title: Sklep Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer z dne 11. februarja 2000 o kodeksu dobrega administrativnega ravnanja

text: 224 SL Uradni list Evropske unije 32000D0791 15. 12. 2000 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 01/Zv. 3 L 316/69 SKLEP EVROPSKE FUNDACIJE ZA ZBOLJŠANJE ŽIVLJENJSKIH IN DELOVNIH RAZMER z dne 11. februarja 2000 o kodeksu dobrega administrativnega ravnanja (2000/791/ES) EVROPSKA FUNDACIJA ZA ZBOLJŠANJE ŽIVLJENJSKIH IN DELOVNIH RAZMER JE ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 1999 o letnem poročilu o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic v letu 1998 (C4–0138/99), št. 1365/75 z dne ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) 26. maja 1975 o ustanovitvi Evropske fundacije za zboljšanje živ- ljenjskih in delovnih razmer, spremenjene z Uredbo (EGS) št. 1947/93, ob upoštevanju obstoječega kodeksa o ravnanju glede javnega dostopa do dokumentov fundacije, zajetega v sklepu Upravnega odbora z dne 21. novembra 1997 (3), ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1860/76 z dne 29. junija 1976 o pogojih za zaposlitev uslužbencev v Evropski fundaciji za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer, spreme- njene z Uredbami (EGS) št. 680/87, (EGS) št. 1238/80 in (EGS) št. 510/82, ob upoštevanju določb o odprtosti iz Amsterdamske pogodbe, zlasti člena 1 Pogodbe o Evropski uniji in člena 21 Pogodbe o Evropski skupnosti, ob upoštevanju poročila Odbora za peticije Evropskega parla- menta o dejavnostih odbora v letih 1996 do 1997 (1), v katerem se zahteva priprava kodeksa dobrega administrativnega ravnanja, ker je Amsterdamska pogodba izrecno uvedla koncept odprtosti v Pogodbo o Evropski uniji z navedbo, da ta pogodba označuje novo stopnjo v procesu oblikovanja vse tesnejše zveze, v kateri se odločitve sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani; ker bi bilo zato, da se administracijo čim bolj približa državlja- nom in zagotovi njeno večjo kvaliteto, treba sprejeti kodeks o temeljnih načelih dobrega administrativnega ravnanja za usluž- bence pri odnosih z javnostjo; ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 16. julija 1998 o letnem poročilu o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic v letu 1997 (C4–0270/98) (2), ker je takšen kodeks koristen za uslužbence, ker jih bo podrobno seznanil s pravili, ki jih morajo upoštevati pri odnosih z javnos- tjo, in za državljane, ker jih bo seznanil s standardom ravnanja, ki ga imajo pravico pričakovati pri odnosih z administracijami Skupnosti; ob upoštevanju poizvedbe, ki jo je v različnih institucijah in orga- nih Skupnosti na lastno pobudo izvedel evropski varuh človeko- vih pravic o obstoju in javni dostopnosti kodeksa dobrega admi- nistrativnega ravnanja za uslužbence v odnosih z javnostjo, ker je lahko takšen kodeks učinkovit le, če je državljanu javno dostopen dokument, in torej objavljen v obliki sklepa po analo- giji z zgoraj navedenim sklepom o javnem dostopu do dokumentov fundacije; (1) A4 –0190/97 (2) UL C 292, 21. 9. 1998, str. 168. (3) UL L 296, 17. 11. 1999, str. 25. 01/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 225 ker je v resolucijah C4–0270/98 in C4–0138/99 Parlament pozdravil pobudo o kodeksu dobrega administrativnega ravnanja za evropske institucije in organe ter poudaril potrebo po čimprejšnji pripravi takšnega kodeksa; Člen 4 Zakonitost ker je Parlament tudi poudaril, da je pomembno, da je takšen kodeks čim bolj enoten za vse evropske institucije in organe, da je dosegljiv za vse evropske državljane in objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti; Uslužbenec ravna v skladu z zakonom in uporablja pravila in postopke, predvidene z zakonodajo Skupnosti. Uslužbenec še zlasti skrbi, da imajo odločitve, ki posegajo v pravice ali interese posameznikov pravno podlago in da je njihova vsebina usklajena z zakonom. Člen 5 Ravnanje brez diskriminacije ob upoštevanju, da je torej zaželeno oblikovati kodeks o načelih dobrega administrativnega ravnanja, ki naj ga uslužbenci upošte- vajo pri odnosih z javnostjo, in ga dati na razpolago javnosti, 1. Pri obravnavanju zahtevkov javnosti in sprejemanju odločitev uslužbenci zagotovijo spoštovanje načela enakega obravnavanja. Člane javnosti se pri enakih okoliščinah obravnava enako. SKLENILA: Člen 1 Splošna določba 2. Če obravnavanje ni enako, uslužbenec zagotovi, da je uteme- ljeno z objektivnimi okoliščinami, ki se nanašajo na posamezen primer. 3. Uslužbenec se zlasti izogiba vsake neutemeljene diskrimina- cije med člani javnosti na podlagi narodnosti, spola, rasnega ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. V odnosih z javnostjo uslužbenci Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer upoštevajo načela iz tega sklepa, ki sestavljajo kodeks dobrega administrativnega ravnanja, v nadaljnjem besedilu „kodeks“. Člen 6 Sorazmernost Člen 2 Osebno področje uporabe 1. Pri sprejemanju odločitev uslužbenec zagotovi, da so sprejeti ukrepi sorazmerni s ciljem, ki si ga prizadeva doseči. Uslužbenec se zlasti izogiba omejevanju pravic državljanov ali nalaganju bremen, če te omejitve ali bremena niso v razumnem razmerju s ciljem postopka. 1. Kodeks se uporablja za odnose z javnostjo za vse tiste usluž- bence, za katere se uporabljajo Pogoji za zaposlitev. 2. Pri sprejemanju odločitev uslužbenec vzpostavi pravično ravnovesje med interesom posameznika in splošnim javnim inte- resom. 2. Fundacija stori vse potrebno, da zagotovi, da določbe tega kodeksa veljajo tudi za druge osebe, ki delajo zanjo, kot so osebe, zaposlene po pogodbah zasebnega prava, začasno dodeljeni stro- kovnjaki iz nacionalnih civilnih služb in pripravniki. 3. Javnost pomeni fizične in pravne osebe, ne glede na to, ali imajo stalno bivališče ali uradni sedež v državi članici ali ne. Člen 3 Materialno področje uporabe 1. Ta kodeks zajema splošna načela dobrega administrativnega ravnanja, ki se uporabljajo za vse odnose uslužbencev fundacije z javnostjo, razen če jih ne urejajo posebne določbe. Člen 7 Ravnanje brez zlorabe pooblastil Pooblastila se uporabljajo izključno za namene, za katere so bila dodeljena z ustreznimi določbami. Uslužbenec se zlasti izogiba uporabi teh pooblastil za namene, ki nimajo pravne podlage in ki niso utemeljeni z javnim interesom. Člen 8 Nepristranskost in neodvisnost 1. Uslužbenec mora biti nepristranski in neodvisen. Uslužbenec se vzdrži vsakršnega samovoljnega ravnanja, ki bi škodilo javno- sti, ter prednostnega obravnavanja na kakršni koli podlagi. 2. Načela iz tega kodeksa se ne uporabljajo za odnose med fun- dacijo in njenimi uslužbenci. Te odnose urejajo Pogoji za zapo- slitev. 2. Uslužbenec ne sme podleči zunanjim vplivom, vključno s poli- tičnimi vplivi, ali osebnim interesom. 226 SL Uradni list Evropske unije 01/Zv. 3 3. Uslužbenci se morajo izogniti sprejemanju odločitev o zade- vah, ki se tičejo njihovih zasebnih interesov, interesov njegove družine, sorodnikov, prijateljev in znancev. Člen 9 Objektivnost Člen 14 Potrdilo o prejemu in navedba pristojnega uslužbenca 1. Za vsako pismo ali pritožbo fundaciji se pošlje potrdilo o pre- jemu v dveh tednih, razen če se v tem obdobju že lahko pošlje konkreten odgovor. Pri sprejemanju odločitev uslužbenec upošteva vsa relevantna dejstva in jim pri svoji odločitvi da ustrezno težo, izključi pa vse nepomembne elemente. 2. Na odgovoru ali potrdilu o prejemu se navede ime in telefon- ska številka uslužbenca, ki obravnava zadevo, ter služba, ki ji uslužbenec pripada. Člen 10 Zakonito pričakovanje in doslednost 1. Uslužbenec mora biti dosleden tako pri svojem administrativ- nem ravnanju kot v odnosu do administrativnih dejavnosti fundacije. Uslužbenec deluje skladno z običajnimi administrativ- nimi postopki fundacije, razen če nima zakonskih razlogov, da se v posameznem primeru oddalji od teh postopkov. 2. Uslužbenec mora upoštevati zakonita in razumna pričakova- javnosti glede na prejšnje delovanje nja, ki fundacije. jih imajo člani Člen 11 Poštenost Uslužbenec mora delovati pošteno in razumno. 3. Potrdila o prejemu ali odgovora se ne pošilja v primeru, da so pisma ali pritožbe preštevilna ali če so ponavljajoči ali brez pomena. Člen 15 Obveznost posredovanja pristojni službi fundacije 1. Če je pismo ali pritožba za fundacijo naslovljena ali posredo- vana službi, ki ni pristojna za njeno obravnavo, njene službe poskrbijo, da se spis brez odlašanja preda pristojni službi fundacije. 2. Služba, ki je prva dobila pisno ali pritožbo mora avtorja obve- stiti o tej predaji in navesti ime in telefonsko številko uslužbenca, ki mu je bil spis predan. Člen 16 Pravica biti zaslišan in dati pripombe Člen 12 Spoštljivost 1. Kadar gre za pravice in interese posameznikov uslužbenec zagotovi, da je na vsaki stopnji postopka odločanja zagotovljena pravica do obrambe. 1. Uslužbenec mora biti vesten, natančen, vljuden in dostopen v odnosih z javnostjo. Pri odgovarjanju na pošto, telefonske klice in elektronsko pošto se uslužbenec trudi biti kar najbolj uslužen in odgovoriti na zastavljena vprašanja. 2. Kadar se sprejema odločitev, ki posega v njegove pravice ali interese, ima vsak član javnosti pravico, da pred sprejetjem odlo- čitve predloži pisne pripombe in, če je potrebno, predstavi ustne pripombe. 2. Če uslužbenec ni pristojen za zadevo, usmeri državljana k pri- stojnemu uslužbencu. 3. Če pride do napake, ki negativno vpliva na pravice ali interese člana javnosti, se uslužbenec opraviči. Člen 17 Razumni rok za sprejem odločitve Člen 13 Odgovarjanje na pisma v jeziku državljana 1. Uslužbenec zagotovi, da je odločitev glede vsakega zahtevka ali pritožbe na fundacijo sprejeta v razumnem roku, brez odlaša- nja, v vsakem primeru pa najkasneje v dveh mesecih od prejema. Isto pravilo se uporablja za odgovore na pisma članov javnosti. Uslužbenci zagotovijo, da vsak državljan Unije ali drugi član javnosti, ki piše fundaciji v enem od jezikov Pogodbe, dobi odgovor v istem jeziku. 2. Če na zahtevek ali pritožbo na fundacijo zaradi zapletenosti sprožene zadeve ni mogoče sprejeti odločitve v zgornjem roku, mora uslužbenec avtorja o tem čim prej obvestiti. V takem pri- meru se končno odločitev avtorju sporoči v čim krajšem roku. 01/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 227 Člen 18 Člen 22 Obveznost obrazložitve odločitev Prošnje za informacije 1. Vsaka odločitev fundacije, ki bi lahko vplivala na pravice ali interese posameznika, mora navajati razloge, na katerih temelji, z jasno navedbo relevantnih dejstev in pravne podlage za odloči- tev. 2. Uslužbenci se izogibajo sprejemanju odločitev, ki temeljijo na kratkih ali nenatančnih obrazložitvah in ne vsebujejo individualne presoje. 3. Če zaradi velikega števila oseb, na katere se nanašajo podobne odločitve, ni mogoče sporočiti podrobne obrazložitve odločitve in se zaradi tega pripravijo standardizirani odgovori, uslužbenec zagotovi, da bo pozneje dal državljanu, ki to izrecno zahteva, individualen obrazložen odgovor. Člen 19 Navedba možnosti pritožbe 1. Odločitev fundacije, ki lahko posega v pravice ali interese posameznika, mora vsebovati pravni pouk o obstoječih možnos- tih za pritožbo zoper to odločitev. Zlasti morajo biti navedeni narava pravnih sredstev, pristojni organi in roki za vložitev pritožbe. 1. Uslužbenec, ki je zadolžen za zadevo, mora nuditi javnosti informacije, ki jih ta zahteva. Uslužbenec skrbi, da so posredo- vane informacije jasne in razumljive. 2. Če je ustna prošnja za informacije preveč zapletena ali preobsežna za obravnavanje, uslužbenec prosi zadevno osebo, da pripravi pisno prošnjo. tajnosti uslužbenec ne more dati zahtevane 3. Če zaradi informacije, mora v skladu s členom 18 tega kodeksa zadevni osebi navesti razloge, zakaj informacije ne more dati. 4. Pri prošnjah za informacije o zadevah, ki niso v njegovi pristojnosti, uslužbenec napoti prosilca k pristojni osebi in navede ime in telefonsko številko te osebe. Pri prošnjah za informacije o drugih institucijah ali organih Skupnosti uslužbenec napoti pro- silca na zadevno institucijo ali organ. 5. Kjer je to primerno glede na predmet prošnje, uslužbenec napoti iskalca informacije na službo fundacije, zadolženo za daja- nje informacij javnosti. Člen 23 Prošnje za javni dostop do dokumentov 2. V odločitvi mora biti zlasti navedena možnost sodnega postopka in pritožba na varuha človekovih pravic pod pogoji iz členov 230 in 195 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. 1. Pri prošnjah za dostop do dokumentov fundacije uslužbenec omogoči dostop do teh dokumentov v skladu s Sklepom fundacije o javnem dostopu do dokumentov fundacije (1). Člen 20 Obvestilo o odločitvi 2. Če uslužbenec ne more izpolniti ustne prošnje za dostop do dokumentov, zaprosi državljana, da pripravi pisno prošnjo 1. Uslužbenec zagotovi, da se odločitve, ki posegajo v pravice ali interese posameznikov, pisno naznanijo takoj, ko je odločitev sprejeta, zadevni osebi ali osebam. 2. Uslužbenec odločitve ne posreduje drugim virom, dokler zadevna oseba ali osebe niso bile obveščene. Člen 24 Vodenje ustreznih evidenc Oddelki fundacije vodijo ustrezne evidence o vhodni in izhodni pošti, o prejetih dokumentih in sprejetih ukrepih. Člen 21 Varovanje podatkov 1. Uslužbenec, ki ravna z osebnimi podatki državljana, upošteva načela iz Direktive 95/46/ES o varstvu posameznikov pri obde- lavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov. 2. Uslužbenec se zlasti izogiba obdelavi osebnih podatkov za podatkov nezakonite nepooblaščenim osebam. posredovanju namene teh ali Člen 25 Javni dostop do kodeksa 1. Fundacija naredi vse potrebno za čim širšo možno obvešče- nost državljanov o tem kodeksu. 2. Fundacija bo dala kopijo tega kodeksa vsakemu državljanu, ki zaprosi zanj. (1) UL L 296, 17. 11. 1999, str. 25. 228 SL Uradni list Evropske unije 01/Zv. 3 Člen 26 Pravica do pritožbe na varuha človekovih pravic Za vsako neupoštevanje načel tega kodeksa je možna pritožba na evropskega varuha človekovih pravic v skladu s členom 195 Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti in Statuta evropskega varuha človekovih pravic (1). Člen 27 Revizija Ta sklep se po dveh letih ponovno preuči. V letu 2002 direktor fundacije predloži upravnemu odboru poročilo o izvajanju tega sklepa za obdobje od 12. februarja 2000 do 11. februarja 2002, kot pripravo za to revizijo. Člen 28 Začetek veljavnosti Ta sklep začne učinkovati 12. februarja 2000. Objavi se v Uradnem listu Evropskih skupnosti. V Bruslju, 11. februarja 2000 Za Urad Marc BOSNIEL Podpredsednik (1) Sklep Evropskega parlamenta 94/262/ESPJ, ES, Euratom z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (UL L 113, 4. 5. 1994, str. 15)


