title: Komission direktiivi 2000/3/EY, annettu 22 päivänä helmikuuta 2000, moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan neuvoston direktiivin 77/541/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
motor vehicle
safety device
technological change
transport safety

formats: html pdf print

text: 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) KOMISSION DIREKTIIVI 2000/3/EY, annettu 22 päivänä helmikuuta 2000, moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan neuvoston direktiivin 77/541/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseenr (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEISO¨ JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/91/EY (2), ottaa huomioon moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjes- telmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 28 päivänä kesäkuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/541/ETY (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 96/36/EY (4), ja erityisesti sen 10 ar- tiklan, sekä katsoo seuraavaa: 1) Direktiivi 77/541/ETY on yksi direktiivillä 70/156/ETY säädetystä EY-tyyppihyväksyntämenettelystä annetuista erillisistä direktiiveistä. Sen vuoksi direktiivin 70/156/ETY säännöksiä, jotka koskevat ajoneuvojen järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä, sovelletaan mainittuun direk- tiiviin. 3) Neuvoston päätöksellä 97/836/EY (5) yhteisö liittyi Yhdis- tyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (ECE) 20 päivänä maaliskuuta 1958 Genevessä tehtyyn ja 16 päivänä lokakuuta 1995 tarkistettuun moottoriajoneuvo- jen varusteiden ja osien hyväksymisehtojen yhdenmukais- tamista ja hyväksymisten vastavuoroista tunnustamista koskevaan sopimukseen. 4) Kun yhteisö liittyi tarkistettuun sopimukseen, se liittyi myös kyseisen sopimuksen mukaisesti laadittuun määri- teltyyn sääntöluetteloon. Kyseinen luettelo sisältää UN/ECE säännön N:o 44, joka koskee moottoriajoneuvo- jen lapsimatkustajien turvalaitteiden hyväksyntää (lasten turvajärjestelmät). 5) On tarkoituksenmukaista sisällyttää lasten turvallisuuteen liittyvät vaatimukset direktiiviin 77/541/ETY ja siten muuttaa sen liitteitä lisäämällä sääntöön N:o 44 perustu- vat lasten turvajärjestelmiä koskevat erityisvaatimukset. Selvyyden vuoksi mainitun direktiivin liitteet olisi korvat- tava. 2) Tekniikan kehityksen perusteella on mahdollista parantaa matkustajien turvaa edellyttämällä kelauslaitteella varus- tettujen kolmipistevöiden asentamista M1-luokan moot- toriajoneuvojen uloimpiin takaistuimiin. 6) Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivillä 70/156/ETY perustetun tekniikan kehitykseen mukautta- mista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, (1) EYVL L 42, 23. 2. 1970, s. 1. (2) EYVL L 11, 16. 1. 1999, s. 25. (3) EYVL L 220, 29. 8. 1977, s. 95. (4) EYVL L 178, 17. 7. 1996, s. 15. (5) EYVL L 346, 17. 12. 1997, s. 78. L 53/2 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 ON ANTANUT TA¨ MA¨ N DIREKTIIVIN: 3. 1 päivästä lokakuuta 2002 alkaen: 1 artikla Korvataan direktiivin 77/541/ETY liitteet liitteessä olevalla tekstillä. tämän direktiivin 2 artikla Yksikään jäsenvaltio ei saa 1 päivästä lokakuuta 2000 1. alkaen turvavöihin tai turvajärjestelmiin liittyvistä syistä: – – evätä moottoriajoneuvo-, turvavyö-, turvajärjestelmä- tai lasten turvajärjestelmätyypiltä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää, taikka kieltää ajoneuvojen rekisteröintiä, myyntiä tai käyttöönot- toa taikka turvavöiden, turvajärjestelmien tai lasten tur- vajärjestelmien myyntiä tai käyttöönottoa, jos turvavyöt tai turvajärjestelmät taikka lasten turvajärjes- telmät ovat direktiivin 77/541/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukaisia. 2. 1 päivästä lokakuuta 2001 alkaen jäsenvaltiot: – – jäsenvaltioiden on katsottava M1-luokan uusien ajoneuvo- jen mukana direktiivin 70/156/ETY mukaisesti olevat vaatimustenmukaisuustodistukset pätemättömiksi maini- tun direktiivin 7 artiklan 1 kohdassa mainittuihin tarkoi- tuksiin ja evättävä sellaisten uusien ajoneuvojen rekiste- röinti, myynti joiden mukana ei ole voimassa olevaa vaatimustenmukaisuustodistusta direktii- vin 70/156/ETY mukaisesti, lukuun ottamatta tapauksia, joihin sovelletaan mainitun direktiivin 8 artiklan 2 kohdan säännöksiä, ja käyttöönotto, saavat evätä rekisteröinnin, myynnin tai jäsenvaltiot ja M2-luokan ajoneuvoilta, käyttöönoton uusilta N1- joiden massa on enintään 3,5 tonnia, ajoneuvoihin mah- dollisesti asennettujen integroitujen lasten turvajärjestel- mien osalta turvavöihin tai turvajärjestelmiin liittyvistä syistä, jos direktii- vin 77/541/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direk- tiivillä, vaatimuksia ei täytetä. Kolmipisteturvavöitä M1-luokan ajoneuvojen kaikissa istuin- asennoissa koskevaa vaatimusta sovelletaan kuitenkin 1 päi- västä lokakuuta 2004. Tähän päivämäärään asti M1-ajo- neuvojen turvavöiden asennusvaatimukset ovat ne, joista on määrätty direktiivin 77/541/ETY liitteessä XV. 4. Ajoneuvoon vakiovarusteina asennettuihin integroitui- hin lasten turvajärjestelmiin liittyviä direktiivin 77/541/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimuksia sovelletaan direktiivin 70/156/ETY 7 artiklan 1 kohdan tarkoi- tuksiin 1 päivästä tammikuuta 2001. – eivät saa antaa EY-tyyppihyväksyntää ajoneuvotyypille, ja 3 artikla – saavat evätä kansallisen tyyppihyväksynnän ajoneuvotyy- piltä, jos direktiivin 77/541/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimuksia ei täytetä lasten turvajärjestel- mien osalta ja turvavöiden asennuksen osalta M1-luokan ajoneuvojen kaikille istuinpaikoille, mukaan lukien integroitu lastenturvajärjestelmä, jos sellainen on asennettu. Jäsenvaltioiden on saatettava voimaan tämän direktiivin 1. noudattamiseksi ja hallinnolliset määräykset viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2000. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. lait, asetukset tarvittavat Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. Kolmipisteturvavöitä koskevaa vaatimusta sovelletaan kuiten- kin M1-luokan ajoneuvojen kaikissa istuinasennoissa 1 päivästä huhtikuuta 2002. Tähän päivämäärään asti M1- ajoneuvojen turvavöiden asennusvaatimukset ovat ne, joista on määrätty direktiivin 77/541/ETY liitteessä XV. Jäsenvaltioiden on toimitettava kirjallisina komissiolle jotka ne antavat tässä 2. ne keskeiset kansalliset säännökset, direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/3 4 artikla 5 artikla tulee voimaan kahdentenakymmenentenä Tämä direktiivi päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä. päivänä. kuuta 2000. Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Komission puolesta Erkki LIIKANEN Komission jäsen L 53/4 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 Korvataan direktiivin 77/541/ETY liitteet seuraavasti: LIITE ”LIITELUETTELO Soveltamisala, määritelmät, osan EY-tyyppihyväksyntä, asennusvaatimukset Tyyppihyväksyntäasiakirja Lisäys 1: Ilmoituslomake (osa) Lisäys 2: Ilmoituslomake (ajoneuvo) Lisäys 3: Tyyppihyväksyntätodistus (osa) Lisäys 4: Tyyppihyväksyntätodistus (ajoneuvo) Osan EY-tyyppihyväksyntämerkit Esimerkki kelauslaitteen mekanismin kestävyystestissä käytettävästä laitteesta Esimerkki törmäystilanteessa lukittuvien kelauslaitteiden lukittumistestissä käytettävästä laitteesta Esimerkki pölynkestävyystestissä käytettävästä laitteesta Liite I: Liite II: Liite III: Liite IV: Liite V: Liite VI: Liite VII: Kuvaus testivaunusta, istuimesta, kiinnityspisteistä ja pysäytyslaitteesta Liite VIII: Kuvaus nukesta Liite IX: Liite X: Liite XI: Kuvaus vaunun hidastuvuutta kuvaavasta käyrästä ajan funktiona Ohjeet Kahden vyölukon testi Liite XII: Kulumis- ja mikrosiirtymätestit Liite XIII: Korroosiotesti Liite XIV: Testien suoritusjärjestys Liite XV: Turvavöiden ja kelauslaitteiden vähimmäisvaatimukset osoittava taulukko Liite XVI: Tuotannon vaatimustenmukaisuus Liite XVII: Lasten turvajärjestelmiä koskevat vaatimukset Liite XVIII: Lasten turvajärjestelmiä koskevat asennusvaatimukset Lisäys: Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission konsolidoidun päätöslauselman R. E. 3 (5. 2 kohta ja lisäys 2) liitteen 13 teksti 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/5 LIITE I SOVELTAMISALA, MA¨ A¨ RITELMA¨ T, OSAN EY-TYYPPIHYVA¨ KSYNTA¨ , ASENNUSVAATIMUKSET 0 1 1. 1 1. 1. 1 1. 1. 2 1. 1. 3 1. 1. 4 1. 2 SOVELTAMISALA Tätä direktiiviä sovelletaan turvavöihin ja kiinnitysjärjestelmiin , jotka on suunniteltu asennettaviksi direktiivin 70/156/ETY liitteen II määritelmän mukaisiin ajoneuvoihin ja jotka on tarkoitettu eteenpäin tai taaksepäin suunnatuilla istuimilla istuvien henkilöiden henkilökohtaiseen käyttöön, esimerkiksi yhdelle hengelle tarkoitettuina erillisinä varusteina, sekä lasten turvajärjestelmiin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi M1- ja N1-luokan ajoneuvoihin. MA¨ A¨ RITELMA¨ T Tässä direktiivissä tarkoitetaan: ’turvavyöllä (istuinvyö, vyö)’ vyönauha-asennelmaa, johon kuuluu vyölukko sekä säätö- ja kiinnityslait- teet ja joka asennetaan kiinteästi moottorikäyttöiseen ajoneuvoon ja jonka tarkoituksena on vähentää vyön käyttäjän vahingoittumisen vaaraa rajoittamalla tämän liikkuvuutta ajoneuvossa törmäyksen tai äkillisen jarrutuksen yhteydessä. Tällaista asennelmaa kutsutaan yleensä ’vyöasennelmaksi’ ja ilmaisuun katsotaan kuuluvaksi myös energianvaimennin tai nauhan kelauslaite; ’lantiovyöllä’ vyötä, joka menee vyön käyttäjän etulantion ylitse; ’olkavyöllä’ vyötä, joka kulkee vinottain rintalastan poikki lantiolta vastapäiselle olkapäälle; ’kolmipistevyöllä’ olennaisesti lantionauhasta ja olkanauhasta koostuvaa yhdistelmää; ’valjasvyöllä’ vyöasennelmaa, johon kuuluu lantiovyö ja olkanauhat; ’vyötyypillä’ vyöluokkaa, joka ei eroa sellaisilta olennaisilta osiltaan kuin: 1. 2. 1 jäykät osat (vyölukko, kiinnityslaitteet, nauhan kelauslaite); 1. 2. 2 nauhojen materiaali, kudos, mitat ja värit; 1. 2. 3 vyöasennelman geometria; 1. 3 1. 4 1. 5 1. 6 1. 7 ’nauhalla’ joustavaa osaa, joka on suunniteltu pitämään käyttäjän kehoa paikallaan ja siirtämään rasituskohdat vyön kiinnityspisteisiin; ’vyölukolla’ pikalukkolaitetta, jonka avulla käyttäjä pysyy vyöllä kiinnitettynä. Vyölukko voi käsittää säätölaitteen, lukuun ottamatta valjasvyön solkea; ’vyön säätölaitteella’ laitetta, jonka avulla vyötä voidaan säätää yksittäisen käyttäjän ja istuimen asennon vaatimusten mukaan. Säädettävä osa voi olla vyölukon osa, nauhan kelauslaite tai mikä muu turvavyön osa tahansa; ’kiinnityslaitteilla’ vyöasennelman osia, mukaan lukien tarvittavat varmistusosat, joiden avulla asennel- ma voidaan kiinnittää vyön kiinnityspisteisiin; ’energianvaimentimella’ laitetta, olevasta nauhasta riippumatta tai yhdessä sen kanssa; joka on suunniteltu hajauttamaan energiaa vyöasennelman osana L 53/6 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 1. 8 1. 8. 1 1. 8. 2 1. 8. 3 1. 8. 4 ’kelauslaitteella’ laitetta, joka sisältää turvavyön koko nauhan tai osan siitä; ’lukkiutumattomalla kelauslaitteella’ (tyyppi 1) kelauslaitetta, jonka vyönauha on vedetty ulos täyteen pituuteensa pienellä ulkoisella voimalla ja joka ei salli ulosvedetyn nauhan säätöä; ’käsin avattavalla kelauslaitteella’ (tyyppi 2) kelauslaitetta, joka vaatii käyttäjältä laitteen käsikäyttöä ja joka kelauslaitteen lukituksen avaamiseksi, lukkiutuu automaattisesti mainitun toiminnon päättyessä; jotta voidaan säätää haluttu vyönauhan pituus, ’automaattisesti lukkiutuvalla kelauslaitteella’ (tyyppi 3) kelauslaitetta, jolla voidaan vetää vyönauha haluttuun pituuteen ja joka, kun vyölukko on kiinnitetty, säätää nauhan automaattisesti käyttäjän mukaan. Nauhan pidentäminen edelleen edellyttää käyttäjän tarkoituksellista toimintaa; ’pikalukkiutuvalla kelauslaitteella’ rajoita turvavyön käyttäjän liikkumisvapautta. Siinä on pituuden säätölaite, automaattisesti käyttäjän mukaan, ja lukitusmekanismi, jonka seuraavat tekijät laukaisevat: joka tavanomaisissa ajo-olosuhteissa ei joka säätää nauhan (tyyppi 4) kelauslaitetta, 1. 8. 4. 1 ajoneuvon vauhdin hidastuminen (yksitoimintoinen lukittumistapa); 1. 8. 4. 2 yhdistelmä, automaattisen välineen liikkuminen (monitoimintoinen lukittumistapa); joka koostuu ajoneuvon vauhdin hidastumisesta, vyön tai minkä tahansa muun 1. 