title: Kommissionens beslut nr 307/2000/EKSG av den 10 februari 2000 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av olegerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, Republiken Indien och Rumänien

eurovoc_concepts:
China
India
Romania
anti-dumping duty
flat product
import

formats: html pdf print

text: L 36/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 2. 2000 KOMMISSIONENS BESLUT nr 307/2000/EKSG av den 10 februari 2000 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av olegerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, Republiken Indien och Rumänien EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT (4) Samtliga exporterande tillverkare och de flesta klagande gemenskapstillverkare lämnade och synpunkter skriftligen. importörer med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, med beaktande av kommissionens beslut nr 2277/96/EKSG av den 28 november 1996 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska kol- och stålge- menskapen (1), ändrat genom beslut nr 1000/1999/EKSG (2), särskilt artiklarna 7 och 8 i detta, efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: (1) (2) (3) A. FÖRFARANDE Den 13 maj 1999 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inle- dande) som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av vissa stål med varmvalsade platta produkter av olegerat ursprung i Kina, Indien och Rumänien, och en under- sökning påbörjades i enlighet med artikel 5 i beslut nr 2277/96/EKSG (nedan kallat grundbeslutet). Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingi- vits av Eurofer för gemenskapstillverkare som står för en betydande del, enligt artiklarna 4. 1 och 5. 4 i grundbe- slutet, av den sammanlagda tillverkningen i gemen- skapen av den berörda produkten. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den berörda produkten och om väsentlig skada till följd därav, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att det skulle vara motiverat att inleda ett förfarande. I enlighet med artikel 5. 11 i grundbeslutet underrättade kommissionen officiellt de klagande gemenskapstillver- karna, de exporterande tillverkare, importörer, leveran- törer och användare som man visste berördes samt dessas för exportländerna om att förfarandet inletts. I enlighet med artikel 6. 5 i grundbeslutet gav kommissionen också de direkt berörda parterna möjlighet att lämna synpunkter skriftligen och att begära att bli hörda. intresseorganisationer och företrädarna (1) EGT L 308, 29. 11. 1996, s. 11. (2) EGT L 122, 12. 5. 1999, s. 35. (3) EGT C 133, 13. 5. 1999, s. 17. (5) (6) Kommissionen hörde samtliga berörda parter som inom den angivna tidsfristen begärt att bli hörda och visat att de troligen skulle komma att beröras av resultatet av förfarandet och att det fanns särskilda skäl att höra dem. För att de exporterande tillverkarna i Kina om de så önskade skulle kunna ansöka om marknadsekonomisk status eller individuell behandling sände kommissionen blanketter för ansökan om marknadsekonomisk status/ individuell behandling till de kinesiska exporterande till- verkare som man visste berördes. Kommissionen sände frågeformulär till alla dessa parter och till de parter som givit sig till känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande. Kommissionens frågeformulär besvarades av — elva klagande gemenskapstillverkare, — åtta exporterande tillverkare i de berörda länderna, — en icke närstående importör i gemenskapen, — en gemenskapsimportör som var de exporterande tillverkarna närstående, och — fyra användarföretag i gemenskapen. (7) Kommissionen inhämtade och kontrollerade samtliga uppgifter som bedömdes som nödvändiga för ett preli- minärt avgörande och gjorde kontrollbesök, där tillbör- ligt, hos följande företag: Klagande gemenskapstillverkare — Aceralia Corporacion Sid. , Madrid, Spanien — British Steel Plc, London, Förenade kungariket — Dillinger, Dillingen, Tyskland — GTS, Dunkerque, Frankrike — ILVA Spa, Genua, Italien — Palini and Bertoli, San Giorgio di Nogaro, Italien — Salzgitter, Salzgitter, Tyskland — Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Tyskland — Trametal, Genua, Italien — Voest Alpine, Linz, Österrike 11. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 36/5 Exporterande tillverkare a) K i n a — Angang New Steel Company Ltd, Anshan City — Jinan Iron & Steel Group Corporation, Jinan — Maanshan Iron & Steel Co Ltd, Maanshan — Qinhuangdao Shougang Plate Mill Co Ltd, Qinhuangdao — Shanghai Pu Dong Iron & Steel Co Ltd, Shanghai — Wuyang Iron and Steel Co Ltd, Wugang City b) I n d i e n — Steel Authority of India Ltd, New Delhi c) R u m ä n i e n — Sidex SA, Galati Icke närstående importör/användare i gemenskapen — Olan SA, Araia, Spanien Importörer i gemenskapen som var de exporterande tillver- karna närstående Rumänien: Sidex International plc, London, Förenade kungariket Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 1998 till och med den 31 mars 1999 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersök- ningen av skada omfattade perioden från och med 1995 till och med utgången av perioden för undersökning av dumpning (nedan även kallad skadeundersökningspe- rioden). B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT 1. Berörd produkt ex 7208 51 30 Den produkt som berörs är platta produkter av olegerat stål, inte i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsning, utan reliefmönster och med en tjocklek på över 10 mm och en bredd av minst 600 mm enligt (TARIC-nummer KN-nummer (TARIC-nummer ex 7208 51 50 7208 51 30*10), 7208 51 50*10), (TARIC-nummer ex 7208 51 91 7208 51 91*10) och ex 7208 51 99 (TARIC-nummer 7208 51 99*10), eller med en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm enligt KN-nummer ex 7208 52 91 (TARIC- nummer 7208 52 91*10), med ursprung i Kina, Indien och Rumänien. Kvartoplåtar tillverkas i allmänhet genom varmvalsning av plattor och kan vara av olika kvaliteter och dimen- sioner. Större delen av importen från tredje land till gemenskapen utgörs av standardkvaliteter såsom bygg- nadsstål (t. ex. S235, S275 och S355 enligt Euronorm EN 10025), stål för pannor för varvsindustrin och stål (enligt EN 10207). Undersökningen har visat att importen från de berörda länderna visserligen är koncentrerad till vissa KN- (8) (9) nummer men att den omfattar samtliga typer av kvarto- plåtar enligt ovan. 2. Likadan produkt (10) Undersökningen har visat att den produkt som impor- teras från de berörda länderna är identisk eller jämförbar med den produkt som tillverkas i gemenskapen, inte bara vad beträffar de grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaperna och användningsområdena utan även vad beträffar kvaliteterna och de olika dimen- sionerna av produkten. En jämförelse mellan den produkt som exporteras till gemenskapen och den som säljs på de inhemska marknaderna i Indien och Rumä- nien gav samma resultat. (11) Mot denna bakgrund dras slutsatsen att kvartoplåtar som tillverkas i de berörda länderna och säljs på de inhemska marknaderna i Indien och Rumänien eller exporteras till gemenskapen från samtliga tre länder är likadana enligt artikel 1. 4 i grundbeslutet som de som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin på gemen- skapens marknad. (12) (13) C. DUMPNING 1. Normalvärde 1. 1 Kina 1. 1. 1 M a r k n a d s e k o n o m i s k s t a t u s Enligt artikel 2. 7 b i grundbeslutet skall, vid antidump- ningsundersökningar rörande import från Kina, normal- värdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i den artikeln för tillverkare som kan visa att de uppfyller de kriterier som anges i artikel 2. 7 c, dvs. att marknadseko- nomiska förhållanden råder för dem. statligt inflytande, Sex kinesiska företag ansökte om marknadsekonomisk behandling. Undersökningen på plats hos dessa företag visade dock att staten hade ett avsevärt inflytande över fråga om samtligas verksamhet. Det konstaterades i råmaterialförsörjning, revision av räkenskaperna, byteshandel och markägande att kriteri- inte uppfylldes. erna i artikel 2. 7 c i grundbeslutet Närmare bestämt var kriterierna i artikel 2. 7 c första strecksatsen inte uppfyllda i fem företag, medan de i andra strecksatsen inte uppfylldes av två företag, de i tredje strecksatsen inte uppfylldes av fyra företag och de i fjärde strecksatsen inte uppfylldes av tre företag. Dess- utom ägdes alla dessa företag helt eller till större delen av staten. Därför drogs slutsatsen att inget av dessa företag kunde beviljas marknadsekonomisk behandling. (14) De berörda företagen och gemenskapsindustrin under- rättades om slutsatserna och gavs möjlighet att lämna synpunkter. L 36/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 2. 2000 1. 1. 2 J ä m f ö r b a r t l a n d 1. 2 Indien och Rumänien (15) (16) För att normalvärdet skulle kunna fastställas för de kine- siska företag som inte var verksamma under marknads- mässiga förhållanden måste enligt artikel 2. 7 i grundbe- slutet ett jämförbart land med marknadsekonomi väljas. Den klagande föreslog Taiwan eller Mexiko, och kommissionen föreslog Taiwan. De kinesiska företagen invände mot detta inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande och föreslog att Indien skulle användas i stället. De påpekade att Indien var en stor ståltillverkare med produktionsförhållanden som liknade de kinesiska. Tillverkningskostnaderna i Indien var jämförbara med de som rådde i Kina, eftersom Indien liksom Kina hade egna kol- och järnmalmsgruvor. Eftersom tillverkarna i Taiwan och Mexiko inte ville samarbeta övervägde kommissionen Indien och Rumä- nien. Av dessa två länder ansågs Indien vara det lämpli- gaste, eftersom den indiska inhemska marknaden var stort antal den största och karakteriserades av ett såsom konkurrerande lokala tillverkare. Vidare var, förklaras närmare nedan, den inhemska försäljningen i Indien representativ för exporten från Kina till gemen- skapen, vad beträffar både volym och produkttyper. (20) Vid fastställandet av normalvärdet avgjordes det först för var och en av de samarbetsvilliga exporterande tillver- karna huruvida den sammanlagda volymen av den inhemska försäljningen av den berörda produkten var representativ enligt artikel 2. 