title: QUESTION ÉCRITE P-0428/00 posée par Pietro-Paolo Mennea (ELDR) à la Commission. Apposition d'un logo sur les produits pharmaceutiques destiné à indiquer les médicaments constituant des produits dopants.

eurovoc_concepts:
European social policy
labelling
medicinal product
performance drugs

formats: html pdf print

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/191 (2000/C 303 E/218) QUESTION (cid:201)CRITE E-0415/00 posØe par Torben Lund (PSE) (cid:224) la Commission (23 fØvrier 2000) Objet: Droit d(cid:146)auteur artistique En rØfØrence (cid:224) la convention de Berne et (cid:224) la directive 93/98/CEE (1) du Conseil relative (cid:224) l(cid:146)harmonisation de la durØe de protection du droit d(cid:146)auteur et de certains droits voisins, la Commission peut-elle indiquer: 1. Dans quelle mesure la reproduction lØgale d(cid:146)une (cid:156)uvre originale, indØpendemment de la mØthode de reproduction, peut-elle influer sur la durØe de protection dont bØnØficie l(cid:146)(cid:156)uvre conformØment aux rŁgles communautaires? 2. Si la reproduction lØgale d(cid:146)une (cid:156)uvre, indØpendemment de la mØthode de reproduction, peut entra(cid:238)ner un autre type de reproduction prØjudiciable aux intØrŒts de l(cid:146)auteur avant l(cid:146)expiration de la pØriode de protection dont bØnØficie l(cid:146)(cid:156)uvre conformØment aux rŁgles communautaires? (1) JO L 290 du 24. 11. 1993, p. 9. RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (10 avril 2000) La directive 93/98/CE du Conseil relative (cid:224) l(cid:146)harmonisation de la durØe de protection du droit d(cid:146)auteur et de certains droits voisins dØfinit non seulement les durØes communautaires pour chaque catØgorie d(cid:146)(cid:156)uvres ou objets protØgØs mais prØcise Øgalement le fait gØnØrateur du dØbut de ce dØlai dans chaque cas prØcis. En effet, pour rØpondre au mandat de rØaliser un vrai marchØ intØrieur au sein duquel les biens et services protØgØs par des droits de propriØtØ intellectuelles pourraient circuler librement, l(cid:146)harmonisation rØalisØe est totale et prend en compte tous les facteurs pouvant affecter les durØes de protection. La reproduction lØgale d(cid:146)une (cid:156)uvre constitue un acte normal d(cid:146)exploitation de l(cid:146)(cid:156)uvre sans influence sur la durØe de protection. Il est difficile d(cid:146)imaginer une situation dans laquelle une reproduction lØgale pourrait entra(cid:238)ner d(cid:146)autres reproductions, elles prØjudiciables aux intØrŒts de l(cid:146)auteur, ces derniŁres devant Øgalement faire l(cid:146)objet d(cid:146)une autorisation de l(cid:146)auteur ou s(cid:146)inscrire dans un des cas d(cid:146)utilisation autorisØe par la loi. En tout Øtat de cause une telle situation n(cid:146)affecte en aucun cas la durØe de protection. (2000/C 303 E/219) QUESTION (cid:201)CRITE P-0428/00 posØe par Pietro-Paolo Mennea (ELDR) (cid:224) la Commission (11 fØvrier 2000) Objet: Apposition d(cid:146)un logo sur les produits pharmaceutiques destinØ (cid:224) indiquer les mØdicaments constituant des produits dopants Eu Øgard (cid:224) l(cid:146)importante fonction sociale et au r(cid:244)le jouØ par le sport qui est dØsormais considØrØ comme partie intØgrante de la culture de tous les pays membres de la CommunautØ: (cid:129) compte tenu de la fonction Øducative, culturelle et ludique du sport, reconnue par le traitØ d(cid:146)Amsterdam; (cid:129) compte tenu de l(cid:146)importance du sport au regard de la protection de la santØ des athlŁtes qui pratiquent les diffØrentes disciplines sportives; (cid:129) compte tenu du fait qu(cid:146)il a ØtØ dØmontrØ que l(cid:146)abus de mØdicaments provoque, y compris chez les sportifs, de graves consØquences sur la santØ et l(cid:146)intØgritØ physique immØdiate et (cid:224) long terme; (cid:129) compte tenu du fait que les effets nocifs graves varient en fonction de la catØgorie des mØdicaments utilisØs et d(cid:146)autres paramŁtres comme les doses utilisØes, la durØe du traitement, la prise simultanØe d(cid:146)autres mØdicaments et la prØsence de pathologies qui aggravent les effets toxiques; (cid:129) compte tenu du fait que dans la pratique le risque rØsultant de la prise de tels mØdicaments (cid:224) effet dopant est sous ØvaluØ; C 303 E/192 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 (cid:129) compte tenu du fait que le jeune athlŁte pourrait peut-Œtre reprØsenter le dernier maillon d(cid:146)une cha(cid:238)ne d(cid:146)abus et de pratiques illicites, y compris pØnales souvent ignorØes et non sanctionnØes; (cid:129) compte tenu du fait que la plupart des sportifs ignorent presque tout des propriØtØs spØcifiques des mØdicaments; (cid:129) compte tenu de la nØcessitØ pour l(cid:146)Union europØenne de se placer (cid:224) l(cid:146)avant garde dans la lutte contre le dopage. Je demande (cid:224) la Commission si, en application des directives de la CommunautØ Øconomique europØenne et de la lØgislation europØenne en matiŁre de spØcialitØs pharmaceutiques, elle a l(cid:146)intention d(cid:146)obliger les industries (cid:224) apposer un logo sur l(cid:146)emballage des produits nouvellement commercialisØs et des indications prØcises sur la notice explicative qui mettent en garde et indiquent aussi bien aux mØdecins qu(cid:146)aux sportifs les mØdicaments qui constituent une forme de dopage? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (8 mars 2000) Comme mentionnØ dans le «Plan d(cid:146)appui communautaire (cid:224) la lutte contre le dopage dans le sport (1)», la Commission estime que le renforcement de l(cid:146)information concernant les mØdicaments revŒt une impor- tance majeure dans la lutte contre le dopage dans le sport. La directive 92/27/CEE du Conseil du 31 mars 1992 concernant l(cid:146)Øtiquetage et la notice des mØdicaments (cid:224) usage humain (2) prØvoit dans son article 12 la possibilitØ pour la Commission d(cid:146)Ølaborer des notes explicatives concernant notamment les mises en garde spØciales relatives (cid:224) certaines catØgories de mØdicaments. De plus, l(cid:146)article 2 de cette mŒme directive prØvoit pour l(cid:146)emballage extØrieur des mØdicaments la possibilitØ d(cid:146)apposer des signes ou des pictogrammes visant (cid:224) expliciter certaines informations relatives au mØdicament et utiles pour l(cid:146)Øducation sanitaire pour autant que ces signes ou pictogrammes ne prØsentent pas de caractŁre promotionnel. Dans ce cadre, afin de renforcer l(cid:146)information sur les mØdicaments contenant des substances actives classØes comme dopantes, la Commission a inscrit ce sujet (cid:224) l(cid:146)ordre du jour de la prochaine rØunion du comitØ pharmaceutique qui aura lieu les 22 et 23 mars 2000. Les (cid:201)tats membres ainsi que l(cid:146)Agence europØenne pour l(cid:146)Øvaluation des mØdicaments y sont reprØsentØs. La Commission a prØparØ un question- naire permettant de faire un bilan sur ce qui est dØj(cid:224) instaurØ au niveau national dans certains (cid:201)tats membres. L(cid:146)objectif est de proposer des mentions harmonisØes tant pour l(cid:146)Øtiquetage et la notice des mØdicaments qui sont destinØs (cid:224) l(cid:146)information des patients que pour le libellØ du rØsumØ des caractØri- stiques du produit prØvu pour l(cid:146)information des professionnels de santØ. (1) COM(1999) 643 final (cid:129) Communication de la Commission au Conseil, au Parlement, au ComitØ Øconomique et social et au ComitØ des rØgions, 1er dØcembre 1999. JO L 113 du 30. 4. 1992. (2) (2000/C 303 E/220) QUESTION (cid:201)CRITE P-0437/00 posØe par Richard Howitt (PSE) (cid:224) la Commission (11 fØvrier 2000) Objet: Moyens lØgaux dont dispose le Parlement pour limiter ou refuser les contacts politiques avec un (cid:201)tat membre En rØfØrence (cid:224) mon amendement no 1 (cid:224) la rØsolution B5-0101/2000 sur la situation actuelle en Autriche, la Commission pourrait-elle dire de quels moyens le Parlement dispose, conformØment aux obligations qui lui incombent au titre du traitØ sur l(cid:146)Union europØenne, pour limiter ou refuser les contacts au niveau politique avec un (cid:201)tat membre de l(cid:146)Union europØenne? La Commission pourrait-elle traiter cette question sØparØment en se penchant spØcifiquement sur les aspects suivants: accŁs et entrØe dans les locaux du Parlement europØen; contacts diplomatiques et protocolaires entre le PrØsident et les autres dØputØs agissant en tant que reprØsentants du Parlement europØen; participation (cid:224) la procØdure de conciliation; reprØsentation par les dØlØguØs politiques d(cid:146)un (cid:201)tat membre durant la pØriode au cours de laquelle cet (cid:201)tat assume la prØsidence de l(cid:146)Union europØenne;


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0313/00 esittäjä(t): Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) komissiolle. Romanien sosiaalisten oikeuksien turvaaminen.

