t-elle prendre pour contraindre les (cid:201)tats membres citØs dans ces rapports (cid:224) respecter les dispositions de la directive? (1) (2) JO L 340 du 11. 12. 1991, p. 17. JO L 148 du 30. 6. 1995, p. 52. RØponse commune aux questions Øcrites E-0340/00, E-0341/00 et E-0425/00 donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (21 mars 2000) La Commission a connaissance, suite aux rapports de son Office alimentaire et vØtØrinaire et aux plaintes de diverses organisations, du fait que la mise en (cid:156)uvre de la directive 91/628/CE du Conseil, telle que modifiØe par la directive 95/29/CE du Conseil, concernant la protection des animaux en cours de transport, est inadØquate dans bien des (cid:201)tats membres. La Commission est trŁs attentive (cid:224) ces problŁmes qui sont signalØs aux autoritØs des (cid:201)tats membres chaque fois qu(cid:146)ils se produisent. Une procØdure en manquement dans ce domaine a notamment ØtØ engagØe contre un (cid:201)tat membre et d(cid:146)autres procØdures sont en prØparation. l(cid:146)article 13 de la directive prØvoit que la Commission soumettra un rapport au Conseil sur En outre, l(cid:146)expØrience acquise par les (cid:201)tats membres depuis l(cid:146)entrØe en vigueur de la directive, si possible avec des propositions. Ce rapport sera bient(cid:244)t prØsentØ au Conseil en tenant compte de toutes les informations disponibles. Entre-temps, un groupe de travail du ComitØ vØtØrinaire permanent a ØtØ Øtabli pour examiner le problŁme du transport longue distance. La Commission pourrait envisager de modifier la lØgislation communautaire sur la base des conclusions du groupe de travail sur le transport et (cid:224) la lumiŁre de l(cid:146)expØrience acquise par les diffØrents (cid:201)tats membres


title: 2000/140/CE: Decisão do Conselho, de 14 de Fevereiro de 2000, relativa à concessão de assistência financeira comunitária excepcional ao Kosovo

eurovoc_concepts:
EU aid
Kosovo
financial aid

text: L 47/28 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 19. 2. 2000 DECISÃO DO CONSELHO de 14 de Fevereiro de 2000 relativa à concessão de assistência financeira comunitária excepcional ao Kosovo (2000/140/CE) O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 308. o, Tendo em conta a proposta da Comissão, Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu (1), Considerando o seguinte: A Comissão consultou o Comité Económico e Finan- ceiro antes de apresentar a sua proposta. O Conselho de Segurança das Nações Unidas adoptou a Resolução 1244 (1999), em 10 de Junho de 1999, destinada a promover, enquanto se aguarda um acordo final, uma autonomia substancial e um governo próprio no Kosovo no quadro da República Federativa da Jugos- lávia. A comunidade internacional, com base na Resolução 1244 (1999), criou uma força de segurança interna- cional (KFOR) e uma administração civil provisória — a Missão de Administração Provisória das Nações Unidas no Kosovo (UNMIK). A UNMIK tem como objectivo o estabelecimento de estruturas administrativas sob as quais o povo do Kosovo possa gozar de uma autonomia substancial e, para o efeito, foram-lhe conferidos todos os poderes legislativos e executivos, nomeadamente a administração do sistema judicial. A UNMIK está a tomar as medidas necessárias para associar às suas actividades os principais partidos polí- ticos e comunidades étnicas do Kosovo. A UNMIK consiste em quatro componentes («pilares») e a União Europeia assumiu o papel de coordenador (2) do quarto pilar responsável pela reconstrução económica. Foram realizados progressos significativos pela UNMIK, e em especial pelo seu quarto pilar, no estabelecimento de um quadro económico, tendo a UNMIK como objec- tivo a prossecução e o reforço desta estratégia. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) necessário que o Kosovo obtenha apoio externo para estabelecer uma economia de mercado sólida e uma administração civil; prevê-se que será necessária até ao final de 2000 uma assistência financeira externa excep- cional de cerca de 115 milhões de euros. (10) A UNMIK apresentou um pedido de assistência finan- ceira excepcional. (11) O fornecimento de assistência orçamental externa, repar- tida equitativamente entre os doadores, é essencial para ajudar a cobrir as necessidades de financiamento resi- duais constatadas no orçamento da UNMIK para o Kosovo. (12) O Kosovo não se encontra em posição de contrair empréstimos a nível interno ou externo e não é elegível para se tornar membro das instituições financeiras inter- nacionais, não podendo deste modo beneficiar dos respectivos programas de apoio convencionais. (13) O Kosovo caracteriza-se por um nível reduzido de desenvolvimento e estima-se que o seu PIB por habitante seja um dos mais baixos da Europa. (14) A disponibilização de assistência financeira da Comuni- dade à UNMIK sob a forma de subvenções a fundo perdido em apoio da população do Kosovo constitui uma medida adequada para atenuar as restrições finan- ceiras do Kosovo no contexto actual excepcionalmente difícil. (15) Sem prejuízo dos poderes da autoridade orçamental, a assistência financeira fará parte do conjunto dos auxílios previstos para o Kosovo em 2000, sob reserva da dispo- nibilidades dos fundos no orçamento geral. (16) A assistência financeira excepcional deve ser gerida pela Comissão. (17) O Tratado não dispõe, no que respeita à adopção da presente decisão, outros poderes para além dos confe- ridos pelo artigo 308. o, A UNMIK está actualmente a criar uma Autoridade Fiscal Central que prevê procedimentos transparentes e uma clara definição de responsabilidades no que se refere à gestão do orçamento do Kosovo. DECIDE: Dadas as presentes circunstâncias desfavoráveis e com base nas estimativas da UNMIK apresentadas em coope- ração com o Fundo Monetário Internacional (FMI), será (1) Parecer emitido em 3 de Fevereiro de 2000 (ainda não publicado no Jornal Oficial). (2) Força civil internacional no Kosovo: relatório do secretário-geral de acordo com o ponto 10 da Resolução 1244 (1999) do Conselho de Segurança, S/1999/672, de 12 de Junho de 1999, II. 5. Artigo 1. o A Comunidade concede à UNMIK uma assistência finan- 1. ceira excepcional sob forma de subvenções a fundo perdido até 35 milhões de euros, com vista a melhorar a situação finan- ceira do Kosovo, facilitar o estabelecimento de funções admi- nistrativas fundamentais e apoiar o desenvolvimento de um quadro económico sólido. 19. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 47/29 A assistência é gerida pela Comissão em estreita consulta 2. com o Comité Económico e Financeiro e em consonância com quaisquer acordos ou memorandos concluídos entre o FMI e a UNMIK ou quaisquer outras autoridades internacionalmente reconhecidas do Kosovo. Artigo 2. o Artigo 3. o 1. A assistência é colocada à disposição da UNMIK em, pelo menos, duas parcelas, condicionada à conclusão com êxito das condições relativas à política económica referidas no n. o 1 do artigo 2. o A segunda parcela deve ser disponibilizada após consulta ao Comité Económico e Financeiro. 2. Os fundos devem ser colocados à disposição da UNMIK através da Autoridade Fiscal Central exclusivamente para apoio das necessidades orçamentais do Kosovo. 1. A Comissão fica habilitada a acordar com a UNMIK, após consulta ao Comité Económico e Financeiro, as condições rela- tivas à política económica associadas a esta assistência. Estas condições devem ser compatíveis com os acordos referidos no n. o 2 do artigo 1. o Artigo 4. o A Comissão apresentará ao Parlamento Europeu e ao Conselho, até ao final de 2000, um relatório de que constará uma análise da execução da presente decisão. 2. A Comissão deve verificar regularmente, em consulta com o Comité Económico e Financeiro e em coordenação com o FMI e com o Banco Mundial, se a política económica do Kosovo está em conformidade com os objectivos da presente assistência e se as condições para a sua concessão estão a ser respeitadas. Feito em Bruxelas, em 14 de Fevereiro de 2000. Pelo Conselho O Presidente J. GAMA