2 i grundbeslutet, dvs. om denna försäljning motsvarade minst 5 % av den volym av den berörda produkten som exporterades till gemen- skapen. Det konstaterades att samtliga samarbetsvilliga exporterande tillverkares inhemska försäljningsvolym motsvarade mer än 5 % av exportförsäljningen. (21) Därefter undersöktes för varje exporterande tillverkare huruvida den sammanlagda inhemska försäljningen av varje produkttyp motsvarade minst 5 % av volymen av exportförsäljningen till gemenskapen av samma typ. (22) För de produkttyper som uppfyllde 5 %-kriteriet fast- ställdes det huruvida tillräcklig försäljning ägt rum vid normal handel enligt artikel 2. 4 i grundbeslutet. 1. 1. 3 F a s t s t ä l l a n d e a v n o r m a l v ä r d e (17) Normalvärdet fastställdes således på grundval av den indiska exporterande tillverkarens inhemska priser. (18) Den indiska exporterande tillverkarens inhemska försälj- ning av den likadana produkten under undersökningspe- rioden var tillräcklig enligt artikel 2. 2 i grundbeslutet, eftersom den sammanlagt och för varje produkttyp motsvarade mer än 5 % av den volym av den berörda produkten som exporterades från Kina till gemenskapen. (23) Om volymen av den inhemska försäljningen av en viss produkttyp till priser som översteg enhetskostnaden utgjorde minst 80 % av försäljningen och det vägda genomsnittliga priset var lika högt som eller högre än den vägda genomsnittliga kostnaden, fastställdes normal- värdet för produkttypen i fråga på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats vid all fastställdes normal- I övriga fall inhemsk försäljning. värdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats vid återstående lönsam inhemsk försäljning, förutsatt att volymen av de lönsamma trans- aktionerna utgjorde mindre än 80 % men inte mindre än 10 % av försäljningen. (19) samma Kommissionen gjorde vidare för varje typ en bedömning av huruvida den indiska försäljningen av den likadana produkten hade ägt rum vid normal handel enligt artikel 2. 4 i grundbeslutet. I detta syfte jämfördes den samman- lagda tillverkningskostnaden per enhet under undersök- ningsperioden med priset per enhet vid varje inhemsk försäljningstransaktion period. Om under volymen inhemsk försäljning till priser som översteg enhetskostnaden för varje produkttyp utgjorde minst 80 % av försäljningen och det vägda genomsnittliga priset var lika högt som eller högre än den vägda genomsnittliga kostnaden, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats vid all inhemsk försäljning. I övriga fall fast- ställdes normalvärdet på grundval av de vägda genom- snittliga priser som faktiskt betalats vid den återstående lönsamma inhemska försäljningen, eftersom volymen lönsamma transaktioner inte understeg 10 % av försälj- ningen. Därefter beräknades ett vägt genomsnittligt normalvärde för varje KN-nummer. inhemska (24) Om volymen av den inhemska försäljningen av en viss produkttyp motsvarade mindre än 5 % av den volym som exporterades till gemenskapen, eller om volymen av den lönsamma försäljningen motsvarade mindre än 10 %, ansågs den inhemska försäljningen av denna produkttyp otillräcklig enligt artikel 2. 4 i grund- beslutet, och den lämnades därför utan beaktande. Eftersom inga andra tillverkare i det berörda landet hade någon representativ inhemsk försäljning konstruerades normalvärdet i sådana fall på grundval av den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnader för den exporterade produkttypen i fråga plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, i enlighet med artikel 2. 3 och 2. 6 i grundbeslutet. Försäljnings- och administra- tionskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna för varje exporterande tillverkare grundades på dennes representativa inhemska försäljning, och vinstmarginalen grundades på dennes representativa inhemska försäljning vid normal handel. 11. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 36/7 (25) När det gäller den indiska exporterande tillverkaren delades den inhemska försäljningen av den berörda produkten in i direktförsäljning och lagerförsäljning. Direktförsäljning sker direkt från fabriken till den icke närstående kunden, medan lagerförsäljning sker från ett nät av filialer över hela Indien. Vid undersökningen på plats konstaterades det att produktens kvalitet försämrades under lagringen, och ett stort antal rabatter gavs vid denna försäljning av olika skäl, varav ett av de vanligaste var sekunda kvalitet. Eftersom dessa rabatter gavs på olika sätt kunde före- taget inte identifiera de transaktioner vid vilka en kvali- tetsrabatt hade beviljats. Exportförsäljningen utgjordes dessutom endast av produkter av högsta kvalitet. Av dessa skäl beslutades det att normalvärdet prelimi- närt skulle fastställas på grundval av direktförsäljningen, eftersom det konstaterats att denna i kvalitetshänseende var jämförbar med exportförsäljningen samt att den ägde rum i tillräckliga kvantiteter. 2. Exportpris 2. 1 Kina (26) Undersökningen visade att all exportförsäljning av den icke närstående kunder i berörda produkten gick till i gemenskapen. enlighet med artikel 2. 8 i grundbeslutet, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas av dessa oberoende kunder. Exportpriserna beräknades därför (27) Eftersom en jämförelse mellan de uppgifter om exporten till gemenskapen som lämnats av de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna och statistik från Eurostat visade att exporten enligt de kinesiska siffrorna endast var 74 % av exporten enligt Eurostats uppgifter, drogs slutsatsen att priserna för den resterande försälj- ningen borde fastställas med utgångspunkt i Eurostats uppgifter, vilka ansågs representativa i detta samman- hang. (33) 2. 2 Indien och Rumänien (28) Om exportförsäljningen till gemenskapen gick direkt till oberoende importörer fastställdes exportpriserna på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas av dessa importörer, i enlighet med artikel 2. 8 i grundbeslutet. (29) Om exportförsäljningen gick till importörer i gemen- skapen som var den exporterande tillverkaren när- stående, konstruerades exportpriserna på grundval av de till vilka de importerade produkterna första priser gången såldes vidare till oberoende köpare i gemen- skapen, i enlighet med artikel 2. 9 i grundbeslutet. Juster- ingar gjordes för alla kostnader som uppstått mellan import och återförsäljning, inbegripet en skälig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader plus en vinstmarginal på 5 % som preliminärt fastställdes med utgångspunkt i de tillgäng- liga uppgifterna. 3. Jämförelse (30) För att en rättvis jämförelse skulle åstadkommas togs vederbörlig hänsyn i form av justeringar till påstådda olikheter enligt artikel 2. 10 i grundbeslutet som bevisats påverka prisernas Justeringar gjordes jämförbarhet. sålunda för avdrag, transport, försäkring, hantering, last- ning och därmed sammanhängande kostnader, kredit och provisioner. (31) Det indiska företaget begärde en justering för importav- gifter. Denna begäran avslogs i enlighet med artikel 2. 10 b i grundbeslutet, eftersom det inte kunde bevisas att de material för vilka importtullar skulle betalas fysiskt ingick i de berörda produkter som såldes på den inhemska marknaden och att beloppet inte hade tagits ut eller återbetalats för den produkt som exporterades till gemenskapen. 4. Dumpningsmarginaler 4. 1 Allmän metod (32) Dumpningsmarginalerna i fastställdes enlighet med artikel 2. 10 och 2. 11 i grundbeslutet på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normal- värdet för varje produkttyp och det vägda genomsnitt- liga exportpriset fritt fabrik för samma produkttyp och i samma handelsled. Vad Indien och Rumänien beträffar gjordes jämförelsen på nivån fritt fabrik och vad Kina beträffar på fob-nivån. enligt Eurostats För att åtgärdernas effektivitet skulle kunna säkerställas måste en övrig dumpningsmarginal fastställas för vart och ett av de berörda länderna. Kommissionen jämförde därför för varje berört land volymen av den import som kom från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna med den sammanlagda volymen av importen från exportländerna importstatistik. Det konstaterades att samarbetsviljan låg på en hög nivå i Indien (86 %). Kommissionen ansåg det därför lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de icke samar- betsvilliga företagen till samma nivå som den högsta individuella dumpningsmarginal som fastställts för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i det berörda landet. Eftersom exportvolymen för den enda samarbets- villiga exporterande tillverkaren i Rumänien endast var 27 % jämfört med Eurostats uppgifter fastställdes den övriga antidumpningsmarginalen till samma nivå som den högsta kvartalsdumpningsmarginal som konstaterats i det landet för en enskild produkttyp som såldes i representativa ansågs nödvändig också för att det skulle kunna undvikas att bristande samarbete premierades och att det skapades möjligheter till kringgående. kvantiteter. Denna metod L 36/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 2. 2000 (34) Samtliga sex kinesiska exporterande tillverkare ansökte om individuell behandling, dvs. fastställande av en indi- viduell dumpningsmarginal på grundval av företagens individuella exportpriser. Kommissionen kontrollerade huruvida dessa företag faktiskt och rättsligt var oberoende av den kinesiska staten i tillräcklig utsträckning. Inget av de berörda företagen kunde på ett för kommis- sionen tillfredsställande sätt visa att de uppfyllde samt- liga kriterier. Framför allt kunde det inte garanteras att inget statligt inflytande förekom. Vissa företag kunde inte visa att de hade fullständig kontroll över sin försörj- ning av råmaterial och insatsvaror i allmänhet. Dess- utom ägdes samtliga företag helt eller till större delen av staten. Det beslutades följaktligen att inget av dessa företag skulle beviljas individuell behandling. (35) Nedanstående konstaterades, dumpningsmarginaler uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns. 4. 