eurovoc_concepts:
European social policy
Roma
ethnic discrimination

text: C 374 E/56 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 Ant(cid:243)nio Vitorinon komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2000) Komissio on arvoisan parlamentin j(cid:228)senen tavoin huolissaan naisten pahoinpitelyst(cid:228). Ensisijaisesti on j(cid:228)senvaltioiden vastuulla s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228) lakeja, jotka suojelevat naisia pahoinpitelyn kaikilta muodoilta. Komissio noudattaa t(cid:228)ss(cid:228) asiassa toissijaisuusperiaatetta, mutta on kuitenkin kiinnitt(cid:228)nyt paljon huomiota t(cid:228)h(cid:228)n ongelmaan yhteis(cid:246)n tasolla. Se on erityisesti j(cid:228)rjest(cid:228)nyt naisiin kohdistuvan v(cid:228)kivaltan vastaisen kampanjan, joka p(cid:228)(cid:228)ttyy toukokuussa 2000 Lissabonissa pidett(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n konferenssiin. Kampanjaan on osallistunut lukuisia organisaatioita, jotka taistelevat v(cid:228)kivaltaa vastaan. Mit(cid:228) tulee naisilla k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n kauppaan ja lasten seksuaaliseen hyv(cid:228)ksik(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, mukaan lukien Internetiss(cid:228) v(cid:228)litett(cid:228)v(cid:228) lapsipornografia, komissio aikoo laatia yksityiskohtaiset ehdotukset j(cid:228)senvaltioiden rikoslakien l(cid:228)hent(cid:228)miseksi. Komissio ehdottaa muun muassa v(cid:228)liaikaisten oleskelulupien my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) uhreille, jotka ovat valmiita todistamaan tuomioistuimen edess(cid:228). Ehdotusten yhten(cid:228) tavoitteena on vahvistaa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- t(cid:246)(cid:228) Euroopan tasolla naisten suojelemiseksi pahoinpitelylt(cid:228) ja ihmisoikeuksien rikkomiselta, joihin ihmis- kauppa ja seksuaalinen hyv(cid:228)ksik(cid:228)ytt(cid:246) ovat rinnastettavissa. Komissio hallinnoi lis(cid:228)ksi Daphne-ohjelmaa, jolla taistellaan kaikkia naisiin ja lapsiin kohdistuvan v(cid:228)kival- lan muotoja vastaan, sek(cid:228) STOP-ohjelmaa, jolla taistellaan ihmiskauppaa ja lasten seksuaalista hyv(cid:228)ksik(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:228) vastaan. Komission tarkoituksena on perustaa n(cid:228)iden ohjelmien puitteissa koko yhteis(cid:246)n kattavia verkostoja, jotka muodostuvat sek(cid:228) julkisista ett(cid:228) yksityisist(cid:228) v(cid:228)kivallan vastaiseen taisteluun osallistuvista organisaatioista. Tavoitteena on edist(cid:228)(cid:228) tietojen ja parhaiden k(cid:228)yt(cid:228)nteiden vaihtoa alalla. Vaikka komissio ei voikaan itse osallistua naisten turvaksi perustettavien keskusten perustamiskustannuk- siin (n(cid:228)ist(cid:228) kustannuksista vastaavat j(cid:228)senvaltiot), voi se Daphne- ja STOP-ohjelmien avulla lis(cid:228)t(cid:228) osaltaan yleist(cid:228) tietoisuutta ja jakaa tietoa. Komissio pyrkii t(cid:228)ll(cid:228) tavoin rohkaisemaan pahoinpitelyn uhreja ottamaan yhteytt(cid:228) viranomaisiin. (2000/C 374 E/065) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0313/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) komissiolle Aihe: Romanien sosiaalisten oikeuksien turvaaminen (11. helmikuuta 2000) On valitettava tosiasia, ett(cid:228) suuri joukko liikkuvia v(cid:228)est(cid:246)ryhmi(cid:228) ja erityisesti kiert(cid:228)vi(cid:228) romaneja el(cid:228)(cid:228) Euroopan unionin ja yleisesti ottaen koko Euroopan yhteiskunnallisten puitteiden rajoilla tai niiden ulkopuolella. Monet tapaukset johtavat siihen p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) romanit k(cid:228)rsiv(cid:228)t usein sosiaalisesta syrj(cid:228)y- tymisest(cid:228), ja heid(cid:228)n sosiaaliset oikeutensa ovat vastaavasti rajallisia terveydenhoidon, sosiaalihuollon ja koulutuksen aloilla. T(cid:228)m(cid:228) johtuu useista samanaikaisista tekij(cid:246)ist(cid:228), kuten yhteiskunnan ennakkoluuloista, valtion j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisten toimien puutteesta ja ennen kaikkea yleisest(cid:228) (cid:129) vaikkakin v(cid:228)linpit(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myydest(cid:228) johtuvasta (cid:129) l(cid:228)hes rikollisesta suhtautumisesta. Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se edist(cid:228)(cid:228) tai tukea yleisi(cid:228) tai erillisi(cid:228) romanien sosiaaliturvaohjelmia yhteiskunnan tietoisuuden kehitt(cid:228)miseksi, romanien kulttuuri-identiteetin s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi ja kyseisten v(cid:228)es- t(cid:246)ryhmien kansallisen omaleimaisuuden kunnioittamiseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2000) Syrj(cid:228)ytymisen torjunta on Amsterdamin sopimuksessa asetettu yhteis(cid:246)n ja j(cid:228)senvaltioiden nimenomaiseksi tavoitteeksi. Vaikka sosiaalisen syrj(cid:228)ytymisen ehk(cid:228)isy ja torjunta kuuluu ensisijaisesti j(cid:228)senvaltioille, ja sen t(cid:228)ytyy auttaa silloin, kun sen panoksesta on todellista hy(cid:246)ty(cid:228). Yhteis(cid:246) voi edell(cid:228) komissio voi 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/57 sanotun pohjalta edist(cid:228)(cid:228) kaikkien heikossa asemassa olevien yksil(cid:246)iden ja ryhmien liikkuva v(cid:228)est(cid:246) mukaan luettuna sosiaalisen syrj(cid:228)ytymisen torjuntaa, ja komissio on hahmotellut t(cid:228)m(cid:228)n alan mahdollisia ehdotuksia tiedonannossaan (cid:148)Tavoitteena osallisuutta edist(cid:228)v(cid:228) Eurooppa(cid:148) (1). Lis(cid:228)ksi komission vastik(cid:228)(cid:228)n 25. marraskuuta 1999 antamissa ehdotuksissa syrjinn(cid:228)n torjumiseksi kiellet(cid:228)(cid:228)n rotuun tai etniseen alkuper(cid:228)(cid:228)n perustuva syrjint(cid:228) ty(cid:246)ss(cid:228) ja ammatissa, koulutuksessa, sosiaalisessa suoje- lussa ja sosiaaliturvan piiriss(cid:228), sosiaalieduissa sek(cid:228) tavaroiden ja palvelujen saannissa (2). Torjuessaan niin suoraa kuin v(cid:228)lillist(cid:228) syrjint(cid:228)(cid:228) n(cid:228)ill(cid:228) aloilla yhteis(cid:246) edist(cid:228)(cid:228) edelleen joidenkin sellaisten esteiden poistamista, jotka ovat est(cid:228)neet romaneja ja muuta liikkuvaa v(cid:228)est(cid:246)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)sem(cid:228)st(cid:228) osalliseksi yhteiskunnan toiminnasta. Komissio on pyyt(cid:228)nyt neuvostoa ja parlamenttia etenem(cid:228)(cid:228)n nopeasti t(cid:228)m(cid:228)n ehdotuspaketin osalta. (1) KOM(2000) 79 lopullinen. (2) KOM(1999) 564, 565, 566 ja 567 lopullinen. (2000/C 374 E/066) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0346/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Toimivalta: baskiprovinssien hallintoelinten taloudellinen sopimus Espanjan hallitus p(cid:228)(cid:228)si 18. tammikuuta 2000 sopimukseen Baskimaan autonomisen alueen viranomaisten kanssa baskiprovinssien hallintoelinten taloudellisesta ja verotuksellisesta sopimuksesta. Sopimus sai my(cid:246)s naapuriautonomioiden hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n. Aikooko Euroopan komissio jatkaa rikkomuskanteen ajamista autonomioiden provinssien hallintoelimi(cid:228) vastaan huolimatta siit(cid:228), ett(cid:228) haittoja oletetusti k(cid:228)rsineet autonomiset alueet ovat hyv(cid:228)ksyneet t(cid:228)m(cid:228)n sopimuksen? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (13. huhtikuuta 2000) Komissio on aloittanut EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan (ent. 93 artiklan) 2 kohdan mukaisen menettelyn Baskimaan aluehallinnon verovapaina jaksoina ja verohyvityksin(cid:228) my(cid:246)nt(cid:228)mien verotoimenpi- teiden osalta. Menettely(cid:228) ei ole aloitettu siksi, ett(cid:228) autonomiset naapurialueet olisivat valittaneet toimenpi- teist(cid:228), vaan koska komissio ep(cid:228)ilee kyseisten tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan (ent. 92 artiklan) nojalla. Parlamentin j(cid:228)senen mainitsema autonomisten alueiden sopimus ei vaikuta tuettujen yritysten kilpailijoiden etujen turvaamiseksi aloitettuun menettelyyn. (2000/C 374 E/067) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0355/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ward Beysen (ELDR) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Tekij(cid:228)noikeusdirektiivi Neuvostossa keskustellaan parhaillaan komission ehdotuksesta tekij(cid:228)noikeutta ja siihen liittyvi(cid:228) oikeuksia koskevan direktiivin uudistamiseksi. Ehdotus tarjoaa valtavia etuja, l(cid:246)ydet(cid:228)(cid:228)nh(cid:228)n siin(cid:228) tasapaino yht(cid:228)(cid:228)lt(cid:228) tekij(cid:228)noikeuksien haltijoiden ja toisaalta kuluttajien ja teknologian tuottajien n(cid:228)kemysten v(cid:228)lill(cid:228), mutta siihen sis(cid:228)ltyy my(cid:246)s vaara, mik(cid:228)li tekij(cid:228)noikeuksien haltijoille annetaan tekniikan suhteen t(cid:228)ydellinen yksinoikeus. Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) est(cid:228)(cid:228)kseen sen, ett(cid:228) teknisten j(cid:228)rjestelmien vaatimukset ja edellytykset koskevat poikkeustapauksiakin, erityisesti tapauksia, joissa kopiointi onkin sallittu?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0328/00 von Georges Berthu (UEN) an die Kommission. Europäischen Beamten von Drittstaaten verliehene Diplomatentitel.

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
diplomatic immunity

text: C 303 E/176 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 d(cid:252)rfen die Mitgliedstaaten Betriebsbeschr(cid:228)nkungen aus gesundheitlichen Gr(cid:252)nden veranlassen, etwa durch Festlegung bestimmter Mindestabst(cid:228)nde zwischen Sender und (cid:214)ffentlichkeit. Anforderungen an die lokale Umweltvertr(cid:228)glichkeit bei der Einrichtung der Basisstationen f(cid:252)r Mobiltelefone legt die Richtlinie nicht fest; hierf(cid:252)r bleiben die Mitgliedstaaten zust(cid:228)ndig. Um die Durchf(cid:252)hrung der Niederspannungsrichtlinie 73/23/EWG (3) und der R&TTE-Richtlinie zu erleich- tern, beauftragt die Kommission die europ(cid:228)ischen Normungsgremien (Europ(cid:228)ischer Normenausschu(cid:223) (CEN), Europ(cid:228)ischer Ausschu(cid:223) f(cid:252)r die elektrotechnische Normung (CENELEC) und das Europ(cid:228)ische Telekommunikations-Normungsinstitut (ETSI)), europ(cid:228)isch harmonisierte Normen zu den Sicherheitsaspek- ten von durch Ger(cid:228)te erzeugten elektromagnetischen Feldern (0 Hertz (Hz) bis 300 Gigahertz (GHz) entsprechend den Grundbeschr(cid:228)nkungen und Referenzwerten der Empfehlung 1999/519/EG (cid:252)ber den Gesundheitsschutz zu erarbeiten. Diese Normen m(cid:252)ssen dann in nationale Normen umgesetzt und dazu im Widerspruch stehende nationale Normen aufgehoben werden. Auf dieser Grundlage k(cid:246)nnen dann Messungen der Umgebungsfelder durchgef(cid:252)hrt werden, die (cid:129) falls dabei nachgewiesen werden sollte, da(cid:223) die Bev(cid:246)lkerung mit h(cid:246)heren Werten als den empfohlenen belastet wird (cid:129) technische Anpassungsma(cid:223)nahmen zur Folge h(cid:228)tten, um jede negative Auswirkung aller Emis- sionsquellen nicht-ionisierender Strahlung auf die (cid:246)ffentliche Gesundheit und die Umwelt auszuschlie(cid:223)en. (1) ABl. L 199 vom 30. 7. 1999. (2) Richtlinie 1999/5/EG vom 9. M(cid:228)rz 1999 (cid:252)ber Funkanlagen und Telekommunikationsendeinrichtungen und die gegenseitige Anerkennung ihrer Konformit(cid:228)t (ABl. L 91 vom 7. 4. 1999). (3) Richtlinie des Rates 73/23/EWG vom 19. Februar 1973 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten betr. elektrische Betriebsmittel zur Verwendung innerhalb bestimmter Spannungsgrenzen (ABl. L 77 vom 26. 3. 1973) in der letztg(cid:252)ltigen Fassung. (2000/C 303 E/198) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0328/00 von Georges Berthu (UEN) an die Kommission (11. Februar 2000) Betrifft: Europ(cid:228)ischen Beamten von Drittstaaten verliehene Diplomatentitel In ihrer Antwort auf die schriftliche Anfrage Nr. P-0224/99 (1) betreffend den Titel des (cid:132)Botschafters(cid:147), mit dem sich einige Delegationsleiter der Kommission schm(cid:252)cken, erkl(cid:228)rt die Kommission, (cid:132)da(cid:223) es (cid:252)blich (ist), da(cid:223) (im Rahmen der diplomatischen Vorrechte und Befreiungen dieser Delegationen) der akkreditierende Staat den Delegationsleitern den pers(cid:246)nlichen Rang und Titel eines Botschafters einr(cid:228)umt(cid:147). ist, da(cid:223) fremde Staaten und nicht die Kann die Kommission mitteilen, ob es ihres Erachtens normal Mitgliedstaaten der Union, europ(cid:228)ischen Beamten Titel verleihen? Welche Ma(cid:223)nahmen gedenkt sie zu ergreifen, um zu verhindern, da(cid:223) europ(cid:228)ische Beamte bei der Aus(cid:252)bung ihres Amtes offiziellen Gebrauch von Titeln, auch Ehrentiteln, machen, die ihnen von Drittstaaten verliehen wurden? (1) ABl. C 289 vom 11. 10. 1999, S. 143. Antwort von Herrn Patten im Namen der Kommission (17. M(cid:228)rz 2000) Es geh(cid:246)rt zu den diplomatischen Usancen, da(cid:223) der Entsendestaat dem Empfangsstaat mitteilt, auf welcher Ebene er seine diplomatischen Vertreter beglaubigen lassen m(cid:246)chte. Insofern wird dem Beamten sein Titel vom Entsendestaat verliehen. Diese Regel gilt auch f(cid:252)r die Delegationen, Vertretungen oder externen B(cid:252)ros, die bei Staatsoberh(cid:228)uptern beglaubigt werden. Die Kommission unterrichtet die Mitgliedstaaten (cid:252)ber ihre Absicht, einen Delegations- leiter zu ernennen, sowie dar(cid:252)ber, um welchen Rang und Titel im Empfangsstaat f(cid:252)r ihn nachgesucht werden soll. Die Missionsleiter der Kommission werden dar(cid:252)ber belehrt, bei welchen Gelegenheiten die F(cid:252)hrung ihres Titels angezeigt ist