title: 2000/202/EY: Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä helmikuuta 2000, Euroopan yhteisön ja Ukrainan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona tiettyjen Euroopan yhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusten alaan kuuluvien terästuotteiden vientiä Ukrainasta Euroopan yhteisöön koskevan ilman määrällisiä rajoituksia olevan kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän soveltamisen jatkamisesta 1 päivästä tammikuuta 2000 aina 31 päivään joulukuuta 2001

eurovoc_concepts:
Ukraine
import policy
iron and steel product
liberalisation of trade
quantitative restriction
trade agreement (EU)

text: 9. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 62/25 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) NEUVOSTO NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 14 päivänä helmikuuta 2000, Euroopan yhteisön ja Ukrainan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona tiettyjen Euroopan yhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusten alaan kuuluvien terästuotteiden vientiä Ukrainasta Euroopan yhteisöön koskevan ilman määrällisiä rajoituksia olevan kaksinker- taisen tarkkailun järjestelmän soveltamisen jatkamisesta 1 päivästä tammikuuta 2000 aina 31 päivään joulukuuta 2001 (2000/202/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka (4) Olisi hyväksyttävä kirjeenvaihtona tehty sopimus, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välinen kumppanuus- ja yhteistyösopimus tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 1998 (1). päätöksellä Komission Euroopan hiili- sopimus, tehtiin 97/482/EHTY (2) ja teräsyhteisön ja Ukrainan välinen joka tuli voimaan 5 päivänä elokuuta 1997. Komissio on saattanut loppuun neuvottelut Euroopan yhteisön ja Ukrainan kirjeenvaihtona tehtävästä sopi- muksesta tiettyjen Euroopan yhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusten alaan kuuluvien terästuotteiden vientiä Ukrainasta Euroopan yhteisöön koskevan ilman määrällisiä rajoituksia olevan kaksinker- taisen tarkkailun järjestelmän soveltamisen jatkamisesta 1 päivästä tammikuuta 2000 aina 31 päivään joulukuuta 2001. Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Ukrainan kirjeenvaihtona tehty sopimus tiettyjen Euroopan yhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusten alaan Euroopan kuuluvien yhteisöön koskevan ilman määrällisiä rajoituksia olevan kaksin- kertaisen tarkkailun järjestelmän soveltamisen jatkamisesta 1 päivästä tammikuuta 2000 aina 31 päivään joulukuuta 2001. vientiä Ukrainasta terästuotteiden Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö tai joilla on valtuudet allekirjoittaa sopimus jolla tai henkilöt, yhteisöä sitovasti. Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2000. Neuvoston puolesta J. GAMA Puheenjohtaja (1) EYVL L 49, 19. 2. 1998, s. 3. (2) EYVL L 210, 4. 8. 1997, s. 32