2 Kina 34,3 % (36) Eftersom de sex samarbetsvilliga exporterande tillver- karna inte beviljats marknadsekonomisk status eller indi- viduell behandling beaktades deras exportpriser tillsam- mans med Eurostats uppgifter för att Kinas samman- lagda export till gemenskapen skulle omfattas. Jämfö- relsen kunde därmed endast göras med utgångspunkt i KN-nummer. till allt tredje emellertid Det konstaterades att ingen av de tillverkare som nämnts själv hade importerat produkten i fråga. Ett handelsfö- retag som tillhörde samma koncern som en klagande gemenskapstillverkare importerat hade produkten i fråga under undersökningsperioden. Detta företag, som köpte stål över hela världen, även från tillverkaren i samma koncern, och sålde för egen räkning framför land, konstaterades handla oberoende. Strukturen hos den koncern som bägge före- tagen tillhör är sådan att vart och ett av företagen har sina egna räkenskaper, avger separata årsredovisningar och inte har någon överenskommelse om överföring av vinster eller förluster med förvaltningsbolaget. Dessutom lämnas separata inkomstskattedeklarationer, vart och ett av företagen har sin egen styrelse, och affärsförbindel- serna med övriga företag i koncernen präglas av oberoende på samma villkor som gäller för förbindel- serna med andra företag med vilka ingen rättslig förbin- delse finns. Inköpen i fråga kan därför inte ha påverkat den berörda tillverkarens ställning, och det ansågs inte finnas några skäl att undanta någon tillverkare av varm- valsade platta produkter av olegerat stål från definitionen av gemenskapens tillverkning. (41) De ovannämnda arton gemenskapstillverkarna av varm- valsade platta produkter av olegerat stål står därför för gemenskapens tillverkning enligt artikel 4. 1 i grundbe- slutet. 4. 3 Indien (37) Steel Authority of India Ltd Övriga företag 4. 4 Rumänien (38) Sidex SA Övriga företag 1. 2 Gemenskapsindustrin (42) Av de tolv tillverkare som ingivit klagomålet var det tio som besvarade kommissionens tillät undersökningar på plats och på begäran lämnade ytterli- gare uppgifter till kommissionen; de ansågs därför som samarbetsvilliga vid undersökningen. frågeformulär, 51,1 % 51,1 % 14,4 % 52,6 % D. SKADA 1. Definition av gemenskapsindustrin 1. 1 Gemenskapens sammanlagda tillverkning (39) Inom gemenskapen tillverkas den berörda produkten av — tolv tillverkare som ingav klagomålet, — fem gemenskapstillverkare som stödde klagomålet, och — en gemenskapstillverkare som inte stödde klago- målet. Dessa tio gemenskapstillverkare är Aceralia (Spanien), British Steel (Förenade kungariket), Dillinger (Tyskland), ILVA (Italien), Palini and Bertoli GTS (Frankrike), Salzgitter (Italien), (Tyskland), Thyssen (Tyskland), Trametal (Italien) och Voest Alpine (Österrike). Dessa företag svarade för mer än 75 % av gemenskapens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden och stod därmed för en betydande del av gemenskapens tillverkning enligt artikel 5. 4 i grundbeslutet, och de kallas nedan gemenskapsindustrin. som används (43) Åtta av dessa företag är helt integrerade, dvs. de stål- plattor för valsning av den berörda produkten tillverkas eller köps inom den koncern de tillhör. De andra två företagen är så kallade omvalsare och köper stålplattor på den fria marknaden för att tillverka den berörda produkten. (40) Några att exporterande tillverkare hävdade vissa klagande gemenskapstillverkare under undersökningspe- rioden hade importerat varmvalsade platta produkter av olegerat stål från de länder som berördes av förfarandet. Kommissionen undersökte därför om någon av dem borde undantas från definitionen av gemenskapens till- verkning. För att preliminära avgöranden skulle kunna träffas gjordes undersökningar på plats hos sju klagande tillver- kare. Dessa tillverkning utgjorde gemenskapsindustrins sammanlagda tillverkning. sammanlagda sju företags 80 % av omkring 11. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 36/9 1. 3 Övriga gemenskapstillverkare (44) De två övriga klagande tillverkarna, vars tillverkning utgjorde mindre än 2 % av de tolv klagande tillverkarnas sammanlagda tillverkning, besvarade inte kommissio- nens frågeformulär. Det ansågs därför att de inte var samarbetsvilliga vid undersökningen och att de därmed inte ingick i gemenskapsindustrin. Av de övriga sex tillverkarna svarade en, som stödde klagomålet, delvis på kommissionens frågeformulär och tillät i princip undersökningar på plats, medan de andra fem inte över huvud taget besvarade kommissionens frågeformulär. Dessa åtta företag kallas nedan övriga gemenskapstillver- kare. 2. Förbrukning (45) Förbrukningen i gemenskapen beräknades på grundval av den sammanlagda volymen av gemenskapsindustrins och de övriga gemenskapstillverkarnas försäljning på gemenskapens marknad samt den sammanlagda import- volymen. De övriga gemenskapstillverkarnas försäljningsvolym beräknades med utgångspunkt i uppgifterna i klagomålet och de svar på kommissionens som lämnats av den övriga tillverkare som nämns i skäl 44. Importen beräknades på grundval av uppgifter från Eurostat eller uppgifter i svaren på kommissionens fråge- formulär från exporterande tillverkare. frågeformulär (46) Förbrukningen i gemenskapen, beräknad på detta sätt, var 573 097 ton/månad 1995, 522 349 ton/månad 1996, 558 569 ton/månad 1997 och 604 929 ton/ månad under undersökningsperioden. Under 1995 präglades gemenskapens marknad för den berörda produkten av stor efterfrågan och en stabil pris- nivå. Förbrukningen minskade 1996 med 8,9 % och ökade sedan med 10,7 % 1997 och med ytterligare 7,9 % under undersökningsperioden, då den nådde en högre nivå än 1995 (+ 5,2 %). förbrukningen Vad undersökningsperioden under beträffar visade undersökningen att den var särskilt hög under första halvåret 1998 jämfört med både samma 3. 2 Volymer, marknadsandelar och priser period 1997 och andra halvåret 1998. Den synliga förbrukningen var närmare bestämt 577 795 ton/månad under andra halvåret 1997, 660 000 ton/månad under första halvåret 1998 och 571 000 ton/månad under andra halvåret 1998. 3. Import från de berörda länderna 3. 1 Sammanslagning (47) De rumänska myndigheterna och vissa exporterande till- verkare hävdade att dessas export inte borde slås samman med exporten från de övriga länder som omfat- tades av förfarandet, eftersom varken prisnivån eller utvecklingen av försäljningsvolymen var densamma. Den rumänska exporterande tillverkaren hävdade framför allt att dess export till gemenskapen minskat under under- sökningsperioden. (48) Efter en noggrann granskning av dessa påståenden och med beaktande av de villkor som fastställs i artikel 3. 4 i grundbeslutet erinrar kommissionen om att de dump- ningsmarginaler som konstaterats för Kina, Indien och Rumänien var 34,3 %, 51,1 % respektive 52,6 %, dvs. långt över miniminivån. Mellan 1995 och undersökningsperioden ökade dess- utom importen från samtliga tre berörda länder, och den hade framför allt en betydande andel av gemenskapens marknad. Trots en liten minskning under undersök- ningsperioden låg volymen av importen från vart och ett av de tre länderna, och således motsvarande marknads- andelar, avsevärt över miniminivån. Vidare låg priserna för importen från samtliga tre länder på samma nivå. för undersökning var Slutligen visade kommissionens analys att de berörda produkterna som importerades från de länder som är fullständigt utbytbara föremål sinsemellan och mot dem som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin. Alla importerade produkter såldes också till samma kunder med tillämpning av en liknande prispolitik. Därför drogs slutsatsen att det var lämpligt att vid bedömningen slå samman verkan av importen från Kina, Indien och Rumänien i enlighet med artikel 3. 4 i grund- beslutet. (49) Följande uppgifter om volymer, marknadsandelar och priser härleddes ur Eurostats importstatistik och svaren på kommissionens frågeformulär: Sammanlagd import från de berörda länderna 1995 1996 1997 Undersökningsperioden (1/1998–3/1999) Volym (ton/månad) 49 709 53 374 61 243 80 045 Marknads-andelar (%) Genomsnittspris (ecu/ton) 8,7 288 10,2 298 11 315 13,6 321 L 36/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 2. 2000 Under skadeundersökningsperioden ökade den sammanlagda volymen av den dumpade importen med mer än 66 %, och de motsvarande sammanlagda marknadsandelarna ökade med 4,9 procenten- heter. Samtidigt ökade priserna med 10,1 % upp till 321 euro/ton. Uttryckt halvårsvis uppvisade den sammanlagda dumpade importen följande utveckling vad beträffar volymer (uttryckta i ton/månad) och priser (uttryckta i ecu/ton): 1995 1–6 1995 7–12 1996 1–6 1996 7–12 1997 1–6 1997 7–12 1998 1–6 1998 7–12 1999 1–3 Volym 46 313 53 105 62 904 43 843 52 392 70 095 116 754 66 190 45 656 Pris 267 305 307 286 296 330 340 311 249 3. 3 Prisunderskridande (50) fastställandet av prisunderskridandet analyserade För avseende undersökningspe- kommissionen uppgifter rioden. Eftersom undersökningen omfattar så många olika varmvalsade platta produkter delades de berörda produkter som såldes av gemenskapsindustrin och importerades från exportländerna in i kategorier med utgångspunkt i tre kriterier: stålets bredd, tjocklek och kvalitet. för försäljningspriserna Jämförelsen gjordes sedan kvartalsvis mellan de vägda genomsnittliga importerade produkter i varje kategori och gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspriser för produkter i samma kategori. De priser som användes var de som togs ut av den första oberoende kunden, utan avdrag, vid behov justerade, genom avdrag för transportkost- nader, till nivån fritt fabrik för gemenskapsindustrins produkter och nivån cif vid gemenskapens gräns, efter tull, för importerade produkter. Dessutom justerades importpriserna till att inkludera kostnader för tullkla- rering och kostnader efter import. De senare bestämdes på grundval av resultaten av den undersökning som genomförts beträffande icke närstående importörer. (51) Prisunderskridandet konstaterades nivåer: ligga på följande Indien — Steel Authority of India Limhed Kina Rumänien — Sidex — Övriga företag 4. Gemenskapsindustrins situation 4. 1 Tillverkning 12,6 % 15,4 % 11,4 % 19,0 % (54) (55) (52) Under skadeundersökningsperioden var tillverkningen i stort sett stabil; den ökade något från 407 320 ton/ månad 1995 till 397 647 ton/månad 1996, var som högst 1997 med 428 761 ton/månad och minskade igen med 6,7 % till 400 015 ton/månad under undersök- ningsperioden. 