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0294/00 van Hartmut Nassauer (PPE-DE) aan de Commissie. Door de Republiek Tsjechië geboekte vooruitgang op weg naar de toetreding.

eurovoc_concepts:
Czechia
Germany
accession negotiations
ethnic group
expropriation

text: C 26 E/28 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 26. 1. 2001 Niettemin zal de Commissie op de tenuitvoerlegging van de Overeenkomst zodra deze in werking is getreden, nauw toezien, en eventuele moeilijkheden bij de Zwitserse autoriteiten te berde brengen in het Gemengd ComitØ dat krachtens de Overeenkomst zal worden opgericht. (2001/C 26 E/033) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0293/00 van Hartmut Nassauer (PPE-DE) aan de Commissie (11 februari 2000) Betreft: Door de Republiek Tsjechiº op weg naar de toetreding geboekte vooruitgang Is het de Commissie bekend dat de regering van Duitsland de Benesch-decreten, voor zover deze betrekking hebben op de verdrijving, de ontneming van het burgerschap en de onteigening van Duitsers in het voormalig Tsjecho-Slowakije, in strijd met het volkenrecht beschouwt? Wat zou zij er, in het licht van een mogelijke toetreding van de Tsjechische Republiek tot de Europese Unie van vinden, als deze decreten geldig zouden blijven, met name als rekening wordt gehouden met de politieke criteria van Kopenhagen? (2001/C 26 E/034) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0294/00 van Hartmut Nassauer (PPE-DE) aan de Commissie (11 februari 2000) Betreft: Door de Republiek Tsjechiº geboekte vooruitgang op weg naar de toetreding Is het de Commissie bekend dat Tsjechische burgers met de Duitse nationaliteit ook thans nog problemen hebben om hun, op grond van de wetten en decreten van 1945 en 1946 verloren eigendom terug te krijgen, en is de Commissie bereid om deze problematiek bij de Tsjechische regering in het kader van de toetredingsonderhandelingen aan de orde te stellen? (2001/C 26 E/035) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0295/00 van Hartmut Nassauer (PPE-DE) aan de Commissie (11 februari 2000) Betreft: Door de Republiek Tsjechiº geboekte vooruitgang op weg naar de toetreding Deelt de Commissie de opvatting dat het Tsjechische restitutierecht in strijd met het volkenrecht is, omdat het niet-hebben van de Tsjechische nationaliteit als argument kan worden gebruikt om eigendom, dat niet vrijwillig werd afgestaan, niet terug te geven? Is de Commissie bereid, de regering van de Tsjechische Republiek erop te wijzen dat naleving van het volkenrecht een absolute voorwaarde voor toetreding is? (2001/C 26 E/036) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0296/00 van Hartmut Nassauer (PPE-DE) aan de Commissie (11 februari 2000) Betreft: Vooruitgang bij het bereiken van de EU-doelstellingen in de Tsjechische Republiek Tot op heden zijn schendingen van de mensenrechten die jegens burgers van verschillende nationaliteiten door hun verdrijving uit Tsjecho-Slowakije in de tijd na het einde van de Tweede Wereldoorlog werden begaan, niet hersteld. Velen van de betrokkenen leven nog. Bij decreten van de president van de Republiek en als gevolg van verdere wetten werd in de jaren 1945 en 1946 een volledige naasting van vermogens


title: WRITTEN QUESTION E-0321/00 by Dana Scallon (PPE-DE) to the Commission. Food safety.

eurovoc_concepts:
European Food Safety Authority
World Trade Organisation
bovine spongiform encephalopathy
consumer protection
food safety
powers of the institutions (EU)
precautionary principle

text: C 330 E/124 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (14 March 2000) The Community managed to reach an agreement with all (133) governments present on the adoption of the Cartagena Protocol on biosafety on 28 January 2000. This is a major international achievement, integrating environment, trade and development concerns in a balanced way with the full support of the developing nations. The Community(cid:146)s negotiation position was based on the Council conclusions of 13 December 1999. The Protocol addresses the safe transfer, handling and use of living modified organisms (LMOs) that may have an adverse effect on biodiversity with a specific focus on transboundary movements. It establishes an advance informed agreement (AIA) procedure for imports of LMOs intended for introduction into the environment, an alternative procedure for LMOs intended for food, feed and processing (LMO commod- ities) and detailed information and documentation requirements. It specifically incorporates the precau- tionary principle in the operative part of the Protocol. The Protocol also contains provisions regarding confidential information and information-sharing, capacity-building, and financial resources, with special attention to the situation of developing countries and those without domestic regulatory systems as well as an enabling provision for a future liability regime. The Protocol gives the option of applying domestic procedures or the minimum provisions under the Protocol. The latter option is provided as assistance for developing countries without adequate adminis- trative and legislative measures in place for the protection of their biodiversity. This means that the Community will continue to apply its own procedures consistent with the objective and provisions of the Protocol. (2000/C 330 E/138) WRITTEN QUESTION E-0321/00 by Dana Scallon (PPE-DE) to the Commission (11 February 2000) Subject: Food safety Short-term scientific evidence led to problems such as BSE and Thalidomide. Such occasions have dramatically affected the health of humans and animals for the worst and shaken the consumer confidence it in food safety. Will the precautionary principle be applied by the new Authority, and how will interrelate with other institutions such as the World Trade Organisation? The cost of such problems in terms of human misery, not to mention the financial loss, is incalculable. How does the Commission intend determining who bears responsibility and sanctions for not fulfilling that responsibility? Or is the Commission satisfied with the Product Liability Directive being drawn up in a discussion with the European Parliament? Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (7 April 2000) The Commission adopted a Communication on the precautionary principle with the aim, inter alia, of outlining the Commission(cid:146)s approach to it and establishing Commission guidelines for its application, as well as providing an input to the debate on this issue, both within the Community and internationally. The Commission considers that applying the precautionary principle is a decision relating to risk manage- ment. The new European food authority will be entrusted with risk assessment and risk communication whereas risk management would remain the preserve of the Commission, Parliament and Council, as appropriate. 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/125 Article 5. 7 of the SPS Agreement of the World trade organisation sets out a framework for sanitary or phytosanitary regulatory measures that affect international trade, where scientific evidence is insufficient. The Commission considers that the guidelines for the application of the precautionary principle proposed in the communication, are not only consistent with Article 5. 7 but also an appropriate tool to apply the said Article. Therefore, the application of this principle should not contravene the international obligations of the Community. With regard to the issue of product liability, the Commission points out that in July 1999 it adopted a green paper (1). The Commission is presently analysing the comments received on the green paper and will present a report on the application of the product liability directive by the end of this year. (1) COM(1999) 396 final (cid:129) (cid:145)Liability for Defective Products(cid:146). (2000/C 330 E/139) WRITTEN QUESTION E-0322/00 by Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) to the Commission Subject: Irregularities at the Las CÆrvacas rubbish dump in Madrid (11 February 2000) In response to Petition No 288/97 which was submitted to the European Parliament by the (cid:145)Plataforma C(cid:237)vica y Ecol(cid:243)gica de la Casa de Campo de Valdebebas(cid:146), the Commission opened infringement procedure A-98/2162 against Spain for its failure to comply with Directive 75/442/EEC (1) on waste, as amended by Council Directive 91/156/EEC (2). By means of a decree dated 27 March 1998 the Madrid city authorities ordered Vertederos del Norte S. L. to close the illegal and unauthorised rubbish dump at La Dehesa, in the Las CÆrvacas district of Madrid, and instructed the company to clean up the site. Furthermore, the Madrid Regional Directorate-General for Environmental Quality and Assessment ordered the Madrid city authorities to instruct the company to undertake 14 specific projects to seal the dump and clean up the site, including the planting of trees and other forms of vegetation. Despite the issue of such an order the company did not apply any of the remedial measures, for which reason a further instruction was issued on 14 January 1999, ordering the site to be sealed off. On 30 July 1999 the above-mentioned Directorate-General approved the sealing-off and cleansing project submitted by Vertederos del Norte S. L. , which was to be carried out within an eight-month period starting on the date on which the work began. However, no cleaning-up work has so far been undertaken and the rubbish dump is in the same state as it was when it was instructed to close. Can the Commission say what stage has been reached in infringement procedure A-98/2162 against Spain? What are the expected dates for the start and the finish of the project to seal off and clean up the rubbish dump? Could the Commission arrange for the project to be speeded up? Why are the Spanish authorities responsible refusing to notify the (cid:145)Plataforma C(cid:237)vica(cid:146) (which launched the petition) regarding the progress of the project? (1) OJ L 194, 25. 7. 1975, p. 39. (2) OJ L 78, 26. 3. 1991, p. 32. Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (16 March 2000) Following several complaints concerning illegal rubbish dumps, the Commission has decided to bring an infringement action against Spain. As part of this it delivered a reasoned opinion as a result of the failure to comply with Council Directive 75/442/EEC of 15 July 1975 on waste in connection with, among other things, the illegal dump at Las CÆrcavas. including that at Las CÆrcavas,


title: Mitteilung der Kommission an das Europäische Parlament gemäß Artikel 251, Absatz 2, zweiter Unterabsatz des EG-Vertrages zum gemeinsamen Standpunkt des Rates zum Vorschlag für einen Beschluß des Europäischen Parlaments und des Rates über den Einsatz von Flächenstichprobenerhebungen und Fernerkundung in der Agrarstatistik im Zeitraum 1999-2003

eurovoc_concepts:
EU financing
agricultural statistics
area of holding
crop yield
management information system
remote sensing


title: WRITTEN QUESTION E-0327/00 by Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) to the Commission. Health implications of mobile telephony transmission units.