8. 5 1. 8. 6 1. 9 1. 10 1. 11 1. 12 1. 12. 1 1. 13 ’törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella, jossa on suurempi vastekynnys’ (tyyppi 4N) tarkoitetaan 1. 8. 4 kohdassa määritettyä kelauslaitetta, kuitenkin niin, että se erityisominaisuuksiltaan soveltuu käy- tettäväksi M2-, M3-, N1-, N2- ja N3-luokan ajoneuvoissa (1); ’vyön korkeuden säätölaitteella’ laitetta, jolla turvavyön olkanauhan korkeutta voidaan säätää käyttäjän ja auton istuimen mukaan. Tällaista laitetta voidaan pitää turvavyön osana tai turvavyön kiinnityslaitteen osana; ’vyön kiinnityspisteillä’ sellaisia ajoneuvon tai istuimen rakenteen osia tai muuta ajoneuvon osaa, johon turvavyöasennelmat on kiinnitettävä; ’ajoneuvotyypillä’ turvavöiden ja turvajärjestelmien osalta moottoriajoneuvojen luokkaa, johon kuulu- vat ajoneuvot eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osiltaan: ajoneuvo- tai istuinrakenteen osien tai ajoneuvon muiden osien, joihin vyön kiinnityspisteet on kiinnitetty, mitat, muodot ja rakennemateriaalit; ’turvajärjestelmällä’ järjestelmää, joka yhdistää asianmukaisin keinoin ajoneuvon rakenteeseen kiinnite- tyn istuimen ja turvavyön, jonka vähintään yksi kiinnityspiste sijaitsee istuimen rakenteessa; ’istuimella’ yhden täysikasvuisen henkilön istuttavaa ajoneuvon rakenteeseen sisäänrakennettua tai irrallista rakennetta verhoiluineen. Ilmaisu käsittää sekä erillisen istuimen että yhdelle henkilölle tarkoitetun yhdistelmäistuimen osan; ’matkustajan etuistuimella’ istuinta, kautta kulkevalla pystysuoralla poikittaistasolla tai sen edessä; jossa istuimen ’etummainen H-piste’ on kuljettavan R-pisteen ’istuinryhmällä’ yhden tai useamman täysikasvuisen henkilön istuttavaa joko yhdistelmäistuinta tai erillisiä istuimia (jotka on sijoitettu esimerkiksi niin, että yhden istuimen etukiinnityspisteet ovat linjassa toisen istuimen etu- tai takakiinnityspisteiden kanssa tai toisen istuimen kiinnityspisteiden välissä); 1. 14 ’yhdistelmäistuimella’ vähintään kahden täysikasvuisen henkilön istuttavaksi tarkoitettua rakennetta verhoiluineen; (1) Ajoneuvoluokat määritellään direktiivin 70/156/ETY liitteen II A mukaisesti. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/7 1. 15 ’säätöjärjestelmällä’ laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osa voidaan säätää käyttäjälle sopivaan asentoon. Tällaisella laitteella voidaan erityisesti: 1. 15. 1 säätää istuimen asentoa pituussuunnassa; 1. 15. 2 säätää istuimen asentoa pystysuunnassa; 1. 15. 3 säätää istuimen asentoa istuinkulman osalta; 1. 16 1. 17 ’istuimen kiinnityspisteellä’ järjestelmää, jolla istuin on kiinnitetty ajoneuvon rakenteeseen, mukaan lukien asiaankuuluvat osat ajoneuvon rakenteessa; ’istuintyypillä’ istuinluokkaa, johon kuuluvat istuimet eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osin, kuten: 1. 17. 1 istuinrakenteen muoto, mitat ja materiaalit; 1. 17. 2 säätö- ja kaikkien lukitusjärjestelmien tyypit ja mitat; 1. 17. 3 istuimessa olevien vyön kiinnityspisteiden, istuimien kiinnityspisteiden ja kyseisten ajoneuvoraken- teen osien tyypit ja mitat; 1. 18 1. 19 1. 20 1. 21 1. 22 1. 23 1. 24 1. 25 1. 26 ’siirtojärjestelmällä’ laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa voidaan portaattomasti siirtää pituussuunnassa, tai istuimen osien välisiä kulmia muuttaa matkustajien ajoneuvoon nousemisen helpottamiseksi; ’lukitusjärjestelmällä’ laitetta, jonka avulla istuin ja sen osat lukitaan istuimen käyttöasentoihin ja joka sisältää laitteet sekä istuimen selkänojan että ajoneuvon istuimen lukitsemiseen; ’upotettu lukon aukaisupainike’: lukko ei saa avautua, kun upotuskohtaa painetaan pallolla, läpimitta on 40 mm; jonka ’upottamaton lukon aukaisupainike’: lukon on avauduttava, kun upotuskohtaa painetaan pallolla, jonka läpimitta on 40 mm; ’esikuormittajalla’ turvavyön lisänä tai sen osana olevaa laitetta, joka kiristää vyönauhaa vyönauhan löysyyden vähentämiseksi törmäystilanteessa; ’vertailualueella’ tilaa kahden pystysuoran poikittaistason välissä, 400 mm:n päässä toisistaan ja symmetrisessä suhteessa H-pisteeseen sekä määriteltyinä neuvoston direktiivin 74/60/ETY (1) liitteessä II kuvaillun laitteen liikkeellä pystysuorasta vaakasuoraan. Laite sijoitetaan kyseisen liitteen määri- telmän mukaisesti ja sen enimmäispituudeksi asetetaan 840 mm; ’ilmatyynyasennuksella’ moottorikäyttöisissä ajoneuvoissa turvavöitä ja turvajärjestelmiä täydentämään asennettua laitetta eli järjestelmää, joka ajoneuvoon vaikuttavassa kovassa törmäyksessä automaatti- sesti jonka tarkoituksena on laitteen sisällä olevaa kaasua yhteen puristamalla rajoittaa ajoneuvon käyttäjän kehon osan tai osien vakavaa kosketusta matkustajatilan sisäisen osan kanssa; levittää taipuisan rakenteen, ’matkustajan ilmatyynyllä’ ilmatyynyasennusta, jonka tarkoituksena on suojata muilla kuin kuljettajan istuimella istuvaa matkustajaa tai matkustajia etutörmäystilanteessa; ’lasten turvajärjestelmällä’osista koostuvaa kokoonpanoa, johon voi kuulua yhdistelmä nauhoja tai taipuisia osia sekä lukitseva solki, säätölaitteita, kiinnittimiä ja joissakin tapauksissa täydentävä tuoli ja/tai törmäyssuoja, jonka voi kiinnittää moottorikäyttöiseen ajoneuvoon. Järjestelmä on myös suunniteltu pienentämään käyttäjän loukkaantumisriskiä törmäystilanteessa tai ajoneuvon äkillisessä jarrutustilanteessa rajoittamalla käyttäjän kehon liikkuvuutta; (1) EYVL L 38, 11. 2. 1974, s. 2. L 53/8 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 1. 27 ’taaksepäin suunnatulla’ ajoneuvon tavanomaisesta kulkusuunnasta vastakkaiseen suuntaan suunnattua. 2 2. 1 2. 1. 1 2. 1. 2 2. 1. 3 OSAN EY-TYYPPIHYVA¨ KSYNTA¨ Osan EY-tyyppihyväksynnän hakeminen Valmistajan on haettava turvavyötyypille direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 4 kohdan mukaista osan EY-tyyppihyväksyntää. Valmistajan tai sellaisen ajoneuvon valmistajan, johon turvajärjestelmä on tarkoitettu, on haettava turvajärjestelmätyypille direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 4 kohdan mukaista osan EY- tyyppihyväksyntää. Ilmoituslomakkeen malli on liitteen II lisäyksessä 1. Seuraavat näytteet on toimitettava tyyppihyväksyntätestin suorittavalle tekniselle tutkimuslaitokselle: 2. 1. 3. 1 kuusi näytettä, joista yhtä käytetään vertailutarkoituksiin; 2. 1. 3. 2 10 m kutakin vyötyypissä käytettyä nauhatyyppiä. 2. 1. 3. 3 2. 1. 4 Osan tyyppihyväksyntätestin suorittavalla teknisellä tutkimuslaitoksella on oltava oikeus pyytää näytteitä. Tyyppihyväksyntää turvajärjestelmälle hakevan on toimitettava turvajärjestelmän hyväksyntätestejä suorittavalle tutkimuslaitokselle kaksi näytekappaletta. Näihin saa kuulua kaksi 2. 1. 3. 1 kohdassa tarkoitettua vyön näytekappaletta ja valmistajan valinnan mukaan joko sitä tyyppiä oleva ajoneuvo, jolle hyväksyntää haetaan, tai tällaisen ajoneuvon se osa tai ne osat, jotka tutkimuslaitos katsoo tarpeellisiksi. 2. 1. 5 Lasten turvajärjestelmistä on toimitettava neljä näytettä: 2. 1. 5. 1 10 m kutakin lasten turvajärjestelmässä käytettyä nauhaluokkaa, lukuun ottamatta haaranauhaa, josta on toimitettava 2 m; ja 2. 1. 5. 2 pakkausohjeet ja -yksityiskohdat liittessä XVII olevan 14 kohdan mukaisesti. 2. 1. 5. 3 2. 1. 5. 4 Osan tyyppihyväksyntätestin suorittavalla teknisellä tutkimuslaitoksella on oltava oikeus pyytää lisää näytteitä. Pikkulasten kannettavien turvaistuimien osalta, jos turvaistuinjärjestelmää voidaan käyttää yhdessä useantyyppisten turvaistuimien kanssa, turvajärjestelmien valmistajan on toimitettava luettelo pikkulasten turvaistuintyypeistä. 2. 1. 5. 5 Käytettäessä hyväksyttyä aikuisten turvavyötä lasten turvajärjestelmän varmistamiseen hakemuksessa on määrättävä käytettävän aikuisten turvavyön luokka, esimerkiksi paikallaan pysyvät lantiovyöt. 2. 1. 6 2. 2 2. 2. 1 2. 2. 2 Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä, että käytössä on tyydyttävät järjestelyt, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuutta voidaan valvoa tehokkaas- ti. Merkinnät Osan EY-tyyppihyväksyntää varten edellä 2. 1. 3 tai 2. 1. 4 kohdan mukaan jätettyihin vyötyypin tai turvajärjestelmätyypin näytteisiin on merkittävä selvästi ja pysyvästi valmistajan nimi, kaupallinen merkki tai tavaramerkki. Osan EY-tyyppihyväksyntää varten edellä 2. 1. 5 tai 2. 1. 5. 1 kohdan mukaan jätettyihin lasten turvajärjestelmän näytteisiin on merkittävä selvästi ja pysyvästi valmistajan nimi, kaupallinen merkki tai tavaramerkki. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/9 2. 2. 2. 1 2. 2. 2. 2 Yhteen muovista tehtyyn lasten turvalaitteen osaan (kuten kuori, törmäyssuoja, ilmatyyny jne. ), lukuun ottamatta vyötä tai vöitä tai valjasvyötä, on merkittävä selvästi (ja pysyvästi) valmistusvuosi. Jos turvajärjestelmää käytetään yhdessä aikuisten turvavyön kanssa, oikeaa vöiden kiinnitystapaa on havainnollistettava turvajärjestelmään pysyvästi kiinnitetyllä piirroksella. Jos turvajärjestelmää pidetään paikallaan aikuisten turvavyöllä, tuotteessa on oltava väritunnuksin esitetty eteen- ja taaksepäin suuntautuvien istuimien turvavyöjärjestely. Turvavyön väri eteenpäin asennetussa istui- messa on punainen ja taaksepäin suuntautuvassa istuimessa sininen. Samoja värejä on myös käytettävä laitteen käyttötapoja kuvaavissa merkinnöissä. Jokainen turvavyön lantion ja olan alueella kulkeva osa on erotettava tuotteessa väritunnuksin ja/tai sanoin. Edellä määritellyn merkinnän on oltava näkyvissä silloin, kun turvajärjestelmä on ajoneuvoon asennettuna. Ryhmään 0 kuuluvien turvajärjestelmien osalta tämän merkinnän on oltava näkyvissä myös lapsen ollessa turvajärjestelmään kiinnitettynä. 2. 2. 2. 3 Taaksepäin suuntautuvissa lasten turvajärjestelmissä on oltava asennetusta asennosta näkyvä pysyvästi kiinnitetty merkintä, joka sisältää seuraavan varoituksen: HENGENVAARA Ei saa käyttää ilmatyynyllä varustetuissa matkus- tajanistuimissa Tämän merkinnän on oltava sen maan kielellä, missä laitetta myydään. 2. 2. 2. 4 Turvajärjestelmissä, joita voidaan käyttää sekä eteen- että taaksepäin suunnattuna, on oltava seuraava maininta: TA¨ RKEA¨ A¨ EI SAA ASENTAA KASVOT MENOSUUNTAAN PA¨ IN ENNEN KUIN LAPSEN PAINO ON YLI. 2. 3 2. 3. 1 2. 3. 2 2. 3. 3 (Katso ohjeet) Yleiset vaatimukset Jokaisen edellä 2. 1 kohdan mukaisesti jätetyn näytteen on noudatettava 2. 3–2. 7 kohdassa esitettyjä vaatimuksia. Lasten turvajärjestelmien osalta jokaisen 2. 1 kohdan mukaisesti jätetyn näytteen on noudatettava liitteessä XVII olevia asiaankuuluvia vaatimuksia. Vyön tai turvajärjestelmän on oltava siten suunniteltu ja rakennettu, että oikein asennettuna ja käyttäjän asianmukaisesti käyttämänä se toimii tyydyttävästi ja vähentää ruumiinvamman vaaraa onnettomuuden sattuessa. 2. 4 Jäykät osat 2. 4. 1 Yleistä 2. 4. 1. 1 Turvavyön jäykissä osissa, kuten vyölukoissa, säätölaitteissa, kiinnikkeissä ja vastaavissa ei saa olla teräviä reunoja, jotka saattaisivat aiheuttaa hankauksen aiheuttamaa nauhojen kulumista tai niiden katkeamisen. L 53/10 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 2. 4. 1. 2 Kaikki vyöasennelman osat, jotka saattavat ruostua, on sopivalla tavalla suojattava sitä vastaan. Jäljempänä 2. 7. 2 kohdassa määrätyn korroosiotestin jälkeen mitään merkkejä sellaisesta huonontumi- sesta, joka saattaa vaikeuttaa laitteen asianmukaista toimintaa, tai merkittävästä ruostumisesta ei saa olla pätevän tarkkailijan paljain silmin havaittavissa. 2. 4. 1. 3 Energian vaimentamiseen tai kuormaa kantamaan tai siirtämään tarkoitetut jäykät osat eivät saa olla helposti murtuvia. 2. 4. 1. 4 Turvavyön jäykkien osien ja muovista tehtyjen osien on oltava siten sijoitettuja ja asennettuja, että moottoriajoneuvon ollessa tavanomaisessa käytössä ne eivät voi jumiutua liukuvan istuimen alle tai ajoneuvon oven väliin. Jollei jokin osista täytä edellä mainittuja vaatimuksia, sille on tehtävä 2. 7. 6. 4 kohdassa määritelty kylmävaikutustesti. Jos mitään näkyviä halkeamia on testin jälkeen havaittavissa jäykkien osien muovisissa suojuksissa tai pidikkeissä, nämä muovista valmistetut osat on poistettava ja sen jälkeen on tarkistettava, onko jäljelle jäävä asennelma edelleen turvallinen. Jos jäljelle jäänyt asennelma on edelleen turvallinen tai jollei näkyviä halkeamia ole havaittavissa, se on tarkistettava uudelleen sen varmistamiseksi, että se täyttää 2. 