4. 2 Kapacitet och kapacitetsutnyttjande för samtliga berörda varmvalsade platta produkten och övriga stålprodukter) produkter (den (53) Eftersom de anläggningar som används för tillverkning av den berörda produkten även används för tillverkning av många olika typer av varmvalsad plåt som inte berörs av detta förfarande var det varken möjligt eller menings- fullt att ta fram specifika uppgifter om kapacitet och kapacitetsutnyttjande för den berörda produkten. Därför beaktades de uppgifter om tillverkning och kapa- citet som uppgivits för kommissionen beträffande alla varmvalsade platta produkter (den berörda produkten och övriga stålprodukter) inom ramen för EKSG- fördraget. De övriga stålprodukterna utgör omkring 25 % av den sammanlagda tillverkningen och är avsedda för andra stora marknader där det råder andra förhål- landen än på marknaden för den berörda produkten. Årsvisa uppgifter fanns endast fram till och med 1998. Kapacitetsutnyttjandet (förhållandet mellan tillverkning och kapacitet) ökade avsevärt mellan 1996 och 1997, från 71,6 % till 80,8 %, och denna nivå bibehölls sedan under 1998 då siffran var 80,3 %. Eftersom stålindustrin är kapitalintensiv måste tillver- karna hålla ett så högt kapacitetsutnyttjande som möjligt för att minska effekterna av de höga fasta kostnaderna. Åtta av de tio tillverkare som utgör gemenskapsindustrin är integrerade. Större delen av det stål de använder tillverkas i masugnar, och denna process är svår att anpassa till marknadens svängningar. Det kapacitetsut- nyttjande som uppnåddes 1997 och 1998 kan i vilket fall som helst inte betraktas som högt för denna typ av industri, och det råder ingen tvekan om att gemenskaps- industrin hade stor ledig kapacitet under skadeundersök- ningsperioden. 11. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 36/11 4. 3 Lager (61) också från på Lönsamheten, 13,3 % 1995 till 6,4 % 1996 och 6,1 % 1997 för att sedan stiga till 8,5 % under undersökningsperioden, dock utan att komma upp till 1995 års nivå. årsbasis, sjönk (56) Gemenskapsindustrins utgående lager minskade från 559 293 ton 1995 till 549 598 ton 1996 och 535 812 ton 1997. Under undersökningsperioden steg lagernivå- erna kraftigt, till 565 697 ton 1998 och 568 890 ton vid utgången av mars 1999. 4. 4 Försäljningsvolym i gemenskapen och motsva- rande marknadsandelar (57) Försäljningsvolymen på gemenskapens marknad mins- kade från 340 757 ton/månad 1995 till 315 323 ton/ månad 1996 och ökade sedan till 344 855 ton/månad 1997, vilket överensstämmer med förbrukningens utveckling. Under undersökningsperioden minskade den emellertid med 2 % till 337 841 ton/månad, medan förbrukningen ökade med 7,9 % under samma period. Detta innebär att gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapens marknad minskade med 0,9 % mellan 1995 och undersökningsperioden, medan förbrukningen ökade med 5,2 %. (58) Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade stadigt under de första tre åren av skadeundersökningsperioden, från 59,5 % 1995 till 60,4 % 1996 och 61,7 % 1997 för att sedan under undersökningsperioden minska med till 55,8 %. Detta motsvarar en 5,9 procentenheter sammanlagd förlust av marknadsandelar på 3,7 % mellan 1995 och undersökningsperioden, medan den dumpade importens marknadsandel såsom nämns ovan ökade med 4,9 procentenheter. 4. 5 Genomsnittliga försäljningspriser i gemenskapen samt lönsamhet (59) Det framkom under undersökningen att en granskning av gemenskapsindustrins priser och lönsamhet som begränsade sig till undersökningsperioden (en period på 15 månader) skulle leda till felaktiga slutsatser, eftersom gemenskapens marknad genomgick stora förändringar under denna period. Vid bedömningen av utvecklingen av försäljningspri- serna och lönsamheten i gemenskapen analyserades uppgifterna därför först årsvis mellan 1995 och under- sökningsperioden, sedan halvårsvis mellan 1995 och undersökningsperioden och slutligen kvartalsvis under undersökningsperioden. 4. 5. 1 Årsvis analys (60) De vägda genomsnittliga priserna sjönk något, från 381 ecu/ton 1995 till 367 ecu/ton 1996 och 366 ecu/ton 1997, och steg sedan till 382 ecu/ton under undersök- ningsperioden, dvs. till 1995 års nivå. 4. 5. 2 Halvårsvis analys (62) De vägda genomsnittliga priserna och lönsamheten analyserades för varje halvårsperiod under perioden 1995–1998 och för de sista sex månaderna av under- sökningsperioden (dvs. fjärde kvartalet 1998 och första kvartalet 1999). (63) Vad beträffar gemenskapsindustrins vägda genomsnitt- liga priser konstaterades det att de mellan 1995 och 1997 rörde sig kring 378 ecu/ton, med en största varia- tion på 9 %. Under första halvåret 1998 nåddes en mycket hög nivå, 412 ecu/ton, vilken följdes av en kraftig minskning till 384 ecu/ton under andra halvåret 1998 och 332 ecu/ton sex månader. undersökningsperiodens under sista (64) Under samma period utvecklades lönsamheten på liknande sätt och varierade från som lägst 2,7 % under andra halvåret 1996 till som högst 15 % under första halvåret 1998. Under undersökningsperiodens sista sex månader gjorde gemenskapsindustrin en förlust på 4,3 %. 4. 5. 3 Kvartalsvis analys under undersökningsperioden (65) De vägda genomsnittliga priserna och lönsamheten under undersökningsperioden analyserades också på kvartalsbasis. (66) Under de första tre kvartalen 1998 gjorde de höga priserna för gemenskapsindustrins produkter att en lönsamhet på över 13 % kunde nås, en nivå som tidigare endast uppnåtts under 1995 när marknaden känneteck- nades av mycket stor efterfrågan och motsvarande pris- nivåer. fjärde kvartalet 1998 Under tredje och i synnerhet började priserna emellertid sjunka kraftigt, till 361 ecu/ton, dvs. betydligt under det genomsnittliga priset på 378 ecu/ton under perioden mellan 1995 och 1998. Under första kvartalet 1999 sjönk priserna med ytterli- gare 15,5 % jämfört med priserna under fjärde kvartalet 1998. Mellan första kvartalet 1998 och första kvartalet 1999 sjönk priserna med mer än 25 %. Samtidigt sjönk lönsamheten med 9,7 procentenheter mellan tredje och fjärde kvartalet 1998 och med ytterli- gare 11,6 procentenheter första kvartalet 1999. Mellan första kvartalet 1998 och första kvartalet 1999 sjönk lönsamheten med mer än 22,1 procentenheter. L 36/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 2. 2000 Nedanstående tabell innehåller närmare kvartalsvila uppgifter om priser och lönsamhet: I/1998 II/1998 III/1998 IV/1998 I/1999 Pris (ecu/ton) 407 417 406 Lönsamhet (%) + 14,1 + 15,9 + 13,3 361 + 3,6 305 – 8 4. 6 Sysselsättning E. ORSAKSSAMBAND (67) Sysselsättningen minskade från 6 943 anställda 1995 till 6 708 under 1996, 6 290 under 1997 och 6 008 under undersökningsperioden, vilket motsvarar en samman- lagd minskning på mer än 13 %. 1. Inledning 4. 7 Slutsats om skada (68) Undersökningen visade att priserna för den dumpade importen, vilken ökade betydligt sett till både volym och marknadsandel, avsevärt underskred gemenskapsindust- rins priser. Samtidigt kunde gemenskapsindustrin, trots att mark- naden expanderat betydligt sedan 1996 och ledig kapa- citet fanns, inte öka sin tillverkning mellan 1997 och undersökningsperioden. Den var tvärtom tvungen att minska tillverkningen och öka lagren. Mellan 1995 och undersökningsperioden var volymen av gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapens marknad i stort sett stabil, medan förbrukningen ökade med mer än 5 %. Mellan 1997 och undersökningspe- rioden minskade försäljningsvolymen med 2 %, medan förbrukningen ökade med mer än 7,9 %. Detta ledde till att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade totalt sett under skadeundersökningsperioden (–3,7 %). Mellan 1997 och undersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins marknadsandel med 5,9 procent- enheter. sista undersökningsperiodens Fram till mitten av 1998 var gemenskapsindustrins priser höga och stora vinster kunde noteras, framför allt till följd av den stora efterfrågan. Därefter, i synnerhet under fjärde kvartalet 1998 och första kvartalet 1999 (dvs. sex månader), försämrades gemenskapsindustrins situation betydligt, särskilt vad beträffar priser och ekonomiskt resultat. Under denna period sjönk priserna kraftigt, till omkring 18 % under det genomsnittliga pris som konstaterats under det föregående kvartalet, och det ekonomiska resultatet utgjordes av en förlust (–4,3 %). Under första kvartalet 1999 sjönk priserna med 25 % jämfört med första kvartalet 1998, och det ekonomiska resulatet försämrades till en förlust på omkring 8 %. (69) (70) Kommissionen undersökte i enlighet med artikel 3. 6 och artikel 3. 7 i grundbeslutet om den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit orsakats av den dumpade importen från Indien, Kina och Rumänien; även andra kända faktorer undersöktes för att det skulle kunna säkerställas att skada orsakad av dessa faktorer inte till- skrevs den dumpade importen. Vid en analys av stålmarknaden måste hänsyn tas till att stål är en viktig handelsvara och att dess grundpris, vilket offentliggörs i specialiserade medier, är välkänt av alla aktörer på marknaden. Den produkt som berörs av denna undersökning är därför, oavsett om den tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin eller importeras från de berörda länderna, i hög grad priskänslig, och pris- svängningar förmedlas snabbt till hela marknaden. (71) Det bör också erinras om att marknaden för den produkt som berörs av denna undersökning är order- styrd såtillvida att förekomsten av så många olika produkter, som skiljer sig kraftigt åt i fråga om kvalitet, bredd och tjocklek, gör att tillverkning måste ske på beställning. Vid bedömningen av verkan av någon faktor, t. ex. dumpning, på gemenskapsindustrins försälj- ning i gemenskapen måste därför hänsyn tas till en viss eftersläpning. 2. Den dumpade importens verkan 2. 1 Den dumpade importens volym (72) Under 1995 importerades 49 709 ton/månad från de tre berörda länderna, vilket utgjorde omkring 38 % av den sammanlagda importen till gemenskapen. Volymen av den dumpade importen ökade kraftigt under de följande åren (+ 7,3 % mellan 1995 och 1996, + 14,7 % mellan 1996 och 1997 och + 34,4 % mellan 1997 och under- sökningsperioden). undersökningsperioden utgjorde den dumpade importen mer än 47,5 % av den sammanlagda importen. Under Mot bakgrund av analysen ovan dras preliminärt slutatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada enligt artikel 3. 