eurovoc_concepts:
European social policy
Spain
competence of the Member States
environmental impact
health risk
mobile phone

text: 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/175 preventing transmission from mother to child, developing the system of high-quality sustainable patient care and studying the economic mechanisms of public healthcare influencing the capacity to develop adequate vaccines and raise awareness among private and public bodies of the need to develop microbiocide products accessible to all. The Commission has just signed a financing agreement with the African, Caribbean and Pacific (ACP) States for EUR 20 million taken from the resources of the 8th European Development Fund (EDF) earmarked for (cid:145)All ACP States(cid:146). It envisages applied research, education and training projects aiming to develop institutional capacities and implement prevention strategies, especially at regional level. (1) COM(98) 407 final. (2000/C 303 E/197) WRITTEN QUESTION E-0327/00 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission Subject: Health implications of mobile telephony transmission units (11 February 2000) In certain parts of Spain the mobile telephone companies operating in the country are installing transmission units in an anarchic fashion and with total disregard for the environment and for aesthetic, landscape, safety and public health considerations. Their activities are not covered by any specific rules governing the terms and conditions relating to the installation of the infrastructure associated with such units (although there are rules relating to the automatic mobile telephony service and the government requirement for infrastructure to be shared for public interest, safety or environmental reasons). The decision to allow such units to be installed is often entirely at the discretion of the local government official responsible for such matters in the area concerned, although no study may have been carried out into the impact on the environment or on public health and, in many cases, an installation licence may not have been issued. At Community level (see the Commission(cid:146)s replies to Written Questions Nos 274/95 (1) 3142/95 (2) 737/ 96 (3) and 2304/96 (4) relating to mobile telephony transmission units and the harmful effects which emissions of non-ionising radiation given off by such units may have on human health) the Commission undertook to have a study on the matter carried out by experts. The harmful effects which such units may have on human health have already been examined by the World Health Organisation. Is the Commission intending to introduce Community rules governing the siting of GSM mobile telephone transmission stations? Can the Commission demand that Spain carry out studies and draw up rules concerning the effects which the installation of mobile telephone networks may have on the environment and on public health? (1) OJ C 179, 13. 7. 1995, p. 11. (2) OJ C 137, 8. 5. 1996, p. 3. (3) OJ C 217, 26. 7. 1996, p. 13. (4) OJ C 60, 26. 2. 1997, p. 140. Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (28 March 2000) On 12 July 1999, acting on a proposal from the Commission, the Council adopted Recommendation fields 1999/519/EC on the (O Hz to 300 GHz) (1). This text contributes to ensuring a high level of health protection for all European citizens as far as possible. The text of the Recommendation does not refer to any specific appliances. It covers all sources of non-ionising radiation, including mobile telephony systems. the general public to electromagnetic limitation of exposure of The Council and the Parliament have also adopted a Directive on radio equipment and telecommunications terminal equipment and the mutual recognition of their conformity (the R&TTE Directive (2)). This lays down the requirements that radio transmitters need to meet in order to be placed on the market and be operated, i. e. the requirement that products should be safe and not endanger health when used for their intended purpose. It envisages that Member States may restrict operation for health reasons, e. g. by C 303 E/176 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 imposing certain minimum distances between the transmitter and the public. This Directive does not lay down any requirements on local environmental installations of base stations for mobile telephones which remain a responsibility of Member States. impact of To facilitate operation of the low voltage Directive 73/23/EE (3) 3 (LVD) and the R&TTE Directive, the Commission mandates the European standardisation bodies (the European committee for standardisation (CEN), the European committee for electrotechnical standardisation (Cenelec) and the European telecom- munications standard institute (ETSI)) to draw up European harmonised standards covering safety aspects of electromagnetic fields (0 hertz (Hz) to 300 gigahertz (GHz) generated by products, in accordance with basic restrictions and reference levels of Recommendation 1999/519/EC regarding human health protec- tion. Those standards will have to be transposed into national standards and conflicting national standards will have to be withdrawn. It will then be possible to perform measurements of environmental fields which, should they show that the lead to technical adaptation population is exposed to values higher than those recommended, will measures to avoid any adverse impact on public health and the environment due to exposure to any source of non-ionising radiation. (1) OJ L 199, 30. 7. 1999. (2) Directive 1999/5/EC of 9 March 1999 on radio equipment and telecommunications terminal equipment and the mutual recognition of their conformity (OJ L 91, 7. 4. 1999). (3) Council Directive 73/23/EEC of 19 February 1973 on the harmonisation of the laws of Member States relating to electrical equipment designed for use within certain voltage limits (OJ L 77, 26. 3. 1973) as amended. (2000/C 303 E/198) WRITTEN QUESTION E-0328/00 by Georges Berthu (UEN) to the Commission (11 February 2000) Subject: Courtesy titles conferred by non-member countries on European officials In its reply to Written Question P-0224/99 (1) concerning the title of (cid:145)Ambassador(cid:146) assumed by certain Commission heads of delegation, the Commission states that (cid:145)it is customary (in view of the delegations(cid:146) diplomatic privileges and immunities) for the accrediting State to accord the head of delegation the rank, and courtesy title, of ambassador(cid:146). Does the Commission consider it normal that foreign countries should be the ones to confer titles on European officials, rather than the EU Member States? What action is it planning in order to ensure that European officials, in the course of their duties, do not make official use of titles (even courtesy ones) conferred by non-member countries? (1) OJ C 289, 11. 10. 1999, p. 143. Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (17 March 2000) It is in the nature of diplomatic practice that the accrediting State requests from the host State the level of accreditation it wishes for its diplomatic agents there. It is in this sense that the accrediting state grants the title to the official. This rule also applies to heads of the Commission(cid:146)s delegation, representation or office who are accredited at head of state level. Member States are informed by the Commission of its intention to appoint a head of delegation and are informed of the rank and courtesy title which will be sought in the country of accreditation. Commission heads of mission receive guidance as to the occasions when it is appropriate to use the courtesy title


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0328/00 van Georges Berthu (UEN) aan de Commissie. Door derde landen aan Europese ambtenaren verleende honoraire titels.

text: C 303 E/176 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 dat de lidstaten het gebruik om gezondheidsredenen mogen beperken, b. v. door het voorschrijven van minimumafstanden tussen de zender en het publiek. De richtlijn legt echter geen eisen vast met betrekking tot het plaatselijke milieu-effect van installaties van basisstations voor mobiele telefonie, die een verant- woordelijkheid van de lidstaten blijven. Om de tenuitvoerlegging van de laagspannings-richtlijn 73/23/EEG (3) (LVD) en de R&TTE-richtlijn te vergemakkelijken belast de Commissie de Europese normalisatieorganen (het Europees comitØ voor normalisatie (CEN), het Europees comitØ voor elektrotechnische normalisatie (CENELEC) en het Europees normalisatie-instituut voor de telecommunicatie (ETSI)) met de opstelling van Europese geharmoniseerde normen in verband met de veiligheidsaspecten van door producten gegenereerde elektromagnetische velden (0 hertz (Hz) tot 300 gigahertz (GHz), overeenkomstig de basisbeperkingen en referentieniveaus van Aanbeveling 1999/519/EG betreffende de bescherming van de gezondheid van de mens. Deze normen moeten worden omgezet in nationale normen en daarmee in strijd zijnde nationale normen moeten worden ingetrokken. Zij zullen metingen van velden in de omgeving mogelijk maken, die, als zij aantonen dat de bevolking bloot staat aan hogere waarden dan de aanbevolen waarden, zullen leiden tot technische aanpassingsmaat- regelen ter voorkoming van elk negatief effect van enige emissiebron van niet-ioniserende straling op de volksgezondheid en het milieu. (1) PB L 199 van 30. 7. 1999. (2) Richtlijn 1999/5/EG van 9 maart 1999 betreffende radioapparatuur en telecommunicatie-eindapparatuur en de wederzijdse erkenning van hun conformiteit (PB L 91 van 7. 4. 1999). (3) Richtlijn 73/23/EEG van de Raad van 19 februari 1973 betreffende de onderlinge aanpassing van de wettelijke voorschriften der lidstaten inzake elektrisch materiaal bestemd voor gebruik binnen bepaalde spanningsgrenzen (PB L 77 van 26. 3. 1973) zoals gewijzigd. (2000/C 303 E/198) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0328/00 van Georges Berthu (UEN) aan de Commissie (11 februari 2000) Betreft: Door derde landen aan Europese ambtenaren verleende honoraire titels In haar antwoord op schriftelijke vraag P-0224/99 (1) betreffende de titel (cid:132)ambassadeur(cid:148) die zich sommige delegatiehoofden van de Commissie aanmeten, verklaart de Commissie: (cid:132)Het is gebruikelijk dat de ontvangende staat (uit hoofde van de diplomatieke voorrechten en immuniteiten van deze delegaties) aan de hoofden van de delegaties de persoonlijke rang en honoraire titel van ambassadeur verleent(cid:148). Kan de Commissie mededelen of zij het normaal vindt dat buitenlandse staten titels verlenen aan Europese ambtenaren, in plaats van de lidstaten van de Unie? Welke maatregelen zal zij nemen om te voorkomen dat Europese ambtenaren bij de uitoefening van hun functie officieel gebruik maken van titels, zelfs al zijn het maar honoraire, die zijn verleend door derde landen? (1) PB C 289 van 11. 10. 1999, blz. 143. Antwoord van de heer Patten namens de Commissie (17 maart 2000) In het diplomatiek verkeer is het gebruikelijk dat de accrediterende staat aan de ontvangstaat vraagt naar het gewenste niveau voor de accreditering van zijn diplomatieke vertegenwoordigers in het gastland. Hierop wordt door de zendstaat aan de vertegenwoordiger zijn benaming en titel verleend. Deze regel is eveneens van toepassing op de hoofden van een delegatie, vertegenwoordiging of bureau van de Commissie die op het niveau van het staatshoofd worden geaccrediteerd. De Commissie licht de lidstaten in over haar voornemen een hoofd van delegatie te benoemen en laat hun de rang en de beleefdfheidstitel weten die van het land van accreditering zal worden gevraagd. De hoofden van missie van de Commissie ontvangen richtsnoeren met betrekking tot de gelegenheden waarbij het gebruik van de beleefdheidstitel gepast is


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0286/00 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission. Probleme der römischen Tageszeitung Il Tempo.

eurovoc_concepts:
European Commission
European social policy
Italy
common commercial policy
free competition
freedom of expression
merger
newspaper
powers of the institutions (EU)

text: C 280 E/206 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (20. M(cid:228)rz 2000) Die derzeit im Besitz der Postunternehmen befindlichen Briefmarkensammlungen sind Teil ihres Verm(cid:246)- gens. Wenn ein Mitgliedstaat beschlie(cid:223)t, die Rechtsstellung seines Postunternehmens zu (cid:228)ndern, ist es seine Aufgabe, bei dieser Gelegenheit (cid:252)ber die Verwendung solcher Sammlungen und anderer Verm(cid:246)genswerte zu entscheiden und dabei dem Markt f(cid:252)r diese Sammlungen Rechnung zu tragen. Die Kommission ist weder f(cid:252)r die Regelung von eigentumsrechtlichen Fragen in den Mitgliedstaaten noch f(cid:252)r die Herausgabe von Briefmarken zust(cid:228)ndig. Bei einer ˜nderung der Rechtsstellung eines Postunterneh- mens ist die Kommission folglich nicht befugt, (cid:252)ber die Verwendung von Briefmarkensammlungen zu entscheiden. (2000/C 280 E/243) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0283/00 von Chris Davies (ELDR) an die Kommission (3. Februar 2000) Betrifft: Aufnahme des Riesenhais in die CITES (cid:129) Liste Die Regierung des VK hat vorgeschlagen, den Riesenhai internationalen Handel mit gef(cid:228)hrdeten Arten aufzunehmen. in Anhang II des (cid:220)bereinkommens (cid:252)ber den Kann die Kommission weitere Mitgliedstaaten nennen, die auch die Aufnahme des Riesenhais in die 1. Liste unterst(cid:252)tzen wollen? Beabsichtigt die Kommission, auf der bevorstehenden Konferenz der Vertragsparteien im April 2000 2. f(cid:252)r die Aufnahme in die Liste einzutreten? Antwort von Frau Mrs Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (25. Februar 2000) Es gibt stichhaltige wissenschaftliche Argumente f(cid:252)r die Unterst(cid:252)tzung der Aufnahme des Riesenhais in Anhang II des (cid:220)bereinkommens (cid:252)ber den internationalen Handel mit gef(cid:228)hrdeten Arten freilebender Tiere und Pflanzen (CITES). Die Kommission mu(cid:223) jedoch erst eine formelle Stellungnahme zu diesem Punkt annehmen. Die Mitgliedstaaten werden ihre Ansichten auf der Ratstagung darlegen, auf der zu gegebener Zeit auf der Grundlage des Vorschlags der Kommission f(cid:252)r die Konferenz der CITES-Parteien der gemeinsame Stand- punkt der Gemeinschaft festgelegt wird. (2000/C 280 E/244) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0286/00 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission (11. Februar 2000) Betrifft: Probleme der r(cid:246)mischen Tageszeitung Il Tempo Die Probleme der bekannten r(cid:246)mischen Tageszeitung Il Tempo, die mehrere Tage nicht erschienen ist, haben in letzter Zeit einiges Aufsehen erregt. Sie sind dadurch entstanden, da(cid:223) ein Verleger nach wie vor nicht bereit ist, (cid:252)ber die durch seine Umstrukturierungspolitik gef(cid:228)hrdeten Arbeitspl(cid:228)tze im Rahmen von Verhandlungen unter Beteiligung der Gewerkschaften zu diskutieren. Der Verleger hat jedoch offenbar nicht die Absicht, sich an die Tarifvereinbarungen und die von den Berufsgruppen der Journalisten und der Drucker abgeschlossenen und Arbeitsvertr(cid:228)ge zu halten. Dar(cid:252)ber hinaus scheinen die Beteiligungs- und Besitzverh(cid:228)ltnisse durchaus unklar, denn offenbar stammte ein gro(cid:223)er Teil des Betrages, den der derzeitige Verleger Bonifaci f(cid:252)r den Kauf des Unternehmens (cid:132)Editrice Romana(cid:147) gezahlt hat, aus dem Geld eben dieses Unternehmens, dessen Aktien Gegenstand des Gesch(cid:228)fts waren. 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/207 Kann die Kommission folgende Fragen beantworten: 1. Wird sie intervenieren, um die Rechtm(cid:228)(cid:223)igkeit des Verkaufs von (cid:132)Editrice Romana(cid:147) zu pr(cid:252)fen und zu ermitteln, ob die Regeln des freien Wettbewerbs eingehalten wurden? 2. Wird sie bei den italienischen Beh(cid:246)rden darauf dringen, da(cid:223) diese Ma(cid:223)nahmen ergreifen, um eine so wichtige Tageszeitung zu sch(cid:252)tzen und das Recht auf freie Meinungs(cid:228)u(cid:223)erung zu gew(cid:228)hrleisten, das durch die Machenschaften des Verlegers Bonifaci gef(cid:228)hrdet werden k(cid:246)nnte? 3. Welchen Standpunkt vertritt sie generell in dieser Angelegenheit? Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (20. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission dankt dem Herrn Abgeordneten daf(cid:252)r, da(cid:223) er seine Besorgnis (cid:252)ber die Ereignisse im Zusammenhang mit der genannten Tageszeitung zum Ausdruck gebracht hat. Die in der Anfrage enthaltenen Informationen weisen jedoch nicht darauf hin, da(cid:223) in dieser Angelegenheit grenz(cid:252)berschreitende Aspekte zum Tragen kommen, die unter die Grunds(cid:228)tze der Freiz(cid:252)gigkeit bzw. die im Binnenmarkt geltenden Wettbewerbsregeln fallen k(cid:246)nnten. Es ist nicht Aufgabe der Kommission, sich zu dem dargestellten Sachverhalt zu (cid:228)u(cid:223)ern. (2000/C 280 E/245) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0305/00 von Jens-Peter Bonde (EDD) an die Kommission (4. Februar 2000) Betrifft: Sozialleistungen Die Kommission wird gebeten darzulegen, ob die d(cid:228)nische Praxis, die Gew(cid:228)hrung von (cid:132)Volkspension(cid:147) (Altersrente) und staatlicher Ausbildungsf(cid:246)rderung von der Staatsangeh(cid:246)rigkeit abh(cid:228)ngig zu machen, mit dem EU-Recht in Einklang steht. Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (28. Februar 2000) Jeder Mitgliedstaat ist f(cid:252)r sein eigenes soziales Sicherheitssystem verantwortlich und entscheidet, welche Leistungen erbracht werden, welche Anspruchsbedingungen bestehen und wie hoch die Leistungen sind. Allerdings gibt es Gemeinschaftsbestimmungen f(cid:252)r die Koordinierung dieser Systeme in der Verordnung (EWG) des Rates Nr. 1408/71 vom 14. Juni 1971 zur Anwendung der Systeme der Sozialen Sicherheit auf Arbeitnehmer und deren Familien, die innerhalb der Gemeinschaft zu- und abwandern (1) und Verordnung (EWG) Nr. 574/72 des Rates vom 21. M(cid:228)rz 1972 (cid:252)ber die Durchf(cid:252)hrung der Verordnung (EWG) 1408/71 (2) um sicherzustellen, da(cid:223) Besch(cid:228)ftigte, Selbst(cid:228)ndige und Mitglieder ihrer Familien ihren sozialen Schutz nicht verlieren, wenn sie innerhalb der Gemeinschaft zu- und abwandern, und um ferner sicherzu- stellen, da(cid:223) die Grunds(cid:228)tze der Gleichbehandlung und der Nichtdiskriminierung respektiert werden (3). Nach Artikel 3 der Verordnung (EWG) Nr. 1408/71 unterliegen im Staatsgebiet eines Mitgliedstaats wohnhafte B(cid:252)rger den gleichen Verpflichtungen und genie(cid:223)en die gleichen Vorteile im Rahmen der Rechtsvorschriften eines beliebigen Mitgliedstaates wie die Staatsb(cid:252)rger dieses Landes. Falls Staatsb(cid:252)rger anderer Mitgliedstaaten nicht die Volkspension nach d(cid:228)nischem Gesetz auf gleicher Rechtsgrundlage wie d(cid:228)nische Staatsb(cid:252)rger erhalten, w(cid:252)rde dies einen Versto(cid:223) gegen das Gemeinschaftsrecht bedeuten. Der Herr Abgeordnete bezieht sich ferner auf Bildungszulagen. Hierbei bedeutet der Grundsatz der (cid:132)Gleichbehandlung(cid:147), da(cid:223) die Universit(cid:228)t oder das College, in der ein B(cid:252)rger der Union studieren m(cid:246)chte, Studenten unter den gleichen Bedingunge wie Einheimische annehmen muss. Wird daher ein Stipendium