4. 2, 2. 4. 3 ja 2. 6 kohdan vaatimukset. 2. 4. 1. 5 Polyamidi 6:n vettä hylkivillä ominaisuuksilla varustettujen aineiden käyttö on kielletty kaikissa mekaanisissa osissa, joiden toimintaan kyseisellä ilmiöllä todennäköisesti on kielteinen vaikutus. 2. 4. 2 Vyölukko 2. 4. 2. 1 Vyölukon on oltava siten suunniteltu, että vääränlaisen käytön mahdollisuus on poissuljettu: tämä tarkoittaa muun muassa, että vyölukkoa ei voida jättää osittain suljettuun asentoon. Vyön avausmenettelyn on oltava itsestäänselvä. Käyttäjän kehon kanssa mahdollisesti kosketuksiin joutuvien lukon osien poikkipinta-alan on oltava vähintään 20 cm2 ja leveyden vähintään 46 mm mitattuna enintään 2,5 mm:n etäisyydellä kosketuspinnasta olevalla tasolla. Valjasvyön solkien osalta jälkimmäinen vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lukon ja käyttäjän kehon välinen kosketusalue on 20–40 cm2. 2. 4. 2. 2 Vyölukon on oltava suljettuna silloinkin, kun se ei ole kuormitettuna, sen asennosta riippumatta. Sitä ei tule voida avata alle 1 daN:n voimalla. Vyölukon on oltava siten suunniteltu, että sitä on helppo käyttää ja siihen on helppo tarttua. Se on voitava avata 2. 7. 9. 2 kohdassa määritellyllä voimalla. Vyölukko avataan painamalla joko nappia tai senkaltaista laitetta. Kuormitettavalla pinnalla on oltava seuraavat mitat, kun painike on vapautusasennossa ja kun se on projisoituna tasolle, joka on kohtisuorassa painikkeen alkuperäiseen liikesuuntaan nähden: — koteloitujen laitteiden osalta pinta-alaltaan vähintään 4,5 cm2 ja leveydeltään vähintään 15 mm, — koteloimattomien laitteiden osalta pinta-alaltaan vähintään 2,5 cm2 ja leveydeltään vähintään 10 mm. Tämän alueen on oltava väriltään punainen. Vyölukon mikään muu osa ei saa olla punainen. 2. 4. 2. 3 Lukon on kestettävä jatkuvaa käyttöä, ja ennen 2. 7. 8 kohdassa tarkoitettua dynaamista testiä lukolle on suoritettava 5 000 aukaisua ja lukitusta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Valjasvyön lukkojen osalta tämä testi voidaan suorittaa käyttämättä kaikkia kielekkeitä. 2. 4. 2. 4 Vyölukon on 2. 7. 6. 3 kohdan mukaisesti testattaessa toimittava tavanomaisesti. 2. 4. 2. 5 Jäljempänä 2. 7. 9 kohdassa esitetyssä testissä vyölukon avaamiseen tarvittava voima saa olla enintään 6 daN. 2. 4. 2. 6 Vyölukon lujuus on testattava soveltuvin osin 2. 7. 6. 1 ja 2. 7. 6. 5 kohdan mukaisesti. Se ei saa murtua, vakavasti vääntyä tai irrota ollessaan määrätyn kuorman alaisena. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/11 2. 4. 2. 7 Jos vyölukoissa, jotka sisältävät kahdelle asennelmalle yhteisen osan, toisen asennelman vyölukko voidaan asentaa käytettäväksi tämän asennelman vastakappaleessa ja toisen asennelman osassa, 2. 7. 8 ja 2. 7. 9 kohdassa mainitut avautumistestit on suoritettava kummallekin asennelmatavalle. 2. 4. 3 Vyön säätölaite 2. 4. 3. 1 2. 4. 3. 2 2. 4. 3. 3 Kaksi näytettä kustakin vyön säätölaitteesta on testattava 2. 7. 4 kohdan mukaisesti. Kunkin säätölaitenäytteen vyönauha saa olla enintään 25 mm ja vyön kaikkien säätölaitteiden siirtymät saavat olla enintään 40 mm. Kaikkien säätölaitteiden lujuus on testattava 2. 7. 6. 1 kohdan mukaisesti. Ne eivät saa murtua tai irrota ollessaan määrätyn kuorman alaisina. Jäljempänä 2. 7. 6. 6 kohdan mukaista testiä suoritettaessa minkä tahansa käsikäyttöisen laitteen käyttämisen edellyttämä voima saa olla enintään 5 daN. 2. 4. 4 Kiinnityslaitteet ja vyön korkeuden säätölaitteet Kiinnityslaitteiden lujuus on testattava 2. 7. 6. 1 ja 2. 7. 6. 2 kohdassa vahvistetulla tavalla. Varsinaisten korkeuden säätölaitteiden lujuus on testattava tämän direktiivin 2. 7. 6. 2 kohdassa kuvatulla tavalla, jollei niitä ole testattu ajoneuvossa turvavöiden kiinnityspisteitä koskevan muutetun neuvoston direktiivin 76/115/ETY (1) mukaisesti. Nämä osat eivät saa murtua tai irrota, kun niitä kuormitetaan direktiivissä vahvistetulla kuormalla. 2. 4. 5 Kelauslaitteet Kelauslaitteiden on täytettävä jäljempänä esitetyt vaatimukset, mukaan lukien 2. 7. 6. 1 ja 2. 7. 6. 2 kohdassa määrätyt lujuustestit. 2. 4. 5. 1 Automaattisesti lukkiutuvat kelauslaitteet 2. 4. 5. 1. 1 2. 4. 5. 1. 2 2. 4. 5. 1. 3 Automaattisesti lukkiutuvalla kelauslaitteella varustetun turvavyön nauha ei saa liikkua enempää kuin 30 mm kelauslaitteiden lukitusasentojen välillä. Käyttäjän taaksepäin suuntautuvan liikkeen jälkeen vyön on joko jäätävä alkuasentoonsa tai palattava tähän asentoon automaattisesti käyttäjän liikkuessa tämän jälkeen eteenpäin. Jos kelauslaite on osa lantiovyötä, nauhan kelausvoiman on oltava vähintään 0,7 daN mitattuna mallinuken ja kelauslaitteen välisessä vapaassa pituudessa 2. 7. 7. 4 kohdan mukaisesti. Jos kelauslaite on osa olkanauhaa, nauhan kelausvoiman on oltava vähintään 0,2 daN ja enintään 0,7 daN samalla tavalla mitattuna. Jos nauha kulkee nauhanohjaimen tai hihnapyörän välittämänä, kelausvoima on mitattava mallinuken ja nauhanohjaimen tai hihnapyörän välisestä vapaasta pituudesta. Jos asennelmaan sisältyy laite, joka käsikäyttöisenä tai automaattitoimintoisena estää nauhaa kelautumas- ta kokonaan, tällainen laite ei saa olla toiminnassa kelausnopeutta arvioitaessa. Nauha on vedettävä ulos kelauslaitteesta ja sen on annettava toistuvasti kelautua 2. 7. 7. 1 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti, kunnes 5 000 vetämis- ja kelautumiskertaa on suoritettu. Tämän jälkeen kelauslaitteelle on suoritettava korroosiotesti 2. 7. 2 kohdan mukaisesti ja sen jälkeen 2. 7. 7. 3 kohdassa esitetty pölynkestävyystesti. Sitten nauhalle on tehtävä toiset 5 000 testikierrosta, minkä jälkeen sen on edelleen täytettävä 2. 4. 5. 1. 1 ja 2. 4. 5. 1. 2 kohdan vaatimukset. Edellä mainittujen testien jälkeen kelauslaitteen on edelleenkin toimittava moitteettomasti ja taltioitava nauha tehokkaasti. 2. 4. 5. 2 Törmäyksessä lukittuvat kelauslaitteet 2. 4. 5. 2. 1 Törmäyksessä lukittuvan kelauslaitteen on täytettävä seuraavat edellytykset testattaessa sitä 2. 7. 7. 2 kohdan mukaisesti. Kun kyseessä on yksinkertainen lukittumistapa 1. 8. 4. 1 kohdan mukaisesti, ainoastaan ajoneuvon jarrutusta koskevat eritelmät ovat voimassa: (1) EYVL L 24, 30. 1. 1976, s. 6. L 53/12 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 2. 4. 5. 2. 1. 1 tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden lukituksen on lukituttava, kun ajoneuvon hidastuvuus saavuttaa arvon 0,45 g tai arvon 0,85 g tyyppiä 4N olevilla kelauslaitteilla; 2. 4. 5. 2. 1. 2 tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden lukitus ei saa lukittua, kun vyönauhan kiihtyvyys on alle 0,8 g, ja tyyppiä 4N olevien kelauslaitteiden lukitus ei saa lukittua, kun vyönauhan kiihtyvyys on alle 1,0 g; 2. 4. 5. 2. 1. 3 lukitus ei myöskään saa lukittua, kun anturia on kallistettu enintään 12° johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta; 2. 4. 5. 2. 1. 4 tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden lukituksen on lukituttava, kun anturia on kallistettu vähintään 27° johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta, ja tyyppiä 4N olevien kelauslaittei- den lukituksen on lukituttava, kun anturia on kallistettu vähintään 40° johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta; 2. 4. 5. 2. 1. 5 jos kelauslaitteen toiminta riippuu ulkoisesta signaalista tai voimanlähteestä, kelauslaitteen on lukituttava automaattisesti myös silloin, kun yhteys ulkoiseen signaaliin tai voimanlähteeseen ei toimi. Tämän vaatimuksen ei kuitenkaan ole täytyttävä, jos kyseessä on monitoimisen lukittumistavan kelauslaite, edellyttäen että yksi lukittumistapa riippuu ulkoisesta signaalista tai voimanlähteestä ja että kuljettaja saa tiedon häiriöstä signaalin tai voimanlähteen toiminnassa optisesti ja/tai akustisesti. 2. 4. 5. 2. 2 2. 4. 5. 2. 3 2. 4. 5. 2. 4 2. 4. 5. 2. 5 Testattaessa 2. 7. 7. 2 kohdan mukaisesti törmäyksessä lukittuvan kelauslaitteen lukittumista, joka perustuu monitoimiseen lukittumistapaan, muun muassa vyönauhan liikkumiseen, kelauslaitteen on täytettävä eritellyt vaatimukset ja lisäksi lukituttava, kun vyönauhan kiihtyvyys on vähintään 2,0 g vyönauhan uloskelaussuuntaan mitattuna. Kussakin edellä 2. 4. 5. 2. 1 ja 2. 4. 5. 2. 2 mainitussa testissä ennen kelauslaitteen lukittumista mahdolli- sesti tapahtuva vyönauhan liike saa olla enintään 50 mm alkaen 2. 7. 7. 2. 1 kohdassa määritellystä pituudesta. Edellä 2. 4. 5. 2. 1. 2 kohdan vaatimusten noudattamiseksi kelauslaitetta pidetään tyy- dyttävänä, jos tässä kohdassa vahvistetuilla nauhan kiihtyvyysarvoilla se ei lukitu ainakaan ennen kuin nauhaa on kelattu ulos 50 mm alkaen 2. 7. 7. 2. 1 kohdassa määritellystä pituudesta. Jos kelauslaite on osa lantiovyötä, nauhan kelautumisvoiman on oltava vähintään 0,7 daN mitattuna mallinuken ja kelauslaitteen välisestä vapaasta pituudesta 2. 7. 7. 4 kohdan mukaisesti. Jos kelauslaite on osa olkanauhaa, nauhan kelautumisvoiman on oltava vähintään 0,2 daN ja enintään 0,7 daN samalla tavoin mitattuna. Jos nauha kulkee ohjaimen tai hihnapyörän välittämänä, kelausvoima on mitattava mallinuken ja ohjaimen tai hihnapyörän välisestä vapaasta pituudesta. Jos asennelmaan sisältyy laite, joka käsikäyttöisenä tai automaattitoimintoisena estää nauhaa kelautumasta kokonaan, tällainen laite ei saa olla toiminnassa kelausnopeutta arvioitaessa. Nauha on vedettävä ulos kelauslaitteesta ja sen on annettava toistuvasti kelautua 2. 7. 7. 1 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti, kunnes 40 000 vetämis- ja kelautumiskertaa on suoritettu. Tämän jälkeen kelauslaitteelle on suoritettava korroosiotesti 2. 7. 2 kohdan mukaisesti ja sen jälkeen 2. 7. 7. 3 kohdassa esitetty pölynkestävyystesti. Sitten nauhalle on tehtävä toiset 5 000 testikierrosta, minkä jälkeen sen on edelleen täytettävä 2. 4. 5. 2. 1, 2. 4. 5. 2. 2, 2. 4. 5. 2. 3 ja 2. 4. 5. 2. 4 kohdan vaatimukset. Edellä mainittujen testien jälkeen kelauslaitteen on edelleenkin toimittava moitteettomasti ja taltioitava nauha tehokkaasti. 2. 4. 6 Esikuormituslaite 2. 4. 6. 1 Jäljempänä 2. 7. 2 kohdan mukaisesti suoritetun korroosiotestin jälkeen esikuormituslaitteen (mukaan lukien laitteeseen alkuperäisillä pistokkeilla kiinnitetty törmäysanturi kuitenkin ilman pistokkeiden läpi kulkevaa virtaa) on toimittava tavanomaisesti. 2. 4. 6. 2 On tarkastettava, että laitteen tahattomasti tapahtunut toiminta ei aiheuta käyttäjälle ruumiillisen vamman vaaraa. 2. 4. 6. 3 Pyroteknisten esikuormituslaitteiden osalta: 2. 4. 6. 3. 1 Käsittelyn jälkeen, käynnistynyt lämpötilan vaikutuksesta ja laitteen on toimittava tavanomaisesti. joka on suoritettu 2. 7. 10. 2 kohdan mukaisesti, esikuormituslaite ei saa olla 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/13 2. 4. 6. 3. 2 On toteutettava varotoimenpiteet, jotta laitteista purkautuvat kuumat kaasut eivät sytytä laitteen vieressä olevia helposti syttyviä materiaaleja. 2. 5 Vyönauhat 2. 5. 1 Yleistä 2. 5. 1. 1 Vyönauhojen on oltava sellaiset, että varmistetaan, että niiden käyttäjän keholle aiheuttama paine jakautuu mahdollisimman tasaisesti niiden koko leveydeltä ja etteivät ne kuormitettuinakaan väänny. Niillä on oltava energiaa vaimentava ja jakava ominaisuus. Nauhojen on oltava siten viimeisteltyjä, etteivät ne voi purkautua käytössä. 2. 5. 1. 2 Nauhan, jolle kohdistuu 980 daN:n kuorma, leveyden on oltava vähintään 46 mm. Tämä mitta on mitattava 2. 7. 5 kohdassa esitetyn vetomurtolujuustestin aikana konetta pysäyttämättä. 2. 5. 2 Lujuus huoneilmakäsittelyn jälkeen Käsiteltäessä kahta nauhanäytettä 2. 7. 3. 1 kohdan mukaisesti nauhan 2. 7. 5 kohdan mukaisesti määritetyn murtokuorman on oltava vähintään 1 470 daN. Näiden kahden näytteen murtokuormien ero saa olla enintään kymmenen prosenttia suuremmasta mitatusta murtokuormasta. 2. 5. 3 Lujuus erityiskäsittelyn jälkeen 2. 7. 3 kohdan (lukuun ottamatta 2. 7. 3. 1 kohtaa) säännösten mukaisesti käsitellyn kahden nauhanäyt- teen osalta nauhan murtokuorman on oltava vähintään 75 prosenttia 2. 5. 2 kohdassa tarkoitetussa testissä määritetystä kuormien keskiarvosta ja vähintään 1 470 daN. Tekninen tutkimuslaitos voi luopua yhdestä tai useammasta testistä, jos käytetyn materiaalin koostumuksen tai jo saatavilla olevan tiedon takia testi tai testit ovat tarpeettomia. 