1 i grundbeslutet. (73) Volymen av den dumpade importen analyserades också i absoluta jämfördes på halvårsbasis med samt gemenskapsindustrins tillverkning. tal 11. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 36/13 (74) (75) Volymen av den dumpade importen ökade kraftigt, från 52 392 ton/månad under första halvåret 1997 till 70 045 ton/månad under andra halvåret 1997, och nådde sin högsta nivå med 116 754 ton/månad under första halvåret 1998 (dvs. en dryg fördubbling jämfört med första halvåret 1997). Under andra halvåret 1998 minskade importen till 66 190 ton/månad, vilket innebar att den fortfarande låg långt över genomsnittet för perioden mellan 1995 och första halvåret 1997, och den minskade igen under första kvartalet 1999, till 45 656 ton/månad, och låg därmed nära den nivå för importvolymen som noterades mellan 1995 och början av 1997. och En jämförelse mellan volymen av den dumpade importen och gemenskapsindustrins tillverkning visar att förhållandet mellan importen från de tre berörda länderna sammanlagda gemenskapsindustrins genomsnittliga tillverkning varierade mellan 11 % under andra halvåret 1996 och 16,5 % under andra halvåret 1998, med undantag för de första sex månaderna av undersökningsperioden, då importen motsvarade mer än 29,2 % av gemenskapsindustrins sammanlagda genom- snittliga tillverkning. (76) Den dumpade importen låg under första halvåret 1998 på 116 754 ton/månad, dvs. över 46 000 ton/månad mer än under de föregående sex månaderna, vilket sett i förhållande till förbrukningen, som i genomsnitt var omkring 570 000 ton/månad mellan 1995 och 1997, innebär exceptionell utsträckning, med mer än 8,5 %. Denna import tillgo- dosåg en mycket stor synlig förbrukning under samma period. Under den återstående delen av undersöknings- perioden, när det stod klart att användarna inte kunde absorbera denna ökning av den synliga förbrukningen, sjönk dock priserna och vinsterna avsevärt. att marknadsandelen ökat i (77) Det framgår av det ovanstående att denna ökning av volymen av den dumpade importen i mycket hög utsträckning bidrog till ökningen av den synliga förbruk- ningen, eftersom gemenskapsindustrin förlorade order och tvingades öka lagren från 535 812 ton vid utgången av 1997 till 565 697 ton vid utgången av 1998 och 568 890 ton den 31 mars 1999 och gradvis minska tillverkningen från 428 761 ton/månad 1997 till 400 015 ton/månad under undersökningsperioden. ningsperioden. För att täcka de fasta kostnaderna var gemenskapsindustrin därför tvungen att upprätthålla till- verkningsnivåerna och sälja till de låga priser som dumpningen givit upphov till. Detta ledde till att lönsamheten sjönk och stora förluster noterades under första kvartalet 1999. Lönsamhetens förändring under undersökningsperioden är anmärkningsvärd: den gick från en vinst på försäljningen på över 14 % under första kvartalet 1998 till en förlust på 8 % under första kvar- talet 1999, en tillbakagång med mer än 22 procenten- heter. 2. 3 Slutsats (79) Med hänsyn till det stora inflödet av dumpad import som inte stod i proportion till vad marknaden på lång sikt kunde absorbera, till den därav följande skillnaden mellan priserna för den dumpade importen och gemen- skapsindustrins priser samt till gemenskapsindustrins försämrade situation dras slutsatsen att den dumpade importen från Kina, Indien och Rumänien vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada enligt artikel 3. 6 i grundbeslutet. 3. Verkan av andra faktorer 3. 1 Förbrukning (80) Kommissionen undersökte om förbrukningens utveck- ling påverkat gemenskapsindustrins situation. I detta sammanhang erinras det om att förbrukningen mellan 1995 och undersökningsperioden ökade med 5,2 %, försäljning minskade medan något. gemenskapsindustrins (81) Förbrukningens utveckling kan därför inte anses ha påverkat gemenskapsindustrins situation negativt. 3. 2 De övriga gemenskapstillverkarnas situation (82) De övriga gemenskapstillverkarnas situation togs också i I detta sammanhang erinras det om att beaktande. kommissionen hade tillgång till de uppgifter som lämnats i klagomålet; en av de övriga gemenskapstillver- karna hade också samarbetat till viss del. 2. 2 Priser för den dumpade importen (78) Under 1997 var skillnaden mellan priserna för den dumpade importen och gemenskapsindustrins priser omkring 50 ecu/ton. Denna prisskillnad ökade dock till mer än 70 ecu/ton 1998 och minskade sedan till omkring 56 ecu/ton under första kvartalet 1999. (83) Mot bakgrund av att stålindustrin arbetar med en viss eftersläpning orsakade den stora ökningen av importvo- lymen sex månader en snabb destabilisering av marknaden, och priserna pressades ned under återstoden av undersök- undersökningsperiodens under första På grundval av dessa uppgifter gjordes en beräkning av hur de övriga gemenskapstillverkarnas försäljningsvolym utvecklats, vilket gjorde det möjligt att fastställa förbruk- ning och marknadsandelar under skadeundersökningspe- rioden. Volymen av de övriga gemenskapstillverkarnas försälj- ning på gemenskapens marknad minskade från 102 778 ton/månad 1995 till 91 210 ton/månad 1996 och 65 470 ton/månad 1997 för att sedan öka till 93 662 ton/månad under undersökningsperioden. Motsvarande marknadsandel 17,5 % 1996, 11,8 % 1997 och 15,5 % under undersökningsperioden. 17,9 % 1995, var L 36/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 2. 2000 Minskningen av försäljningsvolym och marknadsandel mellan 1996 och 1997 berodde på att en gemenskaps- tillverkare lämnade marknaden. Denna tillverkare kom tillbaka under undersökningsperioden, men de övriga gemenskapstillverkarna kunde ändå inte uppnå samma marknadsandel som tidigare; mellan 1995 och under- sökningsperioden minskade den med 2,4 procenten- heter. 3. 3 Utbudsöverskott (84) Vissa exporterande tillverkare i de berörda länderna gjorde gällande att marknaden under undersökningspe- rioden kännetecknades av utbudsöverskott och överka- pacitet och att detta var orsaken till gemenskapsindu- strins eventuellt försämrade resultat. Kommissionen konstaterade att marknaden verkligen var mättad under undersökningsperioden och att detta berodde på den exceptionella ökningen av dumpad import mellan 1997 och 1998 (+ 34,4 %). Detta var orsaken till att gemenskapsindustrin minskade sin till- verkning och förlorade marknadsandelar. Det var i själva verket den ökade dumpade importen som orsakade utbudsöverskottet vållade på marknaden gemenskapsindustrin väsentlig skada. och 3. 4 Konkurrensbegränsande metoder från gemen- skapsindustrins sida (85) Vissa exporterande tillverkare hävdade att gemenskaps- industrins inblandning i konkurrensbegränsande verk- samhet omöjliggjorde eftersom denna verksamhet fullständigt snedvridit marknadssitua- tionen. skadebedömningen, (86) De hänvisade i sin argumentation för det första till ett kommissionsbeslut (98/247/EKSG av den 21 januari 1998, ärendet avseende legeringspåslag) genom vilket påföljder utdömdes för konkurrensbegränsande metoder inom sektorn för rostfritt stål. I detta sammanhang erinras det om att den aktuella undersökningen gäller en produkt av olegerat stål som är avsedd för en annan marknad än den för rostfritt stål. Detta argument är därför inte relevant. (87) För det andra gjorde de gällande att den tyska stålhan- deln använde sig av ett system för informationsutbyte. Detta påstående grundades på ett kommissionsbeslut av den 26 november 1997 om ett förfarande i enlighet med artikel 65 i EKSG-fördraget (målet avseende Wirt- schaftsvereinigung Stahl). I detta beslut konstaterades att det ifrågavarande systemet för informationsutbyte visser- ligen utgjorde en överträdelse mot konkurrensbestäm- melserna men att det inte genomförts av de berörda parterna till följd av den skriftliga varning som kommis- sionen sänt till dem den 8 juli 1996. Med hänsyn till den (två år när undersökningsperioden tid som förflutit inleddes) och det faktum att det i samband med den aktuella undersökningen inte lämnats några dokumente- rade eller styrkta uppgifter som strider mot kommissio- nens tidigare avgöranden, kan slutsatsen dras att inte heller det andra argumentet är relevant. (88) (89) 3. 5 Import från andra tredje länder Kommissionen analyserade också hur import från andra länder som inte omfattas av den aktuella undersök- ningen påverkade gemenskapsindustrins situation. Vissa exporterande tillverkare gjorde gällande att import från Polen, Tjeckien, f. d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bulgarien och Ukraina vållade gemenskapsindustrin skada och att det skulle vara diskriminerande att införa åtgärder endast mot import från Indien, Kina och Rumä- nien. 3. 5. 1 Import från andra tredje länder sammantaget betraktad Volymen av denna import från tredje land och dess marknadsandel ökade under skadeundersökningspe- rioden från 13,9 % 1995 till 15,1 % under undersök- ningsperioden. Mellan 1997 och undersökningspe- rioden, dvs. när den största volymen dumpad import från de länder som omfattas av undersökningen kom in på gemenskapens marknad och ökade dessa länders marknadsandel med 2,3 procentenheter, minskade emel- lertid marknadsandelen för importen från andra tredje länder med 0,4 procentenheter. (90) Under skadeundersökningsperioden var priset för import från andra tredje länder i stort sett stabilt; det varierade mellan 306 ecu/ton 1996 och 325 ecu/ton under under- sökningsperioden. Under 1997 nådde priset för den dumpade importen, som stigit gradvis sedan 1995, samma nivå som priset för import från andra tredje länder (313 ecu/ton jämfört med 315 ecu/ton). Under undersökningsperioden sjönk dock priset för den dumpade importen igen, och det underskred därmed priset för import från andra tredje länder (317 ecu/ton jämfört med 325 ecu/ton). (91) Nedanstående avgöranden träffades i fråga om import från de enskilda länderna. 3. 5. 2 Polen och Tjeckien (92) Volymen av importen från Polen minskade med 24,5 % mellan 1995 och undersökningsperioden, och importen från Tjeckien ökade från 16 234 ton/månad 1995 till 25 175 ton/månad 1997 för att sedan minska kraftigt till 19 955 ton/månad under undersökningsperioden. Under den senare perioden var marknadsandelen för importen från Polen och Tjeckien 1,8 % respektive 3,3 %, och priserna var lägre än gemenskapsindustrins priser men högre för den dumpade än priserna importen. 3. 5. 3 F. d. jugoslaviska republiken Makedonien (93) På grundval av uppgifter från Eurostat konstaterades att jugoslaviska republiken Makedonien ökade sin f. d. export till gemenskapen under skadeundersökningspe- rioden. Under undersökningsperioden var dess mark- nadsandel 1,9 %, och dess priser var lägre än gemen- skapsindustrins priser men högre än priserna för den dumpade importen. 11. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 36/15 3. 5. 4 Bulgarien och Ukraina (378 ecu/ton), och gemenskapsindustrin gick därmed fortfarande med vinst. (94) Exporten från Bulgarien minskade mellan 1995 och undersökningsperioden, medan exporten från Ukraina ökade stadigt under samma period. Deras marknadsan- delar var 2 % respektive 1,5 % under undersökningspe- rioden, och deras priser var lägre än gemenskapstillver- karnas priser och låg på ungefär samma nivå som priserna för den dumpade importen. 3. 5. 5 Polens, Tjeckiens, f. d. jugoslaviska republiken Makedo- niens, Bulgariens och Ukrainas sammanlagda mark- nadsandel (95) Den sammanlagda marknadsandelen för importen från Polen, Tjeckien, f. d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bulgarien och Ukraina nådde sin högsta nivå, 12,6 %, under 1997. Den minskade emellertid med 2,1 procent- enheter under undersökningsperioden, då den alltså var 10,5 %. 3. 5. 6 Slutsats (96) Det kan inte, med utgångspunkt i analysen ovan, uteslutas att importen från Polen, Tjeckien, f. d. jugosla- viska republiken Makedonien, Bulgarien och Ukraina kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Detta faktum är dock inte i sig tillräckligt för att bryta orsakssambandet mellan den dumpade import som denna undersökning gäller och den skada som gemenskapsindustrin lidit, i synnerhet mot bakgrund av att dumpningsmarginalerna och importvolymerna var betydande under hela skadeundersökningsperioden och att marknadsandelen för den dumpade importen ökade till 13,3 % under undersökningsperioden. 3. 6 Gemenskapsindustrins export (97) Under skadeundersökningsperioden utgjorde gemen- skapsindustrins export i genomsnitt omkring 20 % av dess sammanlagda försäljning. Exporten ökade från 62 548 ton/månad 1995 till 83 132 ton/månad 1996 och 85 055 ton/månad 1997 för att sedan minska till 59 969 ton/månad under undersökningsperioden. Under samma period varierade exportpriserna från 390 ecu/ton 1995 till 347 ecu/ton 1996, 379 ecu/ton 1998 och 412 ecu/ton under undersökningsperioden, vilket innebär att de under hela perioden, utom under 1996, var högre än priserna på gemenskapens marknad. (98) (99) En analys av de tillgängliga uppgifterna på halvårsbasis under 1997 och undersökningsperioden visar dock att skillnaden mellan gemenskapsindustrins inhemska priser och dess exportpriser gradvis ökade under denna period. Exportpriserna sjönk visserligen under undersökningspe- rioden, men mycket mindre än de inhemska priserna. Under första kvartalet 1999 låg exportpriserna fortfa- rande på 370 ecu/ton, vilket ligger nära nivån för de genomsnittliga inhemska priserna under 1995–1998 Trots en minskning av volymen förblev gemenskapsin- dustrins exportpriser relativt stabila under undersök- ningsperioden. Mot denna bakgrund dras slutsatsen att försämringen av gemenskapsindustrins situation inte orsakades av dess export. 3. 7 Situationen på världsmarknaden (100) Vissa exporterande tillverkare hävdade att den allmänna instabilitet som präglade världsmarknaden för stål under 1998 var den huvudsakliga orsaken till gemenskapsin- försämrade resultat. Det gjordes dustrins eventuellt framför allt gällande att den asiatiska krisen hade stört den internationella handeln så att länder som tidigare varit nettoimportörer blivit nettoexportörer. Detta skulle ha lett till ett allmänt utbudsöverskott och därmed sjun- kande priser. (101) Stålindustrin är, såsom nämns ovan, kapitalintensiv, och förändringar av efterfrågan inom en viss region leder ofta till snabba förändringar av det geografiska försälj- ningsmönstret. Ståltillverkarna strävar efter att upprätt- hålla ett högt kapacitetsutnyttjande, och när efterfråge- nivån på en viss del av världsmarknaden inte gör detta möjligt tenderar tillverkarna att öka försäljningen till andra delar av världen för att på så sätt uppnå den önskade tillverkningsnivån. Den internationella stålhan- deln är välutvecklad, och detta innebär att snabba förändringar av de kvantiteter som säljs och köps medför lika snabba förändringar av prisnivåerna. Det råder följaktligen inget tvivel om att förändrade världs- marknadspriser och ett allmänt utbudsöverskott, särskilt under 1998, påverkade gemenskapens marknad för varmvalsade platta produkter och fick negativa konse- kvenser för gemenskapsindustrins situation. Dessa nega- tiva konsekvenser var i själva verket globala och inte begränsade till gemenskapens marknad. Detta förhållande kan emellertid inte förklara det stora prisfall och den därav följande försämring av lönsam- heten som drabbade gemenskapsindustrin i fråga om dess försäljning i gemenskapen. Såsom konstateras ovan föll gemenskapsindustrins inhemska priser mer än dess exportpriser under undersökningsperioden, vilket ledde till den försämrade lönsamhet som noterats i fråga om den inhemska försäljningen. Dessutom kan inte den försämrade situationen på världsmarknaden för stål berättiga den ökade importen från Kina, Indien och Rumänien till illojalt bestämda priser. L 36/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 2. 2000 4. Slutsats om orsakssamband till gemenskapsindustrins (102) Det kan inte uteslutas att vissa andra faktorer än den dumpade importen, t. ex. den globala instabiliteten på stålmarknaden, importen från Polen, Tjeckien, f. d. jugo- slaviska republiken Makedonien, Bulgarien och Ukraina eller de övriga gemenskapstillverkarnas beteende, kan ha bidragit situation. Importen av varmvalsade platta produkter av olegerat stål med ursprung i Indien, Kina och Rumänien, beaktad separat, har dock inte desto mindre vållat gemenskapsin- dustrin väsentlig skada. Denna slutsats dras framför allt mot bakgrund av den förlust av marknadsandelar, det prisfall och den därav följande försämring av lönsam- heten som drabbat gemenskapsindustrin och som sammanföll med den kraftiga ökningen av mängden dumpad import, vilken erövrade marknadsandelar och hela tiden underskred gemenskapsindustrins priser. svåra F. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Inledande anmärkningar (103) Kommissionen undersökte också huruvida det fanns tvingande skäl att, trots de skadliga verkningarna av den dumpade importen, dra slutsatsen att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta fall. I enlighet med artikel 21. 1 i grundbeslutet under- söktes därför verkan av eventuella åtgärder för samtliga parter som berörs av detta förfarande samt konsekven- serna av att vidta respektive inte vidta åtgärder. som lämnats (104) Kommissionen förfogade för detta ändamål över de svar av frågeformulär på kommissionens gemenskapstillverkarna och importörer som namngivits i klagomålet eller som givit sig till känna under under- sökningens lopp. Gemenskapstillverkarna hade dess- utom, när förfarandet inleddes, uppmanats att lämna en förteckning över sina viktigaste kunder i gemenskapen, dvs. användare av den berörda produkten. Var och en av dessa fick sedermera ett frågeformulär som utformats särskilt med tanke på deras verksamhet. Frågeformulär sändes till ett stort antal företag (omkring 90 stycken), men mycket få svar inkom. (105) För att göra analysen fullständig granskade kommis- sionen slutligen uppgifter som lämnats inom ramen för EKSG-fördraget, särskilt uppgifter avseende den bety- delse som tillverkningen av den berörda produkten hade i förhållande till gemenskapsindustrins sammanlagda stålproduktion. Uppgifter om gemenskapstillverkarnas leveranser på sina respektive nationella marknader beak- tades också för att de viktigaste användarindustrierna skulle kunna identifieras. 2. Verkan för gemenskapsindustrin och för rela- terad verksamhet (106) Gemenskapsindustrin består alltså av tio tillverkare, varav åtta är medelstora och tillhör större stålkoncerner och två är helt oberoende, små företag. De är belägna i sex medlemsstater, nämligen Österrike, Frankrike, Tysk- land, Italien, Spanien och Förenade kungariket. Undersökningen har visat att gemenskapsindustrin ställts inför svårigheter som hänger samman med det stora inflödet av dumpad import från de tre berörda länderna. Om inga skyddsåtgärder vidtas kommer gemenskapsin- dustrin även fortsättningsvis att utsättas för det prisun- derskridande och det därav följande pristryck som hittills lett till en kraftig försämring av dess ekonomiska situa- tion. Företag skulle därför tvingas avveckla vissa produk- tionslinjer, vilket skulle innebära att verksamheten i de stålkoncerner de tillhör äventyrades. Gemenskapsin- dustrin är en viktig konsument av råstål, och en minsk- ning av dess tillverkning får direkta negativa konse- kvenser för stålproduktionen i tidigare led i förädlings- kedjan och därmed för sysselsättningen i gemenskapen. Det är därför av avgörande betydelse för stålsektorn att gemenskapsindustrins livskraft upprätthålls. införande antidumpningsåtgärder av Genom ett förväntas rättvisa konkurrensvillkor kunna återställas och gemenskapsindustrin ges möjlighet att dra fördel av de stora insatser som redan gjorts för att förbättra effek- tiviteten. 3. Verkan för användarna (107) Såsom nämns ovan mottogs endast ett fåtal svar på frågeformulären berörda produkten, vilket speglar ett bristande intresse för förfa- randet. användare från den av En analys av de uppgifter som finns tillgängliga inom ramen för EKSG-fördraget visade att leveranserna från för gemenskapsindustrin huvudsakligen är handlare som säljer produkten vidare efter omskärning. Återstoden säljs till användarindustrier såsom (i fallande volymmässig storleksordning) varvsindustrin, stålrörsin- dustrin, byggnadsstål, pannor och andra metallbehållare. avsedda Företag som säljer produkten vidare efter omskärning klagade på den illojala prissättning som tillämpades av de berörda exportländerna och som ledde till kraftigt sänkta priser och marginaler. De var uttryckligen posi- tiva till skyddsåtgärder som skulle kunna återställa rätt- visa konkurrensvillkor. Andra användare framförde inga synpunkter, men det är på grund av marknadens priskänslighet sannolikt att ett införande av åtgärder skulle leda till att priserna steg. Dessa användarindustrier är emellertid av en sådan karaktär att den berörda produkten står för endast en liten andel av deras sammanlagda kostnader, vilket skulle kunna förklara deras bristande samarbete vid undersökningen. En eventuell prishöjning till följd av att åtgärder införs skulle därför vara av marginell betydelse för dessa industrier. 11. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 36/17 4. Verkan för importörer och handlare 1. Nivå för undanröjande av skada (108) Kommissionen sände frågeformulär till ett stort antal importörer (omkring 25) i gemenskapen. Endast ett fåtal användbara svar inkom, och inga synpunkter lämnades beträffande verkan för importörerna av eventuella skyddsåtgärder. Den berörda produkten, som i allmänhet importeras av specialiserade stålimportörer eller handlare, utgör under alla omständigheter endast en liten del av det stora antal stålprodukter som dessa hanterar. Eftersom det finns ett antal alternativa försörjningskällor som inte omfattas av antidumpningsåtgärder, t. ex. gemenskapsindustrin, anses ett införande av antidumpningsåtgärder inte kunna få mer än en försumbar inverkan på situationen som helhet för importörerna och handlarna i fråga. 5. Slutsats om gemenskapens intresse (109) Med tanke på ökningen av den dumpade importen under skadeundersökningsperioden och det avsevärda prisunderskridande som konstaterats är det sannolikt att denna trend skulle fortsätta och att gemenskapsindust- rins situation skulle försämras ytterligare om inga åtgärder vidtogs. konkurrensvillkor Om åtgärder infördes, däremot, skulle detta bidra till att rättvisa och att gemenskapsindustrin återfick sin lönsamhet, och därmed skulle risken för nedläggningar och personalminskningar begränsas. återupprättades För omskärarnas del skulle ett antagande av skyddsåt- gärder leda till att de åter kunde ta ut skäliga marginaler. Vad beträffar användarindustrierna och importörerna/ handlarna skulle en eventuell prishöjning endast ha en begränsad inverkan. Därför dras slutsatsen att det under rådande omständig- heter inte finns några tvingande skäl för att anse att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att införa åtgärder. G. PRELIMINÄRA TULLAR (110) Eftersom det fastställts att den dumpade importen orsakat gemenskapsindustrin väsentlig skada och att det inte finns några tvingande skäl att inte vidta åtgärder, bör preliminära antidumpningsåtgärder antas. (111) Vid fastställandet av tullens storlek togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och till den tull- sats som krävdes för att den skada som den dumpade importen vållade gemenskapsindustrin skulle undan- röjas. Den nödvändiga prishöjningen bestämdes på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnitt- liga importpriset, vilket fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadliga priset för de olika kategorier kvartoplåtar som såldes av gemenskaps- industrin på gemenskapens marknad. (112) Det ansågs att den tull som var nödvändig för att den skadliga dumpningens verkningar skulle undanröjas borde vara tillräcklig för att gemenskapsindustrin skulle kunna täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en skälig vinst på försäljningen. I detta sammanhang ansågs en vinstmarginal före skatt på 8 % av omsättningen vara en lämplig utgångspunkt, med hänsyn till behovet av långsiktiga investeringar och till den vinst som i gemens- kapsindustrin rimligen kunde förvänta sig om ingen skadlig dumpning förekom. Nivåerna för undanröjande av skada fastställdes följakt- ligen genom en kvartalsvis jämförelse mellan gemens- kapsindustrins vägda genomsnittliga icke-skadliga pris för varje kategori och det vägda genomsnittliga försälj- ningspriset för importerade produkter i samma kategori. När det gäller Rumänien, där samarbetsviljan var mycket låg, beräknades den övriga skademarginalen på grundval av den kategori produkter som exporterades i represen- tativa kvantiteter och för vilken den högsta marginalen konstaterats. Skillnaden uttrycktes sedan i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull. Land/Företag Skademarginal (%) Kina Indien: SAIL Rumänien: Sidex Övriga företag 13,2 21,8 9,6 18,1 2. De preliminära tullarnas nivå (113) Mot bakgrund av ovanstående anses det att en preli- minär antidumpningstull bör införas på samma nivå som den dumpningsmarginal som konstaterats, men att den inte bör vara högre än den skademarginal som anges ovan, i enlighet med artikel 7. 2 i grundbeslutet. Följande tullsatser bör tillämpas på priset fritt gemen- skapens gräns, före tull: L 36/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 2. 2000 Land/Företag Dumpningsmarginal % Skademarginal % Föreslagen antidumpningstull % Kina Indien — SAIL Rumänien — Sidex 34,3 51,1 51,1 52,6 14,4 13,2 21,8 21,8 18,1 9,6 13,2 21,8 21,8 18,1 9,6 (114) Den individuella företagsspecifika antidumpningstullsats som anges i detta beslut har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. Den återspeglar därmed den situation som i samband med undersökningen konstaterats för företaget i fråga. Denna tullsats är därmed (till skillnad från den landsomfattande tull som gäller ”alla övriga företag”) endast tillämplig på import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av företaget i fråga och alltså av det specifika rättssubjekt som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte specifikt nämns med namn och adress i detta besluts artikeltext, inbegripet rättssubjekt som är närstående de som specifikt nämns, kan inte omfattas av denna tullsats utan bör omfattas av den tullsats som gäller ”alla övriga företag”. (115) Varje begäran om tillämpning av denna individuella företagsspecifika antidumpningstullsats (t. ex. till följd av att enheten bytt namn eller att nya tillverknings- eller försäljningsenheter etablerats) bör omedelbart sändas till kommissionen (1) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt om eventuella förändringar av företagets verksamhet avseende tillverkning, inhemsk försäljning eller exportförsäljning som hänger samman med t. ex. namnbytet eller förändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer om det är lämpligt att efter samråd med rådgivande kommittén ändra beslutet genom att uppdatera förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. H. SLUTBESTÄMMELSER (116) Det bör fastställas en period inom vilken berörda parter skriftligen kan lämna synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i detta beslut är preliminära och kan behöva övervägas på nytt om kommissionen skulle föreslå slutgiltiga åtgärder. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av platta produkter av olegerat stål, inte i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsning, utan reliefmönster och med en tjocklek på över 10 mm och en bredd av minst 600 mm enligt KN-nummer ex 7208 51 30 (TARIC-nummer 7208 51 30*10), ex 7208 51 50 (TARIC-nummer 7208 51 50*10), ex 7208 51 91 (TARIC-nummer 7208 51 91*10) och ex 7208 51 99 (TARIC-nummer 7208 51 99*10), eller med en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm enligt KN-nummer ex 7208 52 91 (TARIC-nummer 7208 52 91*10), med ursprung i Kina, Indien och Rumänien. Följande tullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter som 2. tillverkats av följande exportföretag: (1) Europeiska kommissionen Generaldirektoratet för handel Direktorat C DM 24-8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bryssel. 11. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 36/19 Land Företag Antidumpningstullsats (%) TARIC- tilläggsnummer Kina Indien Samtliga företag Samtliga företag Rumänien Sidex SA, Smârdan Street 1, 6200 Galati Alla övriga företag 13,2 21,8 9,6 18,1 — — A069 A999 3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Den produkt som anges i punkt 1 får övergå till fri omsättning i gemenskapen först sedan en 4. säkerhet, som uppgår till samma belopp som den preliminära tullen, ställts. Artikel 2 Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i beslut nr 2277/96/EKSG får berörda parter, inom en månad efter det att detta beslut trätt i kraft, begära att uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av detta beslut lämnas ut, lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda av kommissionen. Berörda parter får enligt artikel 21. 4 i beslut nr 2277/96/EKSG begära att bli hörda beträffande analysen av gemenskapens intresse samt yttra sig om tillämpningen av detta beslut inom en månad efter det att det trätt i kraft. Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 1 i detta beslut skall tillämpas under en period på sex månader. Artikel 3 Detta beslut är till alla delar bindande och direkt tillämpligt i alla medlemsstater. Utfärdat i Bryssel den 10 februari 2000. På kommissionens vägnar Pascal LAMY Ledamot av kommissionen


title: Kommissionens förordning (EG) nr 306/2000 av den 10 februari 2000 om utfärdande av importlicenser för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet

eurovoc_concepts:
beef
fresh meat
frozen product
import licence
product quality
refrigerated product

formats: pdf print

text: 11. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 36/3 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 306/2000 av den 10 februari 2000 om utfärdande av importlicenser för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 936/97 av den 27 maj 1997 om öppnande och förvaltning av tull- kvoter för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet samt fryst buffelkött (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 134/1999 (2), och av följande skäl: (1) (2) I förordning (EG) nr 936/97 fastställs i artiklarna 4 och 5 villkoren angående ansökningar om och utfärdande av importlicenser för det kött som avses i artikel 2 f i samma förordning. I artikel 2 f i förordning (EG) nr 936/97 fastställs att den kvantitet av färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet med ursprung i Förenta staterna och i Kanada som får importeras på särskilda villkor fr. o. m. den 1 juli 1999 t. o. m. den 30 juni 2000 skall vara 11 500 t. (3) Det bör påpekas att de licenser som utfärdas i enlighet med denna förordning endast kan användas under deras giltighetstid med förbehåll för gällande bestämmelser om hälsoskydd. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Alla ansökningar om importlicenser för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet i enlighet med artikel 2 f i förord- ningen (EG) nr 936/97 som lämnats in från och med den 1 till och med den 5 februari 2000 skall beviljas i sin helhet. 2. Ansökningar om licenser för 7 741,550 ton lämnas in i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 936/97 under de första fem dagarna i mars 2000. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 11 februari 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 10 februari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 137, 28. 5. 1997, s. 10. (2) EGT L 17, 22. 1. 1999, s. 22


title: Commission Regulation (EC) No 306/2000 of 10 February 2000 on the issue of import licences for high-quality fresh, chilled or frozen beef and veal

text: 11. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 36/3 COMMISSION REGULATION (EC) No 306/2000 of 10 February 2000 on the issue of import licences for high-quality fresh, chilled or frozen beef and veal THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, (3) Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 936/97 of 27 May 1997 opening and providing for the administration of tariff quotas for high-quality fresh, chilled and frozen beef and for frozen buffalo meat (1), as last amended by Regulation (EC) No 134/1999 (2), Whereas: (1) (2) Regulation (EC) No 936/97 provides in Articles 4 and 5 the conditions for applications and for the issue of import licences for meat referred to in Article 2(f). Article 2(f) of Regulation (EC) No 936/97 fixes the amount of high-quality fresh, chilled or frozen beef and veal originating in and imported from the United States of America and Canada which may be imported on special terms for the period 1 July 1999 to 30 June 2000 at 11 500 t. It should be recalled that licences issued pursuant to this Regulation will, throughout the period of validity, be open for use only in so far as provisions on health protection in force permit, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 1. All applications for import licences from 1 to 5 February 2000 for high-quality fresh, chilled or frozen beef and veal as referred to in Article 2(f) of Regulation (EC) No 936/97 shall be granted in full. 2. Applications for licences may be submitted, in accord- ance with Article 5 of Regulation (EC) No 936/97, during the first five days of March 2000 for 7 741,50 t. This Regulation shall enter into force on 11 February 2000. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 10 February 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 137, 28. 5. 1997, p. 10. (2) OJ L 17, 22. 1. 1999, p. 22


title: Regolamento (CE) n. 308/2000 della Commissione, del 10 febbraio 2000, che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali e delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 36/20 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 11. 2. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 308/2000 DELLA COMMISSIONE del 10 febbraio 2000 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali e delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), in particolare l'articolo 13, paragrafo 2, considerando quanto segue: (1) (2) (3) A norma dell'articolo 13 del regolamento (CEE) n. 1766/ 92, la differenza fra i corsi o i prezzi dei prodotti di cui all'articolo 1 di detto regolamento ed i prezzi di detti prodotti nella Comunità può essere coperta da una resti- tuzione all'esportazione. Le restituzioni debbono essere fissate prendendo in considerazione gli elementi di cui all'articolo 1 del rego- lamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio in relazione alla concessione delle restituzioni all'esportazione e le misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2513/98 (4). Per quanto riguarda le farine, le semole e i semolini di grano o di segala, la restituzione applicabile a questi prodotti deve essere calcolata tenendo conto della quan- tità di cereali necessaria per la fabbricazione dei prodotti (4) (5) (6) considerati; dette quantità sono state fissate nel regola- mento (CE) n. 1501/95. La situazione del mercato mondiale o le esigenze speci- fiche di certi mercati possono rendere necessaria la diffe- renziazione della restituzione per certi prodotti, a seconda della loro destinazione. La restituzione deve essere fissata almeno una volta al mese; essa può essere modificata nel periodo intermedio. L'applicazione di dette modalità alla situazione attuale in particolare, ai dei mercati nel settore dei cereali e, corsi o prezzi di detti prodotti nella Comunità e sul mercato mondiale conduce a fissare la restituzione agli importi elencati in allegato. (7) Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali. HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni all'esportazione, come tali, dei prodotti di cui all'articolo 1, lettere a), b) e c) del regolamento (CEE) n. 1766/ 92, ad eccezione del malto, sono fissate agli importi di cui in allegato. Il presente regolamento entra in vigore l'11 febbraio 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 10 febbraio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. 11. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 36/21 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 10 febbraio 2000, che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali, delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala Codice prodotto Destinazione (1) (EUR/t) Ammontare delle restituzioni Codice prodotto Destinazione (1) (EUR/t) Ammontare delle restituzioni — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (1) Per le destinazioni seguenti: i paesi terzi, 01 tutti 02 altri paesi terzi, 03 Svizzera, Liechtenstein. — 0 — 20,00 0 56,50 0 — 18,00 0 — — — 27,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 41,00 38,50 35,50 32,75 30,75 — — 87,00 68,50 — 7,50 (2) 6,75 (2) — 7,50 (2) — (2) Se tale prodotto contiene semole agglomerate, nessuna restituzione è concessa. NB: Le zone sono quelle definite dal regolamento (CEE) n. 2145/92 della Commissione (GU L 214 del 30. 7. 1992, pag. 20) modificato


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 312/2000 της Επιτροπής, της 10ης Φεβρουαρίου 2000, για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή μαλακού σίτου στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2010/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

text: 11. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 36/25 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 312/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 10ης Φεβρουαρίου 2000 για καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή µαλακού σίτου στο πλαίσιο του διαγωνισµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2010/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί δηµιουργίας κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1501/95 της Επιτροπής, της 29ης Ιου- νίου 1995, περί θεσπίσεως ορισµένων λεπτοµερών κανόνων εφαρ- µογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, όσον αφορά τη χορήγηση επιστροφών κατά την εξαγωγή, καθώς και τα µέτρα τα οποία πρέπει να λαµβάνονται σε περίπτωση διατα- ραχής της αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (3), όπως τροποποι- ήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2513/98 (4), και ιδίως το άρθρο 7, Εκτιµώντας: (1) (2) Ότι, µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2010/1999 της Επι- τροπής (5) προκηρύχθηκε διαγωνισµός για τον καθορισµό της επιστροφής ή/και του φόρου κατά την εξαγωγή µαλα- κού σίτου προς ορισµένες χώρες ΑΚΕ. Ότι το άρθρο 7 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95, προ- βλέπει ότι, µε βάση τις ανακοινωθείσες προσφορές, η Επι- τροπή δύναται, σύµφωνα µε τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 23 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, να αποφασίσει να καθορίσει µια µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή, λαµβάνοντας υπόψη τα κριτήρια που αναφέρονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95· ότι στην περίπτωση αυτή, ο διαγωνισµός κατακυρώνεται σ’ εκείνον ή σ’ εκείνους εκ των προσφερόντων των οποίων η προσφορά είναι µικρότερη ή ίση από τη µέγιστη επιστροφή καθώς και σ’ εκείνον ή σ’ εκείνους των υποβαλλόντων των οποίων η προσφορά αφορά φόρο κατά την εξαγωγή. (3) (4) Ότι η εφαρµογή των ανωτέρω κριτηρίων στην παρούσα κατάσταση της αγοράς του εν λόγω σιτηρού οδηγεί στον καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή στο ποσό που αναφέρεται στο άρθρο 1. Ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών. ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Για τις προσφορές που ανακοινώνονται από τις 4 έως τις 10 Φεβρουαρίου 2000, στο πλαίσιο του διαγωνισµού που προβλέπε- ται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2010/1999, η µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή µαλακού σίτου καθορίζεται σε 32,00 EUR/t. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 11 Φεβρουαρίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 10 Φεβρουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 147 της 30. 6. 1995, σ. 7. (4) ΕΕ L 313 της 21. 11. 1998, σ. 16. (5) ΕΕ L 248 της 21. 9. 1999, σ. 19


title: Agenda 2000 : Uitbreiding: Overzichtsdocument 1999: Verslagen over de door elk van de kandidaat-lidstaten op de weg naar toetreding geboekte voortgang.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
Cyprus
Malta
Türkiye
accession to the European Union
economic situation
enlargement of the Union
political situation
report