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0322/00 υποβολή: Laura González Álvarez (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Παράνομη χωματερή στη συνοικία Las Cárvacas (Μαδρίτη).

eurovoc_concepts:
Spain
infringement procedure (EU)
pollution control measures
storage of waste
unauthorised dumping

text: 21. 11. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 330 E/125 To a·ruro 5. 7 thw symfvni·aw YFS toy Pagko·smioy Organismoy· Empori·oy ori·zei e·na plai·sio gia ygeionomika· h· fytoy¤ geionomika· kanonistika· me·tra poy ephrea·zoyn to dieune·w empo·rio, o·poy ta episthmonika· stoixei·a ei·nai aneparkh·. H Epitroph· uevrei· o·ti oi genike·w gramme·w gia thn efarmogh· thw arxh·w thw profy·lajhw poy protei·nontai sthn anakoi·nvsh, o·xi mo·non symbadi·zoyn me to a·ruro 5. 7 alla· epi·shw apoteloy·n o·plo gia thn efarmogh· toy enlo·gv a·ruroy. Epome·nvw h efarmogh· thw arxh·w ayth·w den anti·keitai stiw dieunei·w ypoxrev·seiw thw Koino·thtaw. (cid:211)son afora· to ue·ma thw astikh·w eyuy·nhw gia ta proi¤o·nta, h Epitroph· shmeiv·nei o·ti ton Ioy·lio toy 1999 ene·krine e·na pra·sino bibli·o (1). H Epitroph· epi· toy paro·ntow analy·ei ta sxo·lia poy e·xei la·bei sxetika· me to pra·sino bibli·o kai ua paroysia·sei e·kuesh gia thn efarmogh· thw odhgi·aw sxetika· me thn astikh· eyuy·nh gia ta proi¤o·nta vw to te·low toy tre·xontow e·toyw. (1) COM(1999)396 teliko· (cid:129) «H astikh· eyuy·nh lo·gv elattvmatikv·n proi¤o·ntvn». (2000/C 330 E/139) GRAPTH ERVTHSH E-0322/00 ypobolh·: Laura González Álvarez (GUE/NGL) prow thn Epitroph· Ue·ma: Para·nomh xvmaterh· sth synoiki·a Las Cárvacas (Madri·th) (11 Febroyari·oy 2000) Meta· apo· thn anafora· ariu. 288/97 poy kate·uese sto Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio h «Plataforma Cívica y Ecologica de la Casa de Campo de Valdebebas», h Epitroph· ki·nhse th diadikasi·a epi· paraba·sei A-98/2162 kata· toy ispanikoy· kra·toyw, gia parabi·ash thw odhgi·aw 75/442/EOK (1) sxetika· me ta apo·blhta, o·pvw tropopoih·uhke apo· thn odhgi·a 91/156/EOK (2) toy Symboyli·oy. Me dia·tagma thw 27hw Marti·oy 1998, h Dhmotikh· Diey·uynsh Poleodomi·aw toy Dh·moy thw Madri·thw epe·bale sthn epixei·rhsh Vertederos del Norte S. L. to klei·simo thw para·nomhw kai aneje·legkthw xvmaterh·w thw agroiki·aw La Dehesa, sth synoiki·a Las Cárvacas (Madri·th), anagka·zontaw thn epixei·rhsh na apokatasth·sei tiw zhmi·ew poy ei·xe prokale·sei sth gy·rv perioxh·. Eja·lloy, h Genikh· Diey·uynsh Poio·thtaw Periba·llontow thw Koino·thtaw thw Madri·thw aphy·uyne sto Dh·mo thw Madri·thw seira· aithma·tvn, prokeime·noy na anagka·sei thn epixei·rhsh na pragmatopoih·sei 14 sygkekrime·na e·rga sfragi·smatow kai apokata·stashw tvn egkatasta·sev·n thw, me kyrio·tero ej aytv·n thn anada·svsh thw perioxh·w kai thn epanafy·teysh· thw. Para· thn entolh· poy e·labe h epixei·rhsh den efa·rmose kane·na apo· ayta· ta me·tra apokata·stashw kai gia to lo·go ayto· dieta·xuh to oristiko· klei·simo tvn egkatasta·sevn stiw 14 Ianoyari·oy 1999. Stiw 30 Ioyli·oy 1999, h Genikh· Diey·uynsh Poio·thtaw kai Ajiolo·ghshw toy Periba·llontow thw Koino·thtaw thw Madri·thw ene·krine to sxe·dio sfra·gishw kai apokata·stashw poy thw ype·bale h «Vertederos del Norte S. L. », proble·pontaw prouesmi·a ekte·leshw 8 mhnv·n, apo· thn hmeromhni·a e·narjhw tvn ergasiv·n. Vsto·so, me·xri sh·mera, den e·xei pragmatopoihuei· kami·a ergasi·a apokata·stashw, oi de synuh·kew poy odh·ghsan sto klei·simo thw xvmaterh·w parame·noyn oi i·diew. Mporei· h Epitroph· na maw enhmerv·sei se poia fa·sh bri·sketai h diadikasi·a epi· paraba·sei A-98/2162 poy ki·nhse kata· toy ispanikoy· kra·toyw; Poiew ei·nai oi hmeromhni·ew poy proble·pontai gia thn e·narjh kai thn oloklh·rvsh toy sxedi·oy sfra·gishw kai apokata·stashw thw xvmaterh·w; Ua mporoy·se h Epitroph· na epispey·sei thn ekte·lesh· toy; Gia poio lo·go oi armo·diew ispanike·w arxe·w arnoy·ntai na para·sxoyn plhrofori·ew o·son afora· thn eje·lijh aytoy· toy sxedi·oy sthn «Plataforma Cívica» h opoi·a arxika· kate·uese thn proanaferuei·sa anafora·; (1) (2) EE L 194 thw 25. 7. 1975, sel. 39. EE L 78 thw 26. 3. 1991, sel. 32. Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (16 Marti·oy 2000) Meta· tiw polya·riumew mhny·seiw gia para·nomew enapoue·seiw apoblh·tvn, metajy· tvn opoi·vn ei·nai kai ekei·nh sto Carcavas, h Epitroph· ki·nhse diadikasi·a para·bashw kata· thw Ispani·aw. Sto plai·sio ayto·, eje·dvse aitiologhme·nh gnv·mh gia parabi·ash thw odhgi·aw 75/442/EOK toy Symboyli·oy, thw 15hw Ioyli·oy 1975, gia ta apo·blhta se syndyasmo·, metajy· a·llvn, me thn para·nomh enapo·uesh apoblh·tvn sto Carcavas. C 330 E/126 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 21. 11. 2000 H Epitroph· agnoei· gia poio lo·go oi ispanike·w arxe·w arnoy·ntai na koinopoih·soyn tiw plhrofori·ew sxetika· me to sygkekrime·no e·rgo. To a·ruro 4 pa·ntvw thw odhgi·aw 90/313/EOK toy Symboyli·oy, thw 7hw Ioyni·oy 1990, (1) sxetika· me thn eley·uerh plhrofo·rhsh se ue·mata periba·llontow, proble·pei o·ti opoiosdh·pote uevrei· o·ti to ai·thma· toy gia xorh·ghsh plhroforiv·n aporri·fuhke h· agnoh·uhke adikaio·loghta h· o·ti e·labe aneparkh· apa·nthsh apo· mia dhmo·sia arxh·, dy·natai na zhta· dioikhtikh· h· dikastikh· anauev·rhsh thw apo·fashw sy·mfvna me th sxetikh· eunikh· nomouesi·a. (1) EE L 158 thw 23. 6. 1990. (2000/C 330 E/140) GRAPTH ERVTHSH E-0323/00 ypobolh·: Laura González Álvarez (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (11 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Oi periballontike·w epiptv·seiw thw kataskeyh·w toy aerolime·na toy Castellón (Ispani·a) Oi arxe·w thw Ayto·nomhw Dioikhtikh·w Perife·reiaw thw Bale·nuia sxedia·zoyn thn kataskeyh· eno·w aerolime·na, me·sa sta o·ria tvn dh·mvn Bell-lloc del Pla kai Vilanova d(cid:146) Alcolea, sth ba·sh toy Sxedi·oy kataskeyh·w aerolimenikv·n egkatasta·sevn toy Castellón kai, symplhrvmatika·, toy Eidikoy· Sxedi·oy gia ton xarakthrismo· oikopedikh·w e·ktashw gia thn kataskeyh· aerolimenikv·n egkatasta·sevn. Oi diafvnoy·ntew me to sxe·dio yposthri·zoyn o·ti o aerolime·naw ayto·w: (cid:129) ua ephrea·sei shmantika· ta dia·fora oikosysth·mata thw perioxh·w, me arnhtike·w syne·peiew gia mia seira· oikoto·pvn poy prostatey·ontai apo· thn Odhgi·a 92/43/EOK (1) toy Symboyli·oy, kauv·w kai gia dia·fora ei·dh agri·vn pthnv·n poy prostatey·ontai apo· thn Odhgi·a 79/409/EOK (2) o·pvw ta Sylvia (tsiroba·kow) undata, Caprimilgus europeus, Galerida (katsoylie·rhw) theklae kai, kyri·vw, Circus (ki·rkow) pyargus, toy opoi·oy o plhuysmo·w ei·nai o monadiko·w sthn Eyrv·ph poy fvlia·zei se uamnv·deiw mesogeiake·w ekta·seiw kai o opoi·ow apotelei· e·na apo· ta li·ga ei·dh poy fvlia·zoyn se fysikh· bla·sthsh• eja·lloy, o aerolime·naw topouetei·tai konta· sto Prat de Cabanes, o·poy zoy·n prostateyo·mena ei·dh, kai ston oiko·topo Desierto de las Palmas, kauv·w kai se mia perioxh· poy bri·sketai sth mesogeiakh· diadromh· tvn apodhmhtikv·n pthnv·n, gegono·w poy egkymonei· kindy·noyw gia thn enae·ria kyklofori·a• (cid:129) ua prokale·sei sthn perioxh· hxorry·pansh poly· entonv·terh apo· o·so ypologi·zetai se mia mele·th peribal- lontikv·n epiptv·sevn h·dh jeperasme·nh, lo·gv tvn tropopoih·sevn poy ype·sth to arxiko· sxe·dio• (cid:129) den ua ei·nai leitoyrgiko·, apo· thn a·poch thw asfa·leiaw, efo·son o kairo·w sthn perioxh· ei·nai synh·uvw omixlv·dhw to prvi(cid:138) kai to bra·dy, oi pne·ontew a·nemoi ei·nai epiki·ndynoi kai h sygkekrime·nh topouesi·a bri·sketai ana·mesa se boyna·• tiw synuh·kew ayte·w ka·nei ako·mh pio· epiki·ndynew o prosanatolismo·w toy diadro·moy prosgei·vshw, me katey·uynsh notiodytika·-boreioanatolika·, o mo·now dynato·w lo·gv toy gevgra- fikoy· anagly·foy thw perioxh·w. Gia o·loyw aytoy·w toyw lo·goyw, ua mporoy·se h Epitroph· na epalhuey·sei kata· po·so gi·nontai sebaste·w, sthn peri·ptvsh toy sxedi·oy aytoy·, oi proanaferuei·sew odhgi·ew kai na zhth·sei apo· tiw ispanike·w arxe·w thn prolhptikh· anastolh· opoivndh·pote e·rgvn h· energeiv·n sthn perioxh·; (1) (2) EE L 206 thw 22. 7. 1992, sel. 7. EE L 103 thw 25. 4. 1979, sel. 1. Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (31 Marti·oy 2000) Pre·pei kat(cid:146)arxh·n na shmeivuei· o·ti h perioxh· o·poy ua kataskeyasuei· o aerolime·naw poy anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy den e·xei xarakthrisuei· apo· tiw ispanike·w arxe·w vw «perioxh· eidikh·w prostasi·aw tvn pthnv·n» ba·sei toy a·ruroy 4 thw odhgi·aw 79/409/EOK (1) toy Symboyli·oy, thw 2 Ioyni·oy 1979, gia th diath·rhsh tvn a·grivn pthnv·n. Epi·shw den pro·keitai gia perioxh· thn opoi·a h episthmonikh· koino·thta e·xei xarakthri·sei vw «perioxh· me shmasi·a gia ta pthna·» sy·mfvna me ton kata·logo poy ekpo·nhsan eunikoi· empeirognv·monew kai h Birdlife to 1998 gia thn Epitroph·. Eja·lloy, h perioxh· ayth· den e·xei symperilhfuei·