2. 6 Vyöasennelma tai turvajärjestelmä 2. 6. 1 Dynaamisen testauksen vaatimukset 2. 6. 1. 1 Vyöasennelmalle tai turvajärjestelmälle on suoritettava dynaaminen testi 2. 7. 8 kohdan mukaisesti. 2. 6. 1. 2 lukuun Dynaaminen testi suoritetaan kahdelle aikaisemmin kuormittamattomalle asennelmalle, ottamatta turvajärjestelmiin kuuluvia asennelmia, jolloin dynaaminen testi suoritetaan yhteen istuinryhmään kuuluville aikaisemmin kuormittamattomille turvajärjestelmille. Testattavien vöiden lukkojen on täytettävä 2. 4. 2. 3 kohdan vaatimukset. Kun on kyse kelauslaitteella varustetuista turvavöistä, kelauslaitteelle on tehtävä 2. 7. 7. 3 kohdassa vahvistettu pölynkestävyystesti; kun on kyse pyroteknisiä toimintamenetelmiä käyttävällä esikuormituslaitteella varustetuista turvavöistä tai turvajärjestelmistä, laite on käsiteltävä 2. 7. 10. 2 kohdassa määrätyllä tavalla. 2. 6. 1. 2. 1. Sen jälkeen, kun turvavöille on suoritettu 2. 7. 2 kohdassa määritelty korroosiotesti, turvavöiden lukoille on suoritettava uudelleen 500 aukaisua ja lukitusta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. 2. 6. 1. 2. 2 2. 6. 1. 2. 3 ja Kelauslaitteilla 2. 4. 5. 2 kohdassa tarkoitetut testit. Jos kelauslaitteelle on kuitenkin jo suoritettu 2. 6. 1. 2. 1 kohdassa tarkoitettu korroosiotesti, tätä testiä ei tarvitse toistaa. suoritettu 2. 4. 5. 1 kelauslaitteille varustettujen turvavöiden oltava on Kun on kyse vyöstä, joka on tarkoitettu käytettäväksi edellä 1. 8. 6 kohdassa määritellyn korkeu- densäätölaitteen kanssa, testi on suoritettava siten, että laite on säädetty testauksessa vastuussa olevan tutkimuslaitoksen valitsemaan epäsuotuisimpaan asentoon / epäsuotuisimpiin asentoihin. Jos korkeudensäätölaitteeseen kuitenkin sisältyy kiinnityspiste direktiivin 76/115/ETY (1) sallimalla tavalla, testejä suorittava tutkimuslaitos voi halutessaan soveltaa jäljempänä 2. 7. 8. 1 kohdan määräyk- siä. (1) EYVL L 24, 30. 1. 1976, s. 6. L 53/14 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 2. 6. 1. 2. 4 Kun on kyse esikuormituslaitteella varustetusta turvavyöstä, jäljempänä 2. 6. 1. 4. 1 kohdassa tarkoitettu vähimmäissiirtymä voidaan alentaa puoleen. Tämän tekstin tarkoituksia varten esikuormituslaitteen on oltava toiminnassa. 2. 6. 1. 3 Testin aikana seuraavien vaatimusten on täytyttävä: 2. 6. 1. 3. 1 mikään osa henkilön suojaamiseen käytettävästä asennelmasta tai turvajärjestelmästä ei saa rikkoutua eikä lukko tai lukitus- tai säätölaite avautua lukituksestaan; ja 2. 6. 1. 3. 2 2. 6. 1. 3. 3 lantiovyöllä kiinnitetty nukke saa siirtyä eteenpäin 80–200 mm lantion tasolta mitattuna. Muuntyyp- pisillä vöillä kiinnitetty nukke saa siirtyä eteenpäin 100–200 mm lantion tasolta ja 100–300 mm rinnan tasolta mitattuna. Nämä siirtymät mitataan liitteen VIII kuvassa 6 esitetyistä mittauspisteistä. Kun on kyse turvavyöstä, joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvon sivulla olevassa etuistuimessa, jonka edessä on suojana turvatyyny, rintavertailukohdan siirtymä saa olla suurempi kuin edellä 2. 6. 1. 3. 2 kohdassa vahvistettu siirtymä, jos rintavertailukohdan nopeus kyseisen arvon kohdalla on enintään 24 km/h. 2. 6. 1. 4 Turvajärjestelmän osalta: 2. 6. 1. 4. 1 2. 6. 1. 4. 2 2. 6. 1. 5 joutunut kosketuksiin minkään ajoneuvon etuosan jäykän osan kanssa, rintavertailukohdan liike saattaa ylittää 2. 6. 1. 3. 2 kohdassa määritellyn arvon, jos voidaan osoittaa joko laskemalla tai lisätestein, ettei dynaamisessa testissä käytetyn nuken mikään vartalonosa tai pää olisi lukuun ottamatta rintakehän kosketusta ohjauslaitteistoon, jälkimmäinen vastaa neuvoston direktiivin 74/297/ETY (1) vaatimuksia ja edellyttäen, ettei kosketusta tapahdu yli 24 km/h:n nopeudella. Tätä arviointia varten istuimen katsotaan olevan 2. 7. 8. 1. 5 kohdassa määritellyssä asennossa; jos ajoneuvoissa, joissa käytetään edellä tarkoitettuja laitteita, on dynaamisen testin jälkeen kyettävä käyttämään käsikäyttöisesti säätö- tai lukituslaitteita, jotka mahdollistavat kaikilla istuimilla matkusta- vien pääsyn ajoneuvosta ulos. Turvajärjestelmien ollessa kysymyksessä siirtymät voivat poikkeuksellisesti olla suurempia kuin 2. 6. 1. 3. 2 kohdassa eritellään, jos istuimeen kiinnitettyyn ylempään kiinnityspisteeseen sovelletaan direktiivin 76/115/ETY liitteessä I olevassa 5. 5. 4 kohdassa määrättyä poikkeusta. Yksityiskohtaiset tiedot kyseisestä turvajärjestelmästä on liitettävä liitteen II lisäyksissä 3 ja 4 tarkoitetun tyyppihyväk- syntätodistuksen lisäyksen liitteeseen. 2. 6. 2 Lujuus kulumiskäsittelyn jälkeen 2. 6. 2. 1 2. 6. 2. 2 Molempien 2. 7. 3. 6 kohdan mukaisesti käsiteltyjen näytteiden osalta murtokuormaa on arvioitava 2. 5. 2 ja 2. 7. 6 kohdan mukaisesti. Sen on oltava vähintään 75 prosenttia murtokuormien keskiarvosta, joka on määritetty kulumattomia nauhoja koskevien testien aikana, ja vähintään yhtä suuri kuin testattaville osille määritelty vähimmäiskuorma. Näiden kahden näytteen murtokuormien välinen ero saa olla korkeintaan 20 prosenttia suuremmasta mitatusta murtokuormasta. Tyyppien 1 ja 2 menettelyissä suoritetaan vetomurtolujuuden testi ainoastaan vyönauhanäytteillä (2. 7. 5 kohta). Tyypin 3 menettelyissä suoritetaan vetomurtolujuuden testi vyönauhalla ja siihen kuuluvilla jäykillä osilla (2. 7. 6 kohta). joille on suoritettava kulumiskäsittely, Osat, taulukossa. Kutakin menettelyä varten käytetään uutta näytettä. ja noudatettavat menettelyt on esitetty seuraavassa Tyypin 1 menettely Tyypin 2 menettely Tyypin 3 menettely Kiinnitys Nauhanohjain tai hihna- pyörä Vyölukon lenkki Säätölaite Vyönauhaan ommellut osat — — — × — — × × — — × — × × × (1) EYVL L 165, 20. 6. 1974, s. 16. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/15 2. 7 Testit 2. 7. 1 Vyötyypin tai turvajärjestelmän osan EY-tyyppihyväksyntää varten jätettyjen näytteiden käyttö (katso liite XIV) 2. 7. 1. 1 Vyölukon tarkastusta, vyölukon kylmänkestävyystestiä, tarvittaessa 2. 7. 6. 4 kohdassa tarkoitettua kylmänkestävyystestiä, vyölukon kestävyystestiä, vyön korroosiotestiä, kelauslaitteen toimintatestejä ja dynaamisen testin jälkeen suoritettavaa vyölukon aukaisutestiä varten tarvitaan kaksi turvavyötä tai turvajärjestelmää. Toista näistä näytekappaleista käytetään vyön tai turvajärjestelmän tarkastukseen. 2. 7. 1. 2 Vyölukon tarkastusta ja lujuustestejä sekä kiinnityslaitteiden kiinnityksen, vyön säätölaitteiden ja tarvittaessa kelauslaitteiden tarkastusta varten tarvitaan yksi turvavyö tai turvajärjestelmä. 2. 7. 1. 3 Vyölukon tarkastusta sekä mikrosiirtymä- ja kulumistestejä varten tarvitaan kaksi turvavyötä tai turvajärjestelmää. Vyön säätölaitteen toimintaa koskeva testi suoritetaan toisella näistä näytekappaleis- ta. 2. 7. 1. 4 Vyönäytettä käytetään vyönauhan murtolujuuden testaamiseen. Osa tästä näytteestä säilytetään niin kauan kuin osan tyyppihyväksyntä on voimassa. 2. 7. 2 Korroosiotesti 2. 7. 2. 1 2. 7. 2. 2 Täydellinen turvavyöasennelma asetetaan testauskammioon liitteessä XIII määrätyn mukaisesti. Jos asennelmaan sisältyy kelauslaite, vyönauha on kelattava auki täyteen pituuteensa, joka on vähemmän kuin 300 ± 3 mm. Mahdollisesti tarvittavia lyhyitä keskeytyksiä lukuun ottamatta, esimerkiksi suolaliuoksen tarkistusta ja täydennystä varten, ilman vaikutuskoetta on jatkettava viidenkymmenen tunnin ajan. Vaikutustestin päättyessä asennelma pestään hienovaraisesti tai upotetaan puhtaaseen juoksevaan veteen, jonka lämpötila on enintään 38 °C, mahdollisesti muodostuneen suolakerrostuman poistami- seksi ja sen jälkeen sen annetaan kuivua huoneenlämmössä vuorokauden ajan ennen 2. 4. 1. 2 kohdan mukaista testaamista. 2. 7. 3 Vyönauhojen käsittely vetomurtolujuustestiä varten Nauhasta leikatut näytteet, kuten 2. 1. 2. 2 kohdassa on tarkoitettu, käsitellään seuraavasti. 2. 7. 3. 1 Huoneilmakäsittely Vyönauhaa pidetään vähintään 24 tuntia alttiina ilmalle, jonka lämpötila on 20 ± 5 °C ja suhteellinen kosteus 65 ± 5 %. Jollei testiä suoriteta välittömästi käsittelyn jälkeen, näyte asetetaan ilmatiiviisti suljettuun astiaan testin aloittamiseen asti. Murtokuorma määritetään viiden minuutin kuluessa nauhan poistamisesta käsittelyilmasta tai astiasta. 2. 7. 3. 2 Valokäsittely 2. 7. 3. 2. 1 Sovelletaan suositusta ISO/R 105-B02-1978. Nauhaa altistetaan valolle niin kauan, kunnes vakiosini- sävy nro 7 haalistuu vastaväriksi, joka vastaa harmaa-asteikon nelosastetta. 2. 7. 3. 2. 2 Vyönauhaa pidetään tämän jälkeen vähintään 24 tunnin ajan 20 ± 5 °C:n ilman lämpötilassa ja 65 ± 5 %:n suhteellisessa kosteudessa. Jollei testiä voida suorittaa välittömästi käsittelyn jälkeen, näytekap- pale on säilytettävä ilmatiiviisti suljetussa säiliössä testin alkuun asti. Vyönauhan vetomurtolujuus on mitattava viiden minuutin kuluessa huoneilmakäsittelyn tai vyönauhojen säiliöstä poistamisen jälkeen. L 53/16 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 2. 7. 3. 3 Kylmäkäsittely 2. 7. 3. 3. 1 Vyönauhaa pidetään vähintään 24 tunnin ajan 20 ± 5 °C:n ilman lämpötilassa ja 65 ± 5 %:n suhteellisessa kosteudessa. 2. 7. 3. 3. 2 Tämän jälkeen nauhaa pidetään 1 1/2 tunnin ajan tasaisella pinnalla kylmäkammiossa, jossa ilman lämpötila on -30 ± 5 °C. Sitten nauha taitellaan ja taitos altistetaan 2 kg:n kuormalle, joka on esijäähdytetty lämpötilaan -30 ± 5 °C. Kun vyönauhaa on pidetty kuormitettuna 30 minuutin ajan samassa kylmäkammiossa, kuorma poistetaan ja vetomurtokuorma mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun nauha on poistettu kylmäkammiosta. 2. 7. 3. 4 Lämpökäsittely 2. 7. 3. 4. 1 Vyönauhaa pidetään kolmen tunnin ajan lämpökaapissa 60 ± 5 °C:n ilman lämpötilassa ja 65 ± 5 %:n suhteellisessa kosteudessa. 2. 7. 3. 4. 2 Vetomurtokuorma mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun nauha on poistettu lämpökaapista. 2. 7. 3. 5 Vedelle altistaminen 2. 7. 3. 5. 1 Vyönauhaa pidetään kolmen tunnin ajan tislattuun veteen täysin upotettuna 20 ± 5 °C:n ilman lämpötilassa, johon on lisätty hieman kostutusainetta. Mitä tahansa testattavalle kuidulle sopivaa kostutusainetta voidaan käyttää. 2. 7. 3. 5. 2 Murtokuorma määritetään kymmenen minuutin kuluessa vyönauhan poistamisesta vedestä. 2. 7. 3. 6 Kulumiskäsittely 2. 7. 3. 6. 1 Kulumiskäsittely suoritetaan jokaiselle laitteelle, jossa nauha on kosketuksissa turvavyön jäykän osan kanssa. Tyypin 1 kulumistestiä (2. 7. 3. 6. 4. 1 kohta) ei tarvitse suorittaa vyön säätölaitteelle, jos mikrosiirtymätesti (2. 7. 4 kohta) osoittaa, että nauha siirtyy vähemmän kuin puolet sallitusta määrästä. Testilaitteiston asettelun on suunnilleen säilytettävä nauhan suhteellinen sijainti ja kosketusalue. 2. 7. 3. 6. 2 Kulumiselle altistettavat näytteet on pidettävä vähintään 24 tunnin ajan 20 ± 5 °C:n ilman lämpötilassa ja 65 ± 5 %:n suhteellisessa kosteudessa. Huoneen lämpötilan on testauksen aikana oltava 15 ja 30 °C:n välillä. 2. 7. 3. 6. 3 Jäljempänä olevassa taulukossa asetetaan vaatimukset kullekin kulumiskäsittelylle: Kuorma (daN) Taajuus (Hz) Kiertojen lukumäärä Siirtymä (mm) 2,5 0,5 0 — 5 0,5 0,5 0,5 5 000 45 000 45 000 300 ± 20 300 ± 20 — Tyypin menettely 1 Tyypin menettely 2 Tyypin menettely 3 (1) (1) Katso 2. 7. 3. 6. 4. 3 kohta. Edellä olevan taulukon viidennessä sarakkeessa annettu siirtymä esittää vyönauhaan sovelletun edestakaisen liikkeen liikkumavaraa. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/17 2. 7. 3. 6. 4 Erityiset menettelyedellytykset 2. 7. 3. 6. 4. 1 Tyypin 1 menettely: kun vyönauha liukuu säätölaitteen lävitse. 2,5 daN:n kuormaa sovelletaan pystysuoraan ja pysyvästi yhteen nauhan osaan. Vaakasuoraan asetettu toinen osa altistetaan edestakaiselle liikkeelle. Säätölaite sijoitetaan siten, että nauhan vaakasuora osa jää kuormitetuksi (katso liite XII, kuva 1). 2. 7. 3. 6. 4. 2 Tyypin 2 menettely: kun vyönauha muuttaa kerran suuntaa kulkiessaan jäykän osan läpi. Molempien vyönauhojen päiden on muodostettava toistensa suhteen liitteen XII kuvassa 2 esitetyt kulmat. Vyönauhaa on kuormitettava keskeytyksettä 0,5 daN:lla. Jos vyönauha muuttaa useammin kuin kerran suuntaa kulkiessaan jäykän osan läpi, 0,5 daN:n kuormitusta voidaan lisätä, kunnes vyönauha liikkuu vaaditut 300 mm jäykän osan läpi. 2. 7. 3. 6. 4. 3 Tyypin 3 menettely: kun vyönauha on kiinnitetty jäykkään osaan ompelemalla tai sitä vastaavalla tavalla. Kokonaissiirtymä om 300 ± 20 mm ja 5 daN:n kuormaa sovelletaan ainoastaan 100 ± 20 mm:n siirtymää vastaavan ajan kutakin puolta ajanjaksoa kohden (katso liite XII, kuva 3). 2. 7. 4 Mikrosiirtymätesti (katso liite XII, kuva 3) 2. 7. 4. 1 Osat tai laitteet, joille suoritetaan mikrosiirtymätesti, on pidettävä vähintään 24 tuntia ennen testausta 20 ± 5 °C:n ilman lämpötilassa ja 65 ± 5 %:n suhteellisessa kosteudessa. Testi suoritetaan lämpötilassa, joka on 15 ja 30 °C:n välillä. 2. 7. 4. 2 On varmistettava, että säätölaitteen vapaa-alue osoittaa joko ylös- tai alaspäin testausalustalla, kuten ajoneuvossa. 2. 7. 4. 3 Vyönauhan osan alapäähän kohdistetaan 5 daN:n kuorma. Toinen pää asetetaan edestakaiseen liikkeeseen, jonka kokonaisliikkumavara on 300 ± 20 mm (katso kuva). 2. 7. 4. 4 2. 7. 4. 5 2. 7. 4. 6 2. 7. 4. 7 Jos vyönauhassa on vapaa pää, joka toimii varanauhana, sitä ei saa missään tapauksessa kiinnittää tai liittää kuormituksen alaiseen nauhan osaan. On varmistettava, että vyönauha testausalustalla löyhässä asennossaan laskeutuu koverana käyränä säätölaitteesta, kuten ajoneuvossakin. 5 daN:n kuormaa sovelletaan testausalustalla niin, että se ohjataan pystysuoraan siten, että kuormaa estetään heilumasta ja vyötä vääntymästä. Kiinnitys vahvistetaan 5 daN:n kuormalle, kuten ajoneuvossa. Ennen testin varsinaista alkua tehdään 20 testikierroksen sarja, jotta itsekiristyvä järjestelmä asettuu asianmukaisesti. 1 000 kierrosta suoritetaan taajuudella 0,5 kierrosta sekunnissa kokonaisliikkumavaran ollessa 300 ± 20 mm. 5 daN:n kuormaa sovelletaan ainoastaan sen ajan, joka vastaa 100 ± 20 mm:n siirtymää kutakin puolta ajanjaksoa kohden. L 53/18 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 2. 7. 5 Vyönauhan vetomurtolujuustesti (staattinen testi) 2. 7. 5. 1 2. 7. 5. 2 Testi tehdään joka kerran kahdelle uudelle riittävän pituiselle nauhanäytteelle, jotka on käsitelty 2. 7. 3 kohdan määräyksen mukaisesti. Kukin nauha asetetaan vetomurtolujuutta testaavan koneen puristimien väliin. Puristimien on oltava siten suunnitellut, että vältetään nauhan murtuminen puristimien kosketuskohdassa tai lähellä sitä. Kiertonopeuden on oltava noin 100 mm minuutissa. Testin alussa koneen puristimien välisen näytteen vapaan pituuden tulee olla 200 ± 40 mm. 2. 7. 5. 3 Kuorman saavuttaessa 980 daN vyönauhan leveys on mitattava pysäyttämättä konetta. 2. 7. 5. 4 Sen jälkeen kuormaa lisätään, kunnes nauha murtuu, ja murtokuorma merkitään muistiin. 2. 7. 5. 5 Jos nauha siirtyy tai murtuu toisen puristimen kosketuskohdassa tai 10 mm:n päässä jommastakum- masta puristimesta, testi on mitätön ja on suoritettava uusi testi toisella näytteellä. 2. 7. 6 Jäykkiä osia sisältävien turvavyön osien staattinen testi 2. 7. 6. 1 2. 7. 6. 2 2. 7. 6. 3 2. 7. 6. 4 2. 7. 6. 5 2. 7. 6. 6 Lukko ja vyönauhan säätölaite kiinnitetään vetomurtotestauskoneeseen tavanomaisilla kiinnityslait- teilla ja niitä kuormitetaan 980 daN:lla. Kun on kyse valjasvöistä, lukko on kiinnitettävä testauslaitteis- ton lukkoon kiinnitetyillä nauhoilla ja kielekkeellä tai lukon geometriseen keskipisteeseen nähden suurin piirtein symmetrisesti sijaitsevilla kahdella kielekkeellä. Jos lukko tai säätölaite kuuluu kiinnityslaitteeseen tai kolmipistevyön yhteiseen osaan, lukko tai säätölaite on testattava kiinnityslait- teen kanssa 2. 7. 6. 2 kohdassa tarkoitetuin tavoin, ei kuitenkaan silloin, kun kelauslaitteessa on vyönauhan yläkiinnityspisteessä oleva nauhanohjain. Tällöin testikuormituksen on oltava 980 daN ja kelauslaitteessa lukitushetkellä jäljellä olevan vyönauhan pituuden on oltava mahdollisimman lähellä 450 mm:ä. Kiinnityslaitteet ja kaikki vyön korkeudensäätölaitteet on testattava edellä 2. 7. 6. 1 kohdassa määrätyllä tavalla, mutta kuorman on oltava 1 470 daN, ja jollei 2. 7. 8. 1 kohdan toisen virkkeen määräyksistä muuta johdu, testaus on suoritettava kaikkein epäsuotuisimmissa olosuhteissa, joita saattaa esiintyä ajoneuvossa, johon turvavyö on oikein asennettu. Kelauslaitteet on testattava siten, että nauha on kokonaan uloskelattuna. Kaksi asennelman näytekappaletta asetetaan kahden tunnin ajaksi kylmäkaappiin, jossa ilman lämpötila on − 10 ± 1 °C. Välittömästi kaapista poistamisen jälkeen lukon vastakappaleet on käsin kiinnitettävä toisiinsa. Kaksi asennelman näytekappaletta asetetaan kahden tunnin ajaksi kylmäkaappiin, jossa ilman lämpötila on − 10 ± 1 °C. Kaikki testattavat jäykät osat ja muovista valmistetut osat on sen jälkeen asetettava jokainen vuorollaan sileälle teräspinnalle (jota on pidetty yhdessä näytekappaleiden kanssa kylmäkaapissa) ja vähintään 100 kg painavan massiivisen jäykän alustan vaakasuoralle pinnalle; 30 sekunnin kuluessa niiden poistamisesta kylmäkaapista annetaan 18 kg painavan teräsmassan pudota painovoimalla 300 mm:n korkeudelta osan päälle. Massan vaikuttavan puolen on oltava kovuudeltaan vähintään 45 HRC ja muodoltaan kuperapintainen, ja sen poikittaissäteen tulee olla 10 mm ja pitkittäissäteen 150 mm. Toista näytettä testataan siten, että käyrän tangon akseli on linjassa vyönauhan kanssa, ja toista näytettä testataan 90 °C:n kulmassa vyönauhaan nähden. Vyölukot, joilla on yhteisiä osia kahden turvavyön kanssa, on kuormitettava siten, että jäljitellään ajoneuvossa olevia käyttöolosuhteita, kun istuimet on säädetty keskiasentoon. Kuorman soveltamis- suunta määritetään 2. 7. 8. 1 kohdan mukaisesti. Kuhunkin vyönauhaan sovelletaan 1 470 daN:n kuormaa samanaikaisesti. Edellä mainittuun testiin sopiva laitteisto esitetään liitteessä XI. Mitä tahansa käsisäätöistä laitetta testattaessa vyönauha on vedettävä tasaisesti mainitun laitteen lävitse, ottaen huomioon tavanomaiset käyttöolosuhteet, arviolta nopeudella 100 mm/s ja enimmäis- voima mitataan lähimpään 0,1 daN-arvoon asti nauhan liikkeen ensimmäisten 25 mm:n jälkeen. Testi on suoritettava vyönauhan säätölaitteen lävitse kulkeman matkan molemmista suunnista, kun nauhaa on kierrätetty 10 kertaa ennen mittausta. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/19 2. 7. 7 Kelauslaitteiden lisätestit 2. 7. 7. 1 Kelausmekanismin kestävyys 2. 7. 7. 1. 1 Vyönauha vedetään ulos ja sen annetaan kelautua vaadittavan määrän kiertoja nopeudella enintään 30 kiertoa minuutissa. Törmäystilanteessa lukittuvilla kelauslaitteilla osa vyönauhaa vedetään ulos joka viides kierros kelauslaitteen lukitsemiseksi. Ulosvetämiset on tehtävä tasaluvuin kullekin viidelle eri vetämiselle, eli 90, 80, 75, 70 ja 65 prosenttia kelauslaitteessa olevan vyönauhan koko pituudesta. Kuitenkin kun kelauslaitteessa on nauhaa yli 900 mm, edellä mainitut prosentit liittyvät nauhan viimeiseen 900 mm:iin, joka on kelautuneena kelauslaitteen sisällä. 2. 7. 7. 1. 2 Edellä 2. 7. 7. 1. 1 kohdassa määriteltyjä testejä varten sopiva laitteisto on esitetty liitteessä IV. 2. 7. 7. 2 Törmäystilanteessa lukittuvien kelauslaitteiden lukitus 2. 7. 7. 2. 1 Kelauslaitteen lukitus on testattava, kun 300 ± 3 mm nauhaa on kelautuneena nauhankelaimeen. 2. 7. 7. 2. 1. 1 Vyönauhan liikkeen perusteella toimivan lukituskelauslaitteen osalta nauhan ulosvetämisen on tapahduttava siihen suuntaan, joka on tavanomainen kelauslaitteen ollessa asennettuna ajoneuvoon. 2. 7. 7. 2. 1. 2 Testattaessa kelauslaitteiden herkkyyttä ajoneuvon hidastuvuuden suhteen ne testataan edellä mainitulla ulosvetämisellä kumpaankin suuntaan kahden keskenään kohtisuorassa olevan akselin mukaisesti, jotka ovat vaakasuorassa, jos kelauslaite asennetaan ajoneuvoon turvavyön valmistajan määrittelyjen mukaisesti. Hyväksyntätestin suorittavan teknisen tutkimuslaitoksen on valittava yksi näistä testaussuunnista, jotta saadaan aikaan kaikkein epäsuotuisimmat olosuhteet lukitusmekanismin toiminnalle. 2. 7. 7. 2. 2 Edellä 2. 7. 7. 2. 1 kohdassa määriteltyjä testejä varten soveltuvaa testauslaitetta kuvaillaan liitteessä V. Tällainen testauslaite on suunniteltava siten, että vaadittu kiihtyvyys saavutetaan viimeistään silloin, kun kelauslaitteesta on kelautunut nauhaa ulos 5 mm, ja että nauha palautuu, kun kiihtyvyyden kasvun keskiarvo on vähintään 25 g/s ja enintään 150 g/s. 2. 7. 7. 2. 3 Edellä 2. 4. 5. 2. 1. 3 ja 2. 4. 5. 2. 1. 4 kohdan vaatimusten testaamiseksi kelauslaite asennetaan vaakasuoral- le pöydälle ja pöytää kallistetaan nopeudella, joka on alle 2° sekunnissa, kunnes lukittuminen tapahtuu. Testi on toistettava toisiin suuntiin sen varmistamiseksi, että vaatimukset täyttyvät. 2. 7. 7. 3 Pölynkestävyys 2. 7. 7. 3. 1 Kelauslaite sijoitetaan testauskammioon liitteen VI mukaisesti. Sen suhteellisen sijainnin on oltava sama kuin silloin, kun se on ajoneuvoon asennettuna. Testauskammiossa on oltava 2. 7. 7. 3. 2 kohdan vaatimusten mukainen määrä pölyä. Kelauslaitteesta vedetään ulos 500 mm vyönauhaa ja sitä pidetään uloskelautuneena, paitsi, että sitä kelataan ulos ja palautetaan 10 täydellistä kierrosta parin minuutin kuluessa kunkin pölyn pöllyttämisen jälkeen. Pölyä pöllytetään viiden tunnin ajan joka kahdeskymmenes minuutti viiden sekunnin ajan kuivalla paineilmalla, jossa ei ole voiteluöljyä ja jota kuljetetaan läpimitaltaan 1,5 ± 0,1 mm:n suuruisen aukon lävitse 5,5 x 105 ± 0,5 x 105 Pa:n manometripaineella. 2. 7. 7. 3. 2 Edellä 2. 7. 7. 3. 1 kohdassa kuvaillussa testissä käytetyn pölyn on sisällettävä noin 1 kg kuivaa kvartsia. Hiukkaskokojakauman on oltava seuraava: a) kulku 150 µm:n suuruisen aukon läpi, 104 µm:n johdon läpimitta: 99–100 %; b) kulku 105 µm:n suuruisen aukon läpi, 64 µm:n johdon läpimitta: 76–86 %; c) kulku 75 µm:n suuruisen aukon läpi, 52 µm:n johdon läpimitta: 60–70 %. 2. 7. 7. 4 Kelautumisvoima 2. 7. 7. 4. 1 Kelautumisvoima on mitattava turvavyöasennelman ollessa mallinukkeen asennettuna 2. 7. 8 kohdassa esitetyn dynaamisen testin mukaisesti. Vyönauhan jännitys on mitattava niin läheltä kuin mahdollista nuken kanssa olevia kosketuskohtia (kuitenkin nukesta erillään), kun vyönauhaa kelataan sisään noin 0,6 metrin minuuttinopeudella. L 53/20 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 2. 7. 8 Turvavyöasennelman tai turvajärjestelmän dynaamiset testit 2. 7. 8. 1 Vyöasennelma on asennettava testivaunuun, joka on varustettu liitteessä VII määritellyllä istuimella ja kiinnityslaitteilla. Jos vyöasennelma on kuitenkin tarkoitettu erikoisajoneuvoa tai tietyntyyppisiä ajoneuvoja varten, testin suorittavan tutkimuslaitoksen on määritettävä mallinuken ja kiinnityslaittei- den välinen matka joko vyön mukana toimitettujen asennusohjeiden tai ajoneuvon valmistajan toimittamien tietojen mukaisesti. Jos ajoneuvotyypille on suoritettu dynaaminen testi, sitä ei tässä jos kukin kiinnityspiste on alle 50 mm:n tapauksessa tarvitse toistaa muille ajoneuvotyypeille, etäisyydellä testatun vyön vastaavasta kiinnityspisteestä. Valmistajat voivat vaihtoehtoisesti määrätä testausta varten hypoteettisen kiinnityspisteen, jotta testi kattaisi mahdollisimman suuren määrän todellisia kiinnityspisteitä. Jos vyö on varustettu edellä 1. 8. 6 kohdassa määritellyllä vyön korkeu- densäätölaitteella, laitteen asennon ja sen kiinnitystavan on oltava sama kuin ajoneuvon suunnitel- massa. 2. 7. 8. 1. 1 Jos on kyse sellaisilla esikuormituslaitteilla varustetusta turvavyöstä tai turvajärjestelmästä, joka koostuu muista kuin itse turvavyöasennelmaan sisältyvistä osista, turvavyöasennelma ja mahdollisesti tarvittavat ajoneuvon lisäosat on yhdessä kiinnitettävä testausalustalle jäljempänä määrätyllä tavalla (2. 7. 8. 1. 2 – 2. 7. 8. 1. 6 kohta). Jos näitä laitteita ei voida testata testausvaunulla, valmistaja voi vaihtoehtoisesti osoittaa, että laite vastaa tämän direktiivin vaatimuksia, käyttämällä perinteistä edestä kohdistuvaa törmäystä koskevaa testiä nopeudella 50 km/h noudattaen ISO:n menettelyä 3560 (1975/11/01– maantieajoneuvot – edestä tapahtuva törmäys kiinteään esteeseen -testausmenetelmä). Jos turvavyö kuuluu osana asennelmaan, jolle haetaan turvajärjestelmänä osan tyyppihyväksyntää, johon se tavanomaisesti tämä turvavyö on kiinnitettävä siihen ajoneuvon rakenteen osaan, kiinnitetään, ja tämä osa on kiinnitettävä testivaunuun jäljempänä määrätyllä tavalla. 2. 7. 8. 1. 