title: QUESTION ÉCRITE E-0330/00 posée par Erik Meijer (GUE/NGL) à la Commission. Octroi d'une autorisation de sondages pour la recherche de gaz naturel dans le parc naturel Biesbosch aux Pays-Bas.

eurovoc_concepts:
Netherlands
biotope
drilling
environmental protection
national park
natural gas
protected area

text: 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/129 RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (13 mars 2000) La transposition dans la lØgislation italienne de la directive 94/57/CE du Conseil (1) a mis fin au monopole que dØtenait en Italie le registre italien de la navigation (RINA) au niveau de l(cid:146)Ømission des certificats de sØcuritØ pour les navires marchands. La loi italienne a ØtØ adoptØe en 1998 et depuis, des sociØtØs de classification autres que le RINA sont autorisØes (cid:224) effectuer les t(cid:226)ches rØglementaires (dØcoulant des conventions internationales) pour le compte de l(cid:146)administration italienne. Le caractŁre juridique privØ du RINA n(cid:146)est pas contraire aux dispositions rØgissant l(cid:146)agrØment des sociØtØs de classification (cid:224) l(cid:146)Øchelle communautaire fixØes dans la directive susmentionnØe. La prØsence d(cid:146)armateurs au conseil d(cid:146)administration constitue une pratique courante dans les sociØtØs de classification. Outre les armateurs, les conseils d(cid:146)administration de ces organismes sont composØs d(cid:146)autres reprØsentants de l(cid:146)industrie navale. Leur r(cid:244)le consiste (cid:224) guider les activitØs de la sociØtØ de classification, surtout en indiquant leurs besoins et en rØclamant l(cid:146)Øtablissement de rŁgles spØcifiques. Certes, il convient de vØrifier si le RINA (cid:129) et les autres organismes agrØØs (cid:129) respectent le critŁre A. 6 de l(cid:146)annexe de la directive susmentionnØe, qui dispose que «l(cid:146)organisme ne devrait pas Œtre sous le contr(cid:244)le d(cid:146)armateurs ou de constructeurs de navires, ou d(cid:146)autres personnes exer(cid:231)ant des activitØs commerciales dans le domaine de la fabrication, de l(cid:146)Øquipement, de la rØparation ou de l(cid:146)exploitation des navires. Les recettes de l(cid:146)organisme ne devraient pas dØpendre de maniŁre significative d(cid:146)une seule entreprise commerciale». Au cours de son Øvaluation future, la Commission vØrifiera si le RINA respecte bien ces dispositions. La possibilitØ d(cid:146)Øtablir un organisme pour Øvaluer les activitØs des sociØtØs de classification d(cid:146)une maniŁre centralisØe et harmonisØe a rØcemment ØtØ ØvoquØe par diffØrentes parties intØressØes. La Commission est en train d(cid:146)analyser la faisabilitØ et les Øventuelles implications de l(cid:146)instauration d(cid:146)un tel organisme. Elle tiendra le Parlement dßment informØ de ses dØcisions en la matiŁre dans les plus brefs dØlais. (1) Directive 94/57/CE du Conseil du 22 novembre 1994 Øtablissant des rŁgles et normes communes concernant les organismes habilitØs (cid:224) effectuer l(cid:146)inspection et la visite des navires et les activitØs pertinentes des administrations maritimes (JO L 319 du 12. 12. 1994). (2000/C 330 E/143) QUESTION (cid:201)CRITE E-0330/00 posØe par Erik Meijer (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (11 fØvrier 2000) Objet: Octroi d(cid:146)une autorisation de sondages pour la recherche de gaz naturel dans le parc naturel «Biesbosch» aux Pays-Bas La Commission a-t-elle pris connaissance de la nouvelle autorisation de forages exploratoires dØlivrØe 1. le 13 janvier 2000 par le ministre nØerlandais de l(cid:146)(cid:201)conomie (cid:224) la sociØtØ nØerlandaise des pØtroles (Nederlandse Aardolie Maatschappij (cid:129) NAM) pour la concession «Andel 2» situØe entre Schoonhoven, Dordrecht et Bois-le-Duc dans les provinces de Hollande mØridionale, Gueldre et Brabant septentrional? 2. La Commission sait-elle que ladite concession comprend non seulement des zones agricoles et urbanisØes, mais aussi la zone fluviale du «Biesbosch», situØe entre la Nieuxe Merwede au nord et l(cid:146)Amer au sud, ancienne zone inondable qui abrite un grand nombre d(cid:146)espŁces vØgØtales et animales et bØnØficie (cid:224) ce titre du statut de parc national depuis 1994? 3. La Commission conna(cid:238)t-elle les raisons qui ont incitØ les autoritØs nØerlandaises (cid:224) inclure la zone du «Biesbosch» dans la concession Andel 2 et convient-elle que cette inclusion ne s(cid:146)explique que par la volontØ expresse de permettre d(cid:146)Øventuels forages dans le parc national lui-mŒme? 4. Peut-elle confirmer que le «Biesbosch» fait partie des zones visØes par la directive europØenne sur les habitats naturels et la protection des oiseaux et que des forages dans cette zone peuvent perturber indßment la flore et la faune, tant par un affaissement du sol que par une pollution accrue, aprŁs un premier dØversement de 112 000 tonnes de dØchets pØtroliers par un participant (cid:224) 50 % (cid:224) la NAM (Shell) (cid:224) la limite septentrionale du Biesbosch? C 330 E/130 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 Convient-elle que le fait d(cid:146)autoriser d(cid:146)Øventuels forages dans le parc national du Biesbosch est 5. contraire (cid:224) la protection gØnØrale prØvue pour cette zone? 6. Quelles mesures la Commission compte-t-elle prendre pour exclure la zone du Biesbosch de la concession Andel 2, l(cid:146)exemptant ainsi de forages exploratoires pour la recherche de gaz naturel et des inconvØnients qui y sont liØs? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (6 mars 2000) Les seules informations dont dispose la Commission (cid:224) propos des faits ØvoquØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire proviennent d(cid:146)articles parus dans des journaux nØerlandais. Elle n(cid:146)est donc pas en mesure d(cid:146)approfondir cette question. En outre, la Commission demande (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire de bien vouloir se rØfØrer (cid:224) la rØponse qu(cid:146)elle a donnØe (cid:224) la question Øcrite P-0179/00 posØe par M. de Roo (1), oø elle dØclarait prendre les mesures nØcessaires afin de veiller (cid:224) ce que les Pays-Bas respectent la directive 79/409/CEE du Conseil du 2 avril 1979 concernant la conservation des oiseaux sauvages (2) et la directive 92/43/CEE du Conseil du 21 mai 1992 concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages (3). (1) Voir page 99. (2) (3) JO L 103 du 25. 4. 1979. JO L 206 du 22. 7. 1992. (2000/C 330 E/144) QUESTION (cid:201)CRITE E-0332/00 posØe par Jan Mulder (ELDR) (cid:224) la Commission (11 fØvrier 2000) Objet: Mode de financement de la lutte contre les Øpizooties Le nouveau cadre financier fixe plus que jamais des limites aux dØpenses agricoles. L(cid:146)UE a connu au cours de ces derniŁres annØes d(cid:146)importantes Øpizooties qui ont entra(cid:238)nØ de lourdes charges pour le budget communautaire (ESB, peste porcine). Plusieurs (cid:201)tats membres ont constituØ des fonds spØciaux pour permettre au budget national de faire face aux Øpizooties et ont dØveloppØ des systŁmes spØcifiques d(cid:146)assurances. La Commission: 1. 2. Peut-elle donner un bref aper(cid:231)u du mode de financement dans les (cid:201)tats membres de la lutte contre les Øpizooties qu(cid:146)imposent des rŁglements ou directives communautaires? Peut-elle Øtudier la possibilitØ de financer la lutte contre les Øpizooties (cid:224) partir de fonds spØciaux ou par le biais du dØveloppement de systŁmes spØcifiques d(cid:146)assurances? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (27 mars 2000) Le coßt des Øpizooties dans les (cid:201)tats membres comporte en gØnØral deux volets: Øleveurs pour l(cid:146)abattage de leurs animaux et les coßts opØrationnels liØs aux opØrations de lutte. l(cid:146)indemnisation des Les modalitØs de calcul et de prise en charge de ces dØpenses relŁvent des lØgislations nationales. En ce qui les (cid:201)tats membres ont en gØnØral optØ pour l(cid:146)un des systŁmes concerne l(cid:146)indemnisation des Øleveurs, suivants: soit le coßt des Øpizooties est directement pris en charge par un budget spØcifique allouØ (cid:224) la santØ animale; soit il y a intervention d(cid:146)une caisse publique des Øpizooties. Celle-ci est alimentØe par une contribution obligatoire des Øleveurs et, en gØnØral, complØtØe par une subvention d(cid:146)Øquilibre des pouvoirs publics. La contribution des Øleveurs de mŒme que le taux d(cid:146)indemnisation auxquels ils peuvent prØtendre sont parfois liØs (cid:224) la taille de l(cid:146)exploitation


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0297/00 di Hartmut Nassauer (PPE-DE) alla Commissione. Situazione delle minoranze nella Repubblica ceca.

eurovoc_concepts:
Czechia
Germany
accession negotiations
application of the law
ethnic group
expropriation
public international law

text: 26. 1. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 26 E/29 Repubblica e successive leggi provocarono negli anni 1945 e 1946 un esproprio totale dei beni, soprattutto di proprietari tedeschi e ungheresi, che ancora oggi pesa su queste persone e su cui l(cid:146)ordinamento giuridico della Repubblica ceca insiste. La Repubblica ceca continua inoltre a sostenere la posizione secondo cui la legge dell(cid:146)8 maggio 1946 che garantisce l(cid:146)impunit(cid:224) agli autori degli eccessi commessi in relazione alle espulsioni Ł tuttora valida. Condivide la Commissione il parere che il mantenimento delle leggi e dei decreti del 1945 e 1946, che causarono l(cid:146)espulsione e la privazione della cittadinanza nei confronti di oltre 3 milioni di cittadini europei, non costituisce un contributo idoneo ai fini della realizzazione di un(cid:146)unione sempre piø stretta dei cittadini dell(cid:146)Europa? (2001/C 26 E/037) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0297/00 di Hartmut Nassauer (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Situazione delle minoranze nella Repubblica ceca (11 febbraio 2000) Nelle relazioni della Commissione del 1998 e del 1999, concernenti i progressi della Repubblica ceca in vista dell(cid:146)adesione, si afferma che la situazione delle minoranze (fatta eccezione per i Rom) Ł soddisfacente. Sa la Commissione che gli espropri e le espulsioni che, dopo la guerra, hanno colpito la popolazione di origine tedesca rappresentano una persistente violazione di norme vincolanti del diritto internazionale, che pregiudica in modo sostanziale i diritti dell(cid:146)etnia tedesca attualmente residente nella Repubblica ceca? (2001/C 26 E/038) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0298/00 di Hartmut Nassauer (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Acquisto di beni immobili nella Repubblica ceca (11 febbraio 2000) Di quali informazioni dispone la Commissione circa l(cid:146)intenzione del ministero ceco delle Finanze di impedire ai cittadini di altri Stati dell(cid:146)Unione europea, dopo l(cid:146)adesione della Repubblica ceca all(cid:146)Unione stessa, l(cid:146)acquisto di immobili in tale paese? Quali misure pensa di adottare eventualmente la Commissione, in considerazione dell(cid:146)impegno della Repubblica ceca, finora costantemente ribadito, di fare proprio, con l(cid:146)adesione all(cid:146)Unione europea, l(cid:146)acquis comunitario? (2001/C 26 E/039) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0299/00 di Hartmut Nassauer (PPE-DE) alla Commissione (11 febbraio 2000) Oggetto: Tutela delle minoranze nella Repubblica ceca Al Consiglio europeo di Copenaghen del 1993 l(cid:146)Unione europea ha fissato i criteri per i negoziati di adesione con i paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale. In tali criteri rientrano, oltre a un ordinamento democratico e al rispetto del principio di la tutela dei diritti umani nonchØ il rispetto e la protezione delle minoranze. legalit(cid:224), In considerazione di quanto detto, come giudica la Commissione la situazione giuridica dell(cid:146)etnia tedesca che vive attualmente nella Repubblica ceca, per la quale, in contrasto con il principio di tutela delle minoranze e con il divieto di discriminazione, sono tuttora in vigore le espropriazioni previste dai decreti Bene(cid:154) del 1945 e del 1946?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0291/00 esittäjä(t): Jan Wiersma (PSE) komissiolle. Kroatian Phare-ohjelma.

eurovoc_concepts:
Croatia
EU programme
economic reconstruction

text: C 303 E/172 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Rikkooko t(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys yhteis(cid:246)n oikeuteen implisiittisesti sis(cid:228)ltyv(cid:228)(cid:228) tasa-arvoperiaatetta? Olisiko mahdollista ryhty(cid:228) yhteis(cid:246)oikeudellisiin toimenpiteisiin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten muuttamiseksi? Ant(cid:243)nio Vitorinon komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 2000) Kansalaisuuden saamista ja kansalaisuudesta luopumista koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t riippuvat yksinomaan kunkin j(cid:228)senvaltion kansallisesta oikeusj(cid:228)rjestyksest(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) on selv(cid:228)sti esitetty Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetyss(cid:228) julistuksessa n:o 2, jonka mukaan (cid:148)se, onko henkil(cid:246) j(cid:228)senvaltion kansalainen, m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytyy yksinomaan kyseisen j(cid:228)senvaltion kansalli- sen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n perusteella(cid:148). (2000/C 303 E/193) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0285/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Claude Desama (PSE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Worldcomin ja Sprintin ehdotettu fuusio Sprintin ja MCI Worldcomin ehdotettu fuusio on uhka Euroopan internetmarkkinoille. Yhdess(cid:228) n(cid:228)ill(cid:228) kahdella operaattorilla on hallitseva markkina-asema Yhdysvalloissa. Sen ansiosta ne voivat soveltaa korkeampia taksoja sek(cid:228) operaattoreihin ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)jiin. Fuusioitunut uusi yritys pystyisi valvomaan kriittisi(cid:228) solmukohtia ja hy(cid:246)tym(cid:228)(cid:228)n niist(cid:228) maailmanlaajuisessa internettiedonv(cid:228)lityksess(cid:228). Miten komissio aikoo reagoida t(cid:228)h(cid:228)n kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen kannalta vahingolliseen tilanteeseen? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2000) Komissiolle annettiin 11. tammikuuta 2000 tiedoksi MCI WorldComin ja Sprintin sulautumishanke sen yhteismarkkinoille soveltuvuuden toteamista varten. Kuten vuonna 1998 MCIn ja Worlcomin sulautumisen yhteydess(cid:228), komissio seuraa tarkasti Sprintin ja MCI Worldcomin toimintojen yhdist(cid:228)misen vaikutuksia Internet-markkinoilla. Jos osoittautuisi, ett(cid:228) keskittym(cid:228) johtaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n markkina-asemaan, osapuolten on ehdotettava riitt(cid:228)vi(cid:228) toimia kilpailuun liittyvien ongelmien poistamiseksi. (2000/C 303 E/194) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0291/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jan Wiersma (PSE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Kroatian Phare-ohjelma Onko komissio valmis harkitsemaan uudelleen Kroatian Phare-ohjelman j(cid:228)(cid:228)dytt(cid:228)mist(cid:228), kun otetaan huomioon Kroatian 3. tammikuuta 2000 pidettyjen vaalien my(cid:246)nteiset tulokset? 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/173 Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 2000) Kroatiassa tapahtuneen viimeaikaisen poliittisen kehityksen seurauksena komissio on ryhtynyt useisiin toimenpiteisiin v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228)kseen Kroatialle voimakkaan viestins(cid:228) kannustamisesta ja tukemisesta Kroatian perusteellisessa demokratisointiprosessissa, joka merkitsee uuden ajanjakson alkua Kroatian ja unionin v(cid:228)lill(cid:228). Komission puheenjohtaja, ulkosuhteista vastaavat komission edustajat ja Kroatian uudet johtajat ovat tehneet korkean tason vierailuja toistensa luokse. Yleisten asiain neuvoston 24. tammikuuta 2000 perus- taman unionin ja Kroatian v(cid:228)lisen neuvoa-antavan ty(cid:246)ryhm(cid:228)n ensimm(cid:228)inen kokous pidettiin 15. helmi- kuuta 2000. Helmikuun 14. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 2000 kokoontunut yleisten asian neuvosto kehotti komissiota ryhtym(cid:228)(cid:228)n valmisteluihin vakautus- ja assosiaatiosopimuksen solmimista edelt(cid:228)vien neuvottelujen avaami- sen toteuttamismahdollisuuksia koskevan kertomuksen laatimiseksi. Komission nime(cid:228)m(cid:228) valtuuskunta vierailee Kroatiassa maalikuun 2000 alussa ja suorittaa ensimm(cid:228)isen avustustarpeita ja -painopisteit(cid:228) koskevan arvioinnin tarkoituksenaan edet(cid:228) suunnitelmassa yhteis(cid:246)n talou- dellisesta avusta Kroatialle vuonna 2000. Phare-ohjelman Kroatialle avaamisen osalta erityisesti on huomioitava, ett(cid:228) komissio aikoo esitell(cid:228) kev(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) koko L(cid:228)nsi-Balkanin alueen kattavan uuden ohjelman. Phare-ohjelma keskitet(cid:228)(cid:228)n siten yksinomaan hakija- maihin, kun taas uusi ohjelma korvaa kokonaan Phare- ja Obnova-ohjelmat Balkanin maiden osalta, Kroatia mukaan luettuna. Kroatia saa tukea uuden ohjelman kautta heti sen tultua voimaan. (2000/C 303 E/195) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0310/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Lutz Goepel (PPE-DE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Komission Euroopan kauppa- ja kuluttajalains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n instituutilla teett(cid:228)m(cid:228)t tutkimukset Voiko komissio antaa luettelon tutkimuksista, kauppa- ja kuluttajalains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n instituutilla vuosina 1991(cid:129)1999? jotka se on teett(cid:228)nyt Berliiniss(cid:228) sijaitsevalla Euroopan David Byrnen komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 2000) Vuosina 1991(cid:129)1999 terveys- ja kuluttaja-asioista vastaava p(cid:228)(cid:228)osasto tilasi kolme tutkimusta Euroopan kauppa- ja kuluttajalains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n instituutilta (Vereinigtes Institut f(cid:252)r Europ(cid:228)isches Wirtschafts- und Verbraucherrecht). Ensimm(cid:228)isess(cid:228) tutkimuksessa ker(cid:228)ttiin tietoja kuluttajasopimusten kohtuuttomia sopimusehtoja koskevasta Saksan oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) ja analysoitiin sit(cid:228). Vuonna 1995 tehdyn sopimuksen arvo oli 81 000 euroa. Toisen tutkimuksen aiheina olivat ovelta ovelle -myynti, pyramidimyynti ja verkostomarkkinointi. T(cid:228)m(cid:228)n vuonna 1998 tehdyn sopimuksen arvo oli 67 900 euroa. Kolmas tutkimus k(cid:228)sitteli rehti(cid:228) kaupank(cid:228)ynti(cid:228) koskevan yleisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)kehyksen toteutettavuutta. Sopimus tehtiin vuonna 1999, ja sen arvo oli 78 400 euroa


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0301/00 esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle. Eurooppalaisen oikeuskulttuurin tukeminen Tšekin tasavallassa.

eurovoc_concepts:
Czechia
Germany
accession negotiations
confiscation of property
removal

text: C 26 E/30 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 26. 1. 2001 (2001/C 26 E/040) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0300/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Selvitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t omaisuuskysymykset Saksan liittotasavallan ja T(cid:154)ekin tasavallan v(cid:228)lill(cid:228) On tunnettua, ett(cid:228) Saksan liittotasavallan hallitus on aina pit(cid:228)nyt kansainv(cid:228)lisen oikeuden vastaisena saksalaisten karkottamista T(cid:154)ekkoslovakiasta ja saksalaisten omaisuuden takavarikointia korvauksetta. Saksan hallitus on edustanut painokkaasti t(cid:228)t(cid:228) kantaa. Selvitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n omaisuuskysymyksen poliittista merkityst(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeusj(cid:228)rjestyksen kannalta ei voida selvitt(cid:228)(cid:228) viittaamalla EY:n perustamissopimuksen 295 artiklaan. Miten komissio arvioi edelleen selvitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) olevaa omaisuuskysymyst(cid:228) T(cid:154)ekin tasavallan kanssa k(cid:228)yt(cid:228)vien j(cid:228)senyysneuvottelujen yhteydess(cid:228), ja onko se valmis toimimaan t(cid:228)m(cid:228)n ep(cid:228)oikeudenmukaisen tilanteen selvitt(cid:228)miseksi? (2001/C 26 E/041) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0301/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Eurooppalaisen oikeuskulttuurin tukeminen T(cid:154)ekin tasavallassa T(cid:154)ekin tasavallan perustuslakituomioistuin p(cid:228)(cid:228)tti 8. maaliskuuta 1995 (cid:148)Dreithaler(cid:148)-asiassa, ett(cid:228) saksalaisen v(cid:228)est(cid:246)n omaisuuden takavarikointi ja heid(cid:228)n karkottamisensa nk. Benesch-asetusten nojalla oli sopusoin- nussa Eurooppalaisten sivistysvaltioiden oikeusperiaatteiden kanssa. N(cid:228)in ollen voimassa on edelleen 8. toukokuuta 1946 s(cid:228)(cid:228)detty laki T(cid:154)ekin ja Slovakian vapauden palauttamiseen liittyvien toimien oikeu- dellisuudesta. Kyse on rankaisemattomuutta koskevasta laista, joka luo oikeusperustan viel(cid:228) nyky(cid:228)(cid:228)nkin vaikuttaville mielivaltaisille toimille. Onko komissio tietoinen t(cid:228)st(cid:228) tuomiosta ja miten komissio arvioi tulevien j(cid:228)senyysneuvottelujen yhtey- dess(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) T(cid:154)ekin tasavallassa on voimassa syrjivi(cid:228) lakeja, jotka kohdistuvat muihin j(cid:228)senvaltioihin tai osaan niiden kansalaisista? Onko my(cid:246)s komissio sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)iden asetusten ja lakien poistaminen olisi my(cid:246)nteinen panos kehityksess(cid:228) kohti eurooppalaista oikeusj(cid:228)rjestyst(cid:228)? (2001/C 26 E/042) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0302/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Euroopan parlamentin 15. huhtikuuta 1999 antama p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma komission m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaiskerto- muksesta T(cid:154)ekin edistymisest(cid:228) Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa (1998) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassaan komission m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaiskertomuksesta T(cid:154)ekin edistymisest(cid:228) Euroopan unioniin liittymi- sen valmistelussa (A4-0157/1999) (1) Euroopan parlamentti vaati 15. huhtikuuta 1999 T(cid:154)ekin hallitusta kumoamaan edelleen voimassa olevat vuosien 1945 ja 1946 lait ja asetukset, jotka koskevat joidenkin entisen T(cid:154)ekkoslovakian v(cid:228)est(cid:246)ryhmien karkottamista. Vuoden 1999 m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaiskertomuksessa komissio toteaa, ett(cid:228) se on ottanut kertomuksen laadinnassa huomioon parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman. Voiko komissio ilmoittaa, onko se k(cid:228)ynyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmaan liittyen T(cid:154)ekin tasavallan hallituksen kanssa n(cid:228)it(cid:228) lakeja ja asetuksia koskevia neuvotteluja, ja miten se aikoo ottaa Euroopan parlamentin vaatimuksen huomioon j(cid:228)senyysneuvotteluissa? (1) EYVL C 219, 30. 7. 1999, s. 443