2 Ajoneuvon kiinnityksen varmistamiseen testin aikana käytetty menetelmä ei saa olla sellainen, että se vahvistaa istuimien tai turvavöiden kiinnityslaitteita tai vähentää rakenteen tavanomaista muodon- muutosta. Mitään sellaista ajoneuvon etuosaa ei saa olla mukana, joka rajoittamalla nuken eteenpäin suuntautuvaa liikettä, sen jalkoja lukuun ottamatta, vähentäisi turvajärjestelmälle aiheutuvaa kuormaa testin aikana. Rakenteen hylätyt osat voidaan korvata vastaavan voiman omaavilla osilla, jos ne eivät estä nuken eteenpäin suuntautuvaa liikettä. 2. 7. 8. 1. 3 2. 7. 8. 1. 4 Kiinnityslaitetta pidetään tyydyttävänä, jos sillä ei ole vaikutusta rakenteen koko leveydeltä ulottuvaan alueeseen ja jos ajoneuvo tai rakenne seisahtuu tai pysähtyy enintään 500 mm:n päässä testatun turvajärjestelmän kiinnityslaitteesta. Takaosassa rakenne on kiinnitettävä sellaisen välimatkan päähän kiinnityslaitteiden taakse, joka riittää varmistamaan 2. 7. 8. 1. 2 kohdan vaatimusten noudattamisen. Istuimet on säädettävä ja sijoitettava sellaiseen ajo- tai matkustusasentoon, jonka hyväksyntätestit suorittava tekninen tutkimuslaitos katsoo aiheuttavan kaikkein epäsuotuisimmat lujuusolosuhteet, jotka ovat yhdenmukaiset nuken ajoneuvoon sijoituksen kanssa. Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se on lukittava valmistajan ohjeiden mukaisesti tai, tällaisten tietojen puuttuessa, lukittava siten, että M1- ja N1-luokan ajoneuvoissa selkänojan tehollinen kulma on mahdollisimman lähellä 25°:n kulmaa ja muihin luokkiin kuuluvissa ajoneuvoissa mahdollisimman lähellä 15°:n kulmaa. 2. 7. 8. 1. 5 Edellä 2. 6. 1. 4. 1 kohdan vaatimusten arviointia varten istuimen katsotaan olevan etummaisimmassa nuken mittoihin sopivassa ajo- tai matkustusasennossaan. 2. 7. 8. 1. 6 Kaikki samaan ryhmään kuuluvat istuimet on testattava samanaikaisesti. 2. 7. 8. 2 Liitteessä VIII esitetty nukke kiinnitetään asennelmalla. Nuken selän ja istuimen selkänojan väliin asetetaan 25 mm:n paksuinen lauta. Vyö kiinnitetään lujasti nuken ympärille. Levy poistetaan ja nukke sijoitetaan siten, että sen selkä lepää koko pituudeltaan istuimen selkänojaa vasten. On suoritettava tarkastus on varmistamiseksi, että vyölukon kahden osan kytkemistapa ei vähennä lukituksen luotettavuutta. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/21 2. 7. 8. 3 Vyönauhojen vapaana roikkuvien päiden on ulotuttava tarpeeksi pitkälle säätölaitteiden yli nauhojen siirtymän mahdollistamiseksi. 2. 7. 8. 4 Testivaunua käytetään sitten niin, että vaikutushetkellä sen vapaakäyntinopeus on 50 ± 1 km/h ja nukke pysyy vakaana. Testivaunun pysähdysmatka on 400 ± 50 mm. Testivaunun on pysyttävä vaakasuorassa koko hidastuksen ajan. Testivaunu saadaan hidastamaan käyttämällä liitteessä VII esitettyä laitteistoa tai mitä muuta laitetta tahansa, jolla saadaan vastaavat tulokset. Laitteiston on täytettävä liitteessä IX määrätyt suorituskykyvaatimukset. 2. 7. 8. 5 Testissä mitataan testivaunun nopeus välittömästi ennen vaikutusta, nuken eteenpäin suuntautuvan siirtymisen suuruus ja rinnan nopeus rinnan siirtymän ollessa 300 mm. 2. 7. 8. 6 Vaikutuksen jälkeen vyöasennelma tai turvajärjestelmä ja sen jäykät osat tarkastetaan silmämääräisesti vyölukkoa avaamatta sen määrittämiseksi, onko mitään vikaa tai murtumaa esiintynyt. Turvajärjes- telmät tarkastetaan myös testin jälkeen, jotta nähdään, ovatko ne ajoneuvorakenteen osat, jotka on kiinnitetty testivaunuun, pysyvästi muuttaneet muotoaan. Kaikki tällaiset muodonmuutokset on otettava huomioon kaikissa 2. 6. 1. 4. 1 kohdan mukaisesti tehdyissä laskelmissa. 2. 7. 9 Vyölukon avautumistesti 2. 7. 9. 1 Tässä testissä on käytettävä vyöasennelmia, mukaisesti. joille on jo tehty dynaaminen testi 2. 7. 8 kohdan 2. 7. 9. 2 Vyö on irrotettava testivaunusta lukkoa avaamatta. Lukkoon on kohdistettava suora 60 daN:n vetokuormitus. Lukkoa kuormitetaan siihen kiinnitettyjä vyönauhoja vetämällä niin, että kaikkia nauhoja kuormitetaan voimalla 60/n daN; ’n’ on lukkoon sen lukittuna ollessa kiinnitettyjen nauhojen lukumäärä, jonka vähimmäisarvoksi vahvistetaan 2. Jos lukko on yhdistetty jäykkään osaan, voiman kohdistuksessa on otettava kuomioon lukon ja jäykän osan välinen kulma dynaamisen testin aikana. Kuormitus on kohdistettava 400 mm/min ± 20 mm/min nopeudella lukon avauspainikkeen geometriseen keskipisteeseen, kiinteää akselia pitkin painikkeen alkuliikkeen suunnassa. Aukaisuvoi- man mittauksessa lukon on oltava kiinnitetty jäykkään alustaan. Jäljempänä tarkoitettu kuormitus ei saa olla suurempi kuin 2. 4. 2. 5 kohdassa määrätty raja-arvo. Testiasennelman kosketuspisteen on oltava muodoltaan pallomainen ja säteeltään 2,5 mm ± 0,1 mm. Sen on oltava pinnaltaan kiillotettua metallia. 2. 7. 9. 3 Vyölukon avautumisvoima mitataan ja kaikki vyölukon viat pannaan merkille. 2. 7. 9. 4 Vyölukon avautumistestin jälkeen ne vyöasennelman tai turvajärjestelmän osat, joille on tehty 2. 7. 8 kohdassa määrätyt testit, on tarkastettava ja vyöasennelman tai turvajärjestelmän dynaamisessa testissä kärsimien vahinkojen laajuus kirjataan testausselosteeseen. 2. 7. 10 Esikuormituslaitteilla varustettujen turvavöiden lisätestit – Käsittely Esikuormituslaite saadaan irrottaa testattavasta turvavyöstä ja sitä saadaan pitää 24 tunnin ajan lämpötilassa 60 ± 5 °C. Sen jälkeen lämpötila nostetaan kahden tunnin ajaksi lämpötilaan 100 ± 5 °C. Tämän jälkeen sitä pidetään 24 tunnin ajan lämpötilassa -30 ± 5 °C. Kun laite on poistettu käsittelystä, sen annetaan lämmetä ympäröivään lämpötilaan. Jos se on irrotettu, se kiinnitetään uudelleen turvavyöhön. 2. 7. 11 Testausseloste Testausselosteeseen on kirjattava 2. 7 kohdassa määrättyjen testien tulokset ja erityisesti testivaunun nopeus, nuken eteenpäin suuntautuneen liikkeen enimmäismäärä, vyölukon asento, vyölukon avautumisvoima ja kaikki mahdolliset viat tai murtumat. Jos liitteen VII kiinnityslaitteita koskevia vaatimuksia ei ole noudatettu 2. 7. 8. 1 kohdan mukaisesti, selosteessa on kuvailtava, miten vyöasennel- ma tai turvajärjestelmä on asennettu, ja määriteltävä tärkeät kulmat ja mitat. Selosteessa on myös mainittava testin aikana mahdollisesti tapahtuneet vääntymät tai murtumat. L 53/22 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 Turvajärjestelmän osalta testausselosteessa on myös määriteltävä menetelmä, jonka mukaan ajoneuvo- rakenne on kiinnitetty testivaunuun, istuimien asento ja istuimien selkänojien kallistumiskulma. Jos nuken siirtymä eteenpäin on ylittänyt 2. 6. 1. 3 kohdassa määrätyt arvot, selostuksessa on mainittava, ovatko 2. 6. 1. 4. 1 kohdan vaatimukset täyttyneet. 2. 8 Tuotannon vaatimustenmukaisuus 2. 8. 1 2. 8. 2 2. 8. 3. Tämän direktiivin mukaisesti hyväksytty turvavyö tai turvajärjestelmä on valmistettava siten, että se vastaa tyyppihyväksyntää täyttämällä edellä olevat 2. 3, 2. 4, 2. 5, 2. 6 ja 2. 7 kohdan vaatimukset. Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta voidaan tarkastaa, että 2. 8. 1 kohdan edellytykset on täytetty. Yleissääntönä on, että toimenpiteet tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi on toteutet- tava direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan säännösten mukaisesti. 2. 8. 3. 1 Suoritettavien testien ja testaustiheyden erityisehdoista määrätään tämän direktiivin liitteessä XVI tai soveltuvin osin liitteessä XVII tarkoitetun asiakirjan liitteessä 16. 2. 9 Ohjeet 2. 9. 1 Kun on kyse turvavyötyypistä, joka toimitetaan erillisenä ajoneuvosta, pakkaus- ja asennusohjeissa on mainittava selvästi ajoneuvotyyppi (ajoneuvotyypit), johon (joihin) se on tarkoitettu. 2. 9. 2 Jokaisen turvavyön tai lasten turvajärjestelmän mukana on oltava liitteessä X määrätyt ohjeet. 3 3. 1 3. 1. 1 3. 1. 2 3. 1. 3 3. 1. 4 AJONEUVOON ASENNUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET Ajoneuvon varusteet (1) Lukuun ottamatta kokoontaitettavia istuimia (sellaisina kuin ne on määritelty direktiivissä 76/115/ETY) ja vain paikallaan olevassa ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettuja istuimia kaikissa 9 artiklassa tarkoitettujen M- ja N-luokkien ajoneuvojen istuimissa (lukuun ottamatta niitä M2- ja M3-luokan ajoneuvoja, jotka on suunniteltu sekä kaupunkikäyttöön että seisoville matkustajille) on oltava tämän direktiivin vaatimusten mukaiset turvavyöt tai turvajärjestelmät. Kutakin istuinta varten asennettaviksi vaadittujen turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppien on oltava liitteessä XV vahvistetut (joiden kanssa ei saa käyttää lukkiutumattomia (1. 8. 1 kohta) tai käsin avattavia kelauslaitteita (1. 8. 2 kohta)). Kaikilla istuimilla, joihin liitteessä XV eritellään tyypin B lantiovyöt, sallitaan tyypin Br3 lantiovyöt, paitsi siinä tapauksessa, jos ne käytettäessä kelautuvat takaisin siinä määrin, että ne vähentävät käyttäjän mukavuutta merkittävästi vyölukon tavanomaisen lukituksen jälkeen. Jos ajoneuvoon on asennettu integroitu lasten turvajärjestelmä, sen on noudatettava liitteen XVII sisältämiä asiaankuuluvia vaatimuksia. Jollei turvavöitä edellytetä, voidaan valmistajan valinnan mukaan käyttää mitä tahansa tämän direktiivin vaatimuksia vastaavaa turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppiä. Liitteessä XV sallituista jotka on tarkoitettu tyypeistä tyypin A vöitä voidaan käyttää vaihtoehtona niille lantiovöille, istuimille, joihin liitteessä XV eritellään lantiovyö. 3. 1. 5 Kelauslaitteellisissa kolmipistevöissä ainakin yhden kelauslaitteen on vaikutettava olkanauhaan. (1) 3. 1 kohdan vaatimusten lisäksi jäsenvaltiot voivat kansallisen lainsäädännön mukaisesti hyväksyä tiettyihin ajoneuvotyyppeihin muita tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvia turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppejä. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/23 3. 1. 6 3. 1. 7 3. 1. 8 3. 1. 9 Muissa kuin M-luokan ajoneuvoissa voidaan sallia tyyppiä 4N oleva törmäystilanteessa lukittuva kelauslaite (1. 8. 5 kohta) tyypin 4 kelauslaitteen (1. 8. 4 kohta) asemesta, jos testeistä vastuussa olevalle tutkimuslaitokselle on tyydyttävällä tavalla osoitettu, että ajoneuvon varustaminen tyypin 4 kelauslaitteella ei olisi järkevää. Liitteessä XV esitetyillä ja tunnuksella * merkityillä uloimmilla ja keskimmäisillä etuistuimilla tuossa liitteessä eriteltyä lantiovyön tyyppiä pidetään riittävänä, jos tuulilasi sijaitsee direktiivin 74/60/ETY liitteessä II määritellyn vertailualueen ulkopuolella. Kun on kyse turvavöistä, tuulilasia pidetään vertailualueen osana, kun sen ja direktiivin 74/60/ETY liitteessä II tarkoitetun menetelmän mukaisen testauslaitteiston välille voi syntyä staattinen kosketus. Kaikille liitteessä XV tarkoitetuille ja tunnuksella # merkityille istuimille on asennettava liitteessä XV eritellyn tyyppinen lantiovyö, kun on kyse 3. 1. 9 kohdassa määritellystä ’suojattomasta istuimesta’. ’Suojattomalla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jonka edessä ei ole ’suojaavaa seinämää’ jäljempänä määritellyssä tilassa: — kahden vaakatason välissä, joista toinen kulkee H-pisteen kautta ja toinen 400 mm sen yläpuolella, — kahden H-pisteen suhteen symmetrisen ja toisistaan 400 mm:n etäisyydellä olevan pystysuoran pitkittäistason välissä, — H-pisteestä 1,30 m:n etäisyydellä olevan pystysuoran poikittaistason takana. Tässä vaatimuksessa ’suojaavalla seinämällä’ tarkoitetaan sellaista sopivan lujuista ja riittävän yhtenäistä pintaa, että jos 165 mm halkaisijaltaan oleva pallo projisoidaan geometrisesti minkä tahansa edellä määritellyssä tilassa olevan pisteen kautta ja pallon keskipisteen kautta kulkevaan pitkittäiseen vaakasuoraan suuntaan, suojaavassa seinämässä ei missään kohdassa ole aukkoa, jonka kautta pallon geometrinen projektio voisi kulkea. Istuinta pidetään ’suojattomana istuimena’ jos edellä määritellyssä tilassa olevien suojaavien seinämien yhteispinta-ala on alle 800 cm2. 3. 1. 10 Jokaiselle liitteessä XV tarkoitetulle eriteltyä tyyppiä olevat kolmipistevyöt, jollei jokin seuraavista edellytyksistä täyty: -merkillä merkitylle istuimelle on asennettava liitteessä XV — suoraan edessä on neuvoston direktiivin 74/408/ETY (1) liitteen III lisäyksessä 1 olevan 3. 5 kohdan mukainen istuin tai muita ajoneuvon osia, tai — yksikään ajoneuvon osa ei sijaitse vertailualueella tai ajoneuvon liikkuessa voi joutua vertailualu- eelle, tai — kyseisellä vertailualueella sijaitsevat ajoneuvon osat vastaavat direktiivin 74/408/ETY liitteen III lisäyksessä 6 asetettuja energian vaimentamista koskevia vaatimuksia, jolloin voidaan asentaa liitteessä XV eriteltyä tyyppiä olevat kaksipistevyöt. 3. 1. 11 3. 1. 12 3. 1. 13 Ellei 3. 1. 12 kohdassa toisin määrätä, jokaisessa ilmatyynyllä varustetussa matkustajan istuimessa on oltava varoitus taaksepäin suunnatun lasten turvaistuimen käytöstä kyseisellä istuimella. Selittävää tekstiä mahdollisesti sisältävän kuvatunnuksen muodossa oleva varoitusmerkki on kiinnitettävä kestävästi ja sijoitettava niin, että se on helposti näkyvissä kyseiselle istuimelle taaksepäin suunnattua lasten turvaistuinta asentamassa olevan henkilön edessä. Esimerkki mahdollisesta kuvatunnuksesta on esitetty kuvassa 1. Pysyvän viittauksen tulisi aina olla näkyvissä siltä varalta, että varoitus ei näy oven ollessa suljettuna. Edellä 3. 1. 11 kohdassa esitetyt vaatimukset eivät ole voimassa, jos ajoneuvoon on asennettu mekanismi, joka automaattisesti tunnistaa taaksepäin suunnatun lasten turvaistuimen olemassaolon ja varmistaa, että ilmatyyny ei levittäydy lasten turvajärjestelmän ollessa asennettuna. Niiden istuimien osalta, jotka ovat käännettävissä tai sijoitettavissa muihin asentoihin ja joita käytetään kyseisissä asennoissa ajoneuvon ollessa paikallaan, edellä 3. 1. 1 kohdan vaatimukset koskevat ainoastaan niitä asentoja, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön tämän direktiivin mukaisesti ajoneuvon liikkuessa tiellä. Ilmoituslomakkeeseen on sisällytettävä asiaa koskeva huomau- tus. (1) EYVL L 221, 12. 8. 1974, s. 1. L 53/24 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 3. 2 Yleiset vaatimukset 3. 2. 1 3. 2. 2 Turvavyöt ja turvajärjestelmät kiinnitetään direktiivin 76/115/ETY eritelmien mukaisiin kiinnityslait- teisiin. Turvavyöt ja turvajärjestelmät on asennettava niin, että asianmukaisesti käytettyinä ne toimivat ja vähentävät ruumiinvamman vaaraa onnettomuuden sattuessa. Erityisesti ne on tyydyttävästi asennettava siten, että: 3. 2. 2. 1 vyönauhat eivät saata muodostaa vaarallista asetelmaa; 3. 2. 2. 2 oikein sijoitetun vyön olkapäältä luisumisen vaaran henkilön eteenpäin suuntautuvan liikkeen vaikutuksesta on oltava mahdollisimman vähäinen; 3. 2. 2. 3 nauhan vaurioitumisen vaara ajoneuvon tai istuimien terävistä osista on vähäinen. 3. 2. 2. 4 Kutakin istuinta varten asennetun jokaisen turvavyön suunnittelun ja asennuksen on oltava sellainen, että turvavyö on helposti käytettävissä. Lisäksi istuimen istuinosa ja/tai istuimen selkänoja voidaan taittaa kokoon ajoneuvon takaosaan pääsemiseksi tai tavaroiden tai matkatavaroiden kuljettamiseksi, on sen jälkeen, kun nämä istuimet on taitettu kokoon ja käännetty uudelleen istuma-asentoon, näille istuimille tarkoitettujen turvavöiden oltava käytettävissä ja yhden henkilön helposti saatavilla, istuimen alta tai takaa ajoneuvon käyttäjän käsikirjassa olevien ohjeiden mukaisesti, ilman että tämä henkilö tarvitsisi harjoitusta tai kokemusta. jos koko istuin tai 3. 2. 2. 5 Teknisen tutkimuslaitoksen on varmistettava, että kun lukon kieleke on lukossa ja kun istuimella ei ole matkustajaa — vyönauhan mahdollinen löysyys ei estä valmistajan suosittelemien lasten turvajärjestelmien asianmukaista asennusta, ja — kolmipistevöiden ollessa kyseessä vähintään 50 N:n jännite voidaan saavuttaa vyön lantioalueella vyön olka-alueen ulkoista jännitettä käyttämällä. 3. 3 Turvavöihin tai turvajärjestelmiin sisältyvien jäykkien osien erityiset vaatimukset 3. 3. 1 3. 3. 2 3. 3. 3 3. 3. 4 3. 4 Jäykät osat, kuten vyölukot, säätö- ja kiinnityslaitteet, eivät saa lisätä käyttäjälle tai muille ajoneuvojen matkustajille aiheutuvan ruumiinvamman vaaraa onnettomuuden sattuessa. Vyölukon vapauttavan laitteen on oltava käyttäjän selvästi nähtävillä ja helposti saatavilla, ja se on suunniteltava siten, että sitä ei voida avata epähuomiossa tai vahingossa. Vyölukon on myös oltava sellaisessa paikassa, että se on pelastajan helposti käytettävissä silloin, kun käyttäjä on vapautettava lukosta hätätapauksessa. Vyölukko on asennettava siten, että sekä silloin kun se ei ole kuormitettuna että silloin kun se kannattelee käyttäjän painoa, käyttäjä voi sen avata yhdellä yksinkertaisella yksisuuntaisella kumman tahansa käden liikkeellä. Kun on kyse uloimpien etuistuimien turvavöistä tai turvajärjestelmistä ja kun kyse ei ole valjasvöistä, myös lukon on oltava samalla tavalla lukittavissa. On tarkastettava, että jos lukko joutuu kosketuksiin vyön käyttäjän kanssa, kosketuspinta täyttää tässä liitteessä olevan 2. 4. 2. 1 kohdan vaatimukset. Turvavyötä käytettäessä sen on oltava joko automaattisäätöinen käyttäjän mukaan tai sen on oltava siten suunniteltu, että käsikäyttöinen säätölaite on käyttäjän istuessa helposti saatavilla ja että sitä on mukava ja helppo käyttää. Sitä on myös voitava tiukentaa yhdellä kädellä käyttäjän ruumiinrakentee- seen ja ajoneuvon istuimen asentoon sopivaksi. Kelauslaitteelliset turvavyöt tai turvajärjestelmät on asennettava siten, että kelauslaitteita voidaan käyttää oikein ja vyönauhaa säilyttää tehokkaasti. Ajoneuvon käyttäjälle/käyttäjille tiedottamiseksi lasten kuljettamista koskevasta määräyksestä on liitteessä XVIII olevat vaatimukset täytettävä. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/25 4 4. 1 4. 2 4. 3 5 5. 1 5. 2 5. 2. 1 5. 2. 2 5. 3 6 6. 1 AJONEUVOTYYPIN EY-TYYPPIHYVA¨ KSYNNA¨ N HAKEMINEN TURVAVO¨ IDEN JA TURVAJA¨ RJES- TELMIEN ASENTAMISEN OSALTA Ajoneuvotyypin EY-tyyppihyväksyntää turvavöiden ja turva-järjestelmien asentamisen osalta hakee ajoneuvon valmistaja direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Ilmoituslomakkeen malli on liitteen II lisäyksessä 2. Tyyppihyväksynnän kohteena olevaa ajoneuvotyyppiä vastaava ajoneuvo on toimitettava tyyppi- hyväksyntätestejä suorittavalle tekniselle tutkimuslaitokselle. EY-TYYPPIHYVA¨ KSYNNA¨ N ANTAMINEN Jos asianmukaiset vaatimukset täyttyvät, annetaan EY-tyyppihyväksyntä direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 3 kohdan ja soveltuvin osin 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti. EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli on: liitteessä II oleva lisäys 3 edellä 2. 1 kohdassa mainituille hakemuksille; liitteessä II oleva lisäys 4 edellä 4 kohdassa mainituille hakemuksille. Hyväksyntänumero on annettava kullekin hyväksytylle turvavyö- tai turvajärjestelmätyypille ja ajoneuvotyypille direktiivin 70/156/ETY liitteen VII mukaisesti. Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle turvavyö- tai turvajärjestelmätyypille tai ajoneuvotyypille. TYYPPIIN TEHTA¨ VA¨ T MUUTOKSET JA MUUTOKSET TYYPPIHYVA¨ KSYNTA¨ A¨ N Jos tämän direktiivin perusteella hyväksyttyyn ajoneuvo-, turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppiin tehdään muutoksia, sovelletaan direktiivin 70/156/ETY 5 artiklan määräyksiä. Kuva 1 Kuvatunnus (katso 3. 1. 11 kohta) L 53/26 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 LIITE II TYYPPIHYVA¨ KSYNTA¨ ASIAKIRJA 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/27 Lisäys 1 ILMOITUSLOMAKE NRO. osan EY-tyyppihyväksyntä turvavöiden ja turvajärjestelmien osalta (77/541/ETY) sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2000/. /EY Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-kokoisina tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava. 0 0. 1 0. 2 0. 5 0. 7 0. 8 1 2 2. 1 2. 1. 1 2. 1. 2 2. 1. 3 YLEISTA¨ Merkki (valmistajan toiminimi): Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (yleiset kaupalliset kuvaukset): Valmistajan nimi ja osoite: Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EY-tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa: Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet): LUETTELO AJONEUVOSTA/AJONEUVOISTA, JOIHIN LAITE ON TARKOITETTU ASENNETTA- VAKSI (soveltuvin osin) KUVAUS LAITTEESTA Turvavyö Turvavyömalli (kaksipistevyö, kolmipistevyö, staattinen, automaattinen): Vyönauhatiedot (materiaali, kudos, mitat ja väri): Kelauslaitetyyppi (kelauslaitteen määritelmä direktiivin 77/541/ETY liitteessä III olevan 1. 1. 3. 2. 2 kohdan mukaisesti): 2. 1. 3. 1 Tiedot mahdollisista lisätoiminnoista: 2. 1. 4 2. 1. 5 2. 1. 6 2. 1. 7 2. 1. 8 2. 2 2. 2. 1 Piirustukset jäykistä osista (direktiivin 77/541/ETY liitteessä I olevan 1. 2. 1 kohdan mukaisesti): Jäykkien osien tunnistamisen ja sijoituksen mahdollistava turvavyöasennelman kaavio: Asennusohjeet, joista käy selville muun muassa kelauslaitteen ja sen anturilaitteen asentaminen: Jos vyön korkeuden säätölaite on olemassa, maininta siitä, pidetäänkö sitä vyön osana: Jos kyseessä on esikuormituslaite tai -järjestelmä, sen rakennetta ja toimintaa sekä mahdollista anturilaitetta koskeva täydellinen tekninen eritelmä, jossa kuvataan toimintamenetelmä ja tahattomas- ti tapahtuvan toiminnan välttämiseksi mahdollisesti tarvittava menetelmä: Turvajärjestelmä Edellä 2. 1 kohdassa vaadittujen tietojen lisäksi Piirustukset ajoneuvon rakenteen olennaisista osista ja istuimien kiinnityspisteiden vahvikkeista: L 53/28 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 Piirustukset istuimesta, joista käy selville istuimen rakenne, säätöjärjestelmä sekä kiinnittävät osat ja ilmoitus käytetyistä materiaaleista: Piirustus tai valokuva turvajärjestelmästä asennettuna: Lasten turvajärjestelmä Luokka/luokat: Massaryhmä(t): Eteenpäin suuntautuva lasten turvajärjestelmä / taaksepäin suuntautuva lasten turvaistuin / kannettava turvaistuin (1); Integroitu / ei-integroitu / osittainen / tehostetyyny (1); Vyötyyppi: (aikuisten) kolmipistevyö / (aikuisten) lantiovyö / erikoistyyppinen vyö / kelauslaite (1); Muut piirteet: istuinasennelma / törmäyssuoja (1); lasten turvaistuimen piirustukset, kaaviot ja suunnitelmat, mukaan lukien kaikki asennetut kelauslait- teet, istuinasennelmat, törmäyssuojat; myrkyllisyyttä koskeva ilmoitus liitteessä XVII olevan 6. 1. 5 kohdan mukaisesti; tulenarkuutta koskeva ilmoitus liitteessä XVII olevan 6. 1. 6 kohdan mukaisesti. 2. 2. 2 2. 2. 3 2. 3 2. 3. 1 2. 3. 2 2. 3. 3 2. 3. 4 2. 3. 5 2. 3. 6 2. 3. 7 2. 3. 8 2. 3. 9 Päiväys, tiedosto (1) Tarpeeton yliviivataan. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/29 Lisäys 2 ILMOITUSLOMAKE NRO. neuvoston direktiivin 70/156/ETY(*) liitteen I mukainen ajoneuvotyypin EY- tyyppihyväksyntä turvavöiden ja turvajärjestelmien osalta (77/541/ETY) sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2000/. /EY Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-kokoisina tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava. 0 0. 1 0. 2 0. 3 YLEISTA¨ Merkki (valmistajan toiminimi): Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (yleiset kaupalliset kuvaukset): Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon(b): 0. 3. 1 Näiden merkintöjen sijainti: 0. 4 0. 5 0. 8 1 1. 1 9 Ajoneuvoluokka(c): Valmistajan nimi ja osoite: Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet): AJONEUVON YLEISET RAKENNEOMINAISUUDET Valokuvat ja/tai piirustukset esimerkkiajoneuvosta: KORI 9. 10. 3 Istuimet 9. 10. 3. 1 Lukumäärä: 9. 10. 3. 2 Sijainti ja järjestely: 9. 10. 3. 2. 1 Istuinpaikka (-paikat), ajoneuvo on paikallaan: jo(t)ka on tarkoitettu käytettäväksi (käytettäviksi) ainoastaan silloin, kun 9. 10. 3. 4 Ominaisuudet: Sellaisten istuinten osalta, joita ei ole tyyppihyväksytty osina, kuvaus ja piirustukset: 9. 10. 3. 4. 1 istuimista ja niiden kiinnityspisteistä: 9. 10. 3. 4. 2 säätöjärjestelmästä: 9. 10. 3. 4. 3 säätö- ja lukitusjärjestelmistä: 9. 10. 3. 4. 4 turvavöiden kiinnityspisteistä, jos ne kuuluvat istuinrakenteeseen: 9. 12 Turvavyöt ja/tai muut turvajärjestelmät (*) Tässä ilmoituslomakkeessa käytetyt otsikkojen numerot sekä alaviitteet vastaavat direktiivin 70/156/ETY liitteessä I olevia numeroita ja alaviitteitä. Kohdat, joilla ei ole merkitystä tämän direktiivin kannalta, on jätetty pois. L 53/30 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 9. 12. 1 Turvavöiden ja -järjestelmien lukumäärä ja sijainti sekä istuimet, joissa niitä voidaan käyttää: Täydellinen EY-tyyppi- hyväksyntämerkki Vaihtoehto (tarvittaessa) Vyön korkeuden säätölaite (kyllä/ei/valinnainen) Etuistuin Takaistuin (1) L C R L C R (1) Taulukkoa voidaan tarvittaessa laajentaa, jos ajoneuvoissa on enemmän kuin kaksi istuinriviä tai jos vierekkäisiä istuimia ajoneuvon leveyssuunnassa on enemmän kun kolme. (L = vasemmanpuoleinen istuin, R = oikeanpuoleinen istuin, C = keskellä oleva istuin) 9. 12. 2 Täydentävien turvajärjestelmien luonne ja sijainti (merkitään kyllä/ei/vapaaehtoinen): Ilmatyyny edessä Ilmatyyny sivussa Vyön esikuormituslaite Etuistuin Takaistuin (1) L C R L C R (1) Taulukkoa voidaan tarvittaessa laajentaa, jos ajoneuvoissa on enemmän kuin kaksi istuinriviä tai jos vierekkäisiä istuimia ajoneuvon leveyssuunnassa on enemmän kun kolme. (L = vasemmanpuoleinen istuin, R = oikeanpuoleinen istuin, C = keskellä oleva istuin) 9. 12. 3 Turvavöiden kiinnityspisteiden lukumäärä ja sijainti sekä niiden osoittaminen direktiivin 76/115/ETY mukaisiksi (eli EY-tyyppihyväksyntänumero tai -testausseloste): Päiväys, tiedosto 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/31 Lisäys 3 MALLI [Enimmäiskoko: A4 (210 x 297 mm)] EY-TYYPPIHYVA¨ KSYNTA¨ TODISTUS VIRANOMAISEN LEIMA Ilmoitus ajoneuvon / osan / erillisen teknisen yksikön (1) — tyyppihyväksynnästä (1), — tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1), — tyyppihyväksynnän epäämisestä (1), — tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1), direktiivin. /. /ETY mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä. /. /EY. Tyyppihyväksyntänumero: Laajennuksen syy: I OSA 0. 1 0. 2 0. 3 Merkki (valmistajan toiminimi): Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (yleiset kaupalliset kuvaukset): Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon / osaan / erilliseen tekniseen yksikköön (1) (2): 0. 3. 1 Tämän merkinnän sijainti: 0. 4 0. 5 0. 7 0. 8 II OSA 1 2 3 4 Ajoneuvoluokka (1) (3): Ajoneuvon valmistajan nimi ja osoite: Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EY-tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa: Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet): Mahdolliset lisätiedot (ks. lisäyksen liite) Testeistä vastaava tekninen tutkimuslaitos: Testausselosteen päiväys: Testausselosteen numero: (1) Tarpeeton yliviivataan. (2) Jos tyypin tunnistustavat sisältävät merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvaamisessa, ne esitetään asiakirjoissa tunnuksella ’?’ (esimerkiksi ABC??123??). (3) Kuten direktiivin 70/156/ETY liitteessä II A on määritelty. L 53/32 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 5 6 7 8 9 Mahdolliset huomautukset (ks. lisäyksen liite) Paikka: Päiväys: Allekirjoitus: Tämän asiakirjan liitteenä on toimivaltaisilla hallintoviranomaisilla oleva tyyppihyväksyntäasiakirjo- jen hakemisto, jota saa pyynnöstä. EY-tyyppihyväksyntätodistukseen nro. direktiivin 77/541/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä. /. /EY, mukaisen turvavöiden ja turvajärjestelmien osatyypin tyyppihyväksynnän osalta Lisa¨yksen liite 1 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 1. 4. 1 1. 4. 2 1. 4. 3 1. 4. 4 1. 4. 5 1. 4. 6 5 Lisätiedot Malli: (käytetään liitteessä III olevissa 1. 3 ja 1. 4 kohdissa määrättyjä tunnuksia ja merkkejä, jos sovelletta- vissa), ilmoitetaan lisäominaisuudet, kuten korkeuden säätölaite, esikuormituslaite, jne. Ajoneuvot, joihin laite on suunniteltu: Sijainti ajoneuvoissa, joihin laite aiotaan asentaa (1): Lasten turvajärjestelmiin liittyvät lisätiedot Luokka/luokat: Massaryhmä(t): Eteenpäin lasten turvaistuin / kannettava turvaistuin (2); suuntautuva turvajärjestelmä / taaksepäin suuntautuva lasten Integroitu/ei-integroitu/osittainen/tehostetyyny (2); Vyötyyppi: (aikuisten) kolmipistevyö / (aikuisten) lantiovyö / erikoistyyppinen vyö / kelauslaite (2); Muut piirteet: istuinasennelma/törmäyssuoja (2); Huomautuksia: (1) Jos vyö hyväksytään tämän direktiivin liitteessä I olevan 2. 6. 1. 3. 3 kohdan säännösten mukaisesti, vyö saadaan asentaa ainoastaan ajoneuvon sivulla olevaan etuistuimeen, jonka suojana on turvatyyny, sillä edellytyksellä, että kyseinen ajoneuvo on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/79/EY (EYVL L 18, 21. 1. 1997, s. 7) mukaisesti. (2) Tarpeeton yliviivataan. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/33 Lisäys 4 MALLI [Enimmäiskoko: A4 (210 x 297 mm)] EY-TYYPPIHYVA¨ KSYNTA¨ TODISTUS VIRANOMAISEN LEIMA Ilmoitus ajoneuvon / osan / erillisen teknisen yksikön (1) — tyyppihyväksynnästä (1), — tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1), — tyyppihyväksynnän epäämisestä (1), — tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1), direktiivin. /. /ETY mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä. /. /EY. Tyyppihyväksyntänumero:. Laajennuksen syy:. I OSA 0. 1 0. 2 0. 3 Merkki (valmistajan toiminimi): Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (yleiset kaupalliset kuvaukset): Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon / osaan / erilliseen tekniseen yksikköön (1) (2): 0. 3. 1 Tämän merkinnän sijainti: 0. 4 0. 5 0. 7 0. 8 II OSA 1 2 3 4 Ajoneuvoluokka (1) (3): Ajoneuvon valmistajan nimi ja osoite: Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EY-tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa: Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet): Mahdolliset lisätiedot (ks. lisäyksen liite) Testeistä vastaava tekninen tutkimuslaitos: Testausselosteen päiväys: Testausselosteen numero: (1) Tarpeeton yliviivataan. (2) Jos tyypin tunnistustavat sisältävät merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvaamisessa, ne esitetään asiakirjoissa tunnuksella ’?’ (esimerkiksi ABC??123??). (3) Kuten direktiivin 70/156/ETY liitteessä II A on määritelty. L 53/34 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 5 6 7 8 9 Mahdolliset huomautukset (ks. lisäyksen liite) Paikka: Päiväys: Allekirjoitus: Tämän asiakirjan liitteenä on hakemisto toimivaltaisilla hallintoviranomaisilla olevista tyyppihyväk- syntäasiakirjoista, joita saa pyynnöstä. EY-tyyppihyväksyntätodistukseen nro. direktiivin 77/541/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä. /. /EY, mukaisen ajoneuvotyypin tyyppihyväksynnän osalta Lisa¨yksen liite 1 1. 1 1. 1. 1 1. 1. 2 1. 1. 3 1. 2 1. 2. 1 1. 3 1. 3. 1 5 Lisätiedot Ilmoitus turvavöistä tai turvajärjestelmistä, jotka ajoneuvoon voidaan asentaa Merkki: Osan tyyppihyväksynnän merkintä: Sijainti ajoneuvossa: Turvavyön kiinnityspisteet: Tyyppihyväksynnän numero: Istuimet: Tyyppihyväksynnän numero, jos tiedossa: Huomautuksia: 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/35 LIITE III OSAN EY-TYYPPIHYVA¨ KSYNTA¨ MERKIT 1. 1 1. 1. 1 Jokaisessa tämän direktiivin mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaisessa turvavyössä tai turvajärjes- telmässä on oltava osan EY-tyyppihyväksyntämerkki. Tämä merkki koostuu: suorakulmiosta, antaneen jäsenvaltion tunnusnumeroa tai -kirjaimia: joka ympäröi pientä e-kirjainta ja sitä seuraavan osan EY-tyyppihyväksynnän 1 2 3 4 5 6 9 11 12 13 17 18 21 23 Saksa Ranska Italia Alankomaat Ruotsi Belgia Espanja Yhdistynyt kuningaskunta Itävalta Luxemburg Suomi Tanska Portugali Kreikka IRL Irlanti 1. 1. 2 suorakulmion läheisyyteen sijoitetusta ’perustyyppihyväksyntänumerosta’, joka sisältyy direktiivin 70/156/ETY liitteessä VII tarkoitetun tyyppihyväksyntänumeron 4 osaan ja jota edeltää direktiiviin 77/541/ETY osan EY-tyyppihyväksynnän myöntämispäivään mennessä tehdyn viimeisimmän mer- kittävän teknisen muutoksen sarjanumeron ilmoittavat kaksi numeroa. Tässä direktiivissä sarjanume- ro on 04 aikuisten turvavöiden ja turvajärjestelmien osalta ja 03 lasten turvajärjestelmien osalta; 1. 1. 3 seuraavanlaisesta suorakulmion yläpuolella olevasta lisämerkistä tai lisämerkeistä: 1. 1. 3. 1 kolmipistevöissä A-kirjain, lantiovöissä B-kirjain ja erikoisissa vyötyypeissä S-kirjain. 1. 1. 3. 2 Täydennetään 1. 1. 3. 1 kohdassa esitettyjä merkkejä seuraavilla merkeillä: 1. 1. 3. 2. 1 energianvaimentimella varustetuissa turvavöissä e-kirjain; 1. 1. 3. 2. 2 kelauslaitteella varustetuissa turvavöissä R-kirjain, jota seuraa käytetyn kelauslaitteen tyyppinumero liitteessä I olevan 1. 8 kohdan mukaisesti jos käytetty kelauslaite on monitoimintoinen törmäystilanteessa lukittuva kelauslaite; ja sen jälkeen m-kirjain, 1. 1. 3. 2. 3 esikuormituslaitteella varustetuissa turvavöissä p-kirjain. 1. 1. 3. 3 Edellä 1. 1. 3. 1 kohdassa esitettyjä merkkejä tulee edeltää Z-kirjain, jos turvavyö on turvajärjestelmän osa. 1. 1. 4 1. 1. 5 joissa on tyypin 4N kelauslaite, on lisäksi merkittävä tunnus, Turvavöihin, joka muodostuu suorakulmiosta, jossa M1-luokan ajoneuvon päälle on tehty risti sen osoittamiseksi, että tämäntyyppi- sen kelauslaitteen käyttö on kielletty M1-luokan ajoneuvoissa. Jos turvavyö hyväksytään tämän direktiivin liitteessä I olevan 2. 6. 1. 3. 3 kohdan säännösten mukaisesti, siihen on merkittävä sana ’AIRBAG’, jonka ympärillä on suorakulmio. L 53/36 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 1. 1. 6 Kun on kyse lasten turvaistuimista, suorakulmion yläpuolelle on merkittävä seuraava lisäteksti: 1. 1. 6. 1 sana(t) ’joka autoon sopiva’, ’automerkki- ja istuinkohtainen’, ’automerkkikohtainen’, ’autotyyppikoh- tainen’ turvaistuimen luokasta riippuen; 1. 1. 6. 2 massa-alue, jolle lasten turvaistuin on suunniteltu, eli: alle 10 kg; alle 13 kg; 9–18 kg; 15–25 kg; 22-36 kg; alle 18 kg; 9–25 kg; 15-36 kg; alle 25 kg; 9–36 kg; alle 36 kg; 1. 1. 6. 3 Y-merkki, jos laite sisältää haarahihnan; 1. 1. 6. 4 S-merkki, jos laite on ’erityisturvalaite’. 1. 2 Edellä 1. 1 kohdassa esitettyjen yksityiskohtien on oltava selvästi luettavissa ja pysyviä ja ne on toteutettava joko tarrana tai suorana merkintänä tuotteeseen. Tarran tai merkinnän on kestettävä kulumista. 2 OSAN EY-TYYPPIHYVA¨ KSYNTA¨ MERKKIEN KAAVIOT 2. 1 a 3 2 a 3 Ae 4e a 04 2439 a 3 a 3 Vyö, jossa on edellä esitetty osan EY-tyyppihyväksyntämerkki, on energianvaimentimella (e) varustettu kolmipistevyö (A), jolle on Alankomaissa (e 4) annettu osan EY-tyyppihyväksyntä tämän direktiivin (04) mukaisesti perustyyppihyväksyntänumerolla 2439. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/37 2. 2 2. 3 a 3 2 a 3 Br4m 4e a 04 2439 a 3 a 3 jossa on edellä esitetty osan EY-tyyppihyväksyntämerkki, on monitoimintoisella tyypin 4 Vyö, kelauslaitteella varustettu lantiovyö (B), jolle on Alankomaissa (e 4) annettu osan EY-tyyppihyväksyntä tämän direktiivin (04) mukaisesti perustyyppihyväksyntänumerolla 2439. a 3 2 a 3 ZSe 4e a 04 2439 a 3 a 3 Vyö, jossa on edellä esitetty osan EY-tyyppihyväksyntämerkki, on energianvaimentimella (e) varustettu erikoinen vyötyyppi (S), joka muodostaa osan turvajärjestelmästä (Z) ja jolle on Alankomaissa (e 4) annettu osan EY-tyyppihyväksyntä tämän direktiivin (04) mukaisesti perustyyppihyväksyntänumerol- la 2439. L 53/38 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 2. 4 2. 5 Ar4Nm 4e a 04 2439 a 3 a 3 a 3 2 a 3 2 a 3 Vyö, jossa on edellä esitetty osan EY-tyyppihyväksyntämerkki, on monitoimisesti (m) lukkiutuva kelauslaitetyypillä 4N (r4N) varustettu kolmipistevyö (A), jolle on Alankomaissa (e 4) annettu osan EY-tyyppihyväksyntä tämän direktiivin (04) mukaisesti perustyyppihyväksyntänumerolla 2439. Tätä vyötä ei saa käyttää M1-luokan ajoneuvoissa. Huomautus: Perustyyppihyväksyntänumero ja kuvatunnus (kuvatunnukset) on sijoitettava suorakulmion läheisyy- teen. a 3 2 a 3 Aer4m 4e a 04 2439 AIRBAG a 3 a 3 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/39 Vyö, jossa on edellä esitetty EY-tyyppihyväksyntämerkki, on energianvaimentimella (e) varustettu kolmipistevyö (A), joka on hyväksytty tämän direktiivin liitteessä I olevan 2. 6. 1. 3. 3 kohdan erityisvaatimuksia vastaavaksi, jossa on monitoimisesti (m) lukkiutuva tyypin 4 (r4) kelauslaite ja jolle on Alankomaissa (e 4) annettu osan EY-tyyppihyväksyntä tämän direktiivin (04) mukaisesti perustyyppihyväksyntänumerolla 2439. Kyseinen vyö on asennettava ajoneuvoon, jossa on turvatyy- ny asianomaisen istuimen kohdalla. L 53/40 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 ESIMERKKI KELAUSLAITTEEN MEKANISMIN KESTA¨ VYYSTESTISSA¨ KA¨ YTETTA¨ VA¨ STA¨ LAITTEESTA LIITE IV 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/41 LIITE V ESIMERKKI TO¨ RMA¨ YSTILANTEESSA LUKITTUVIEN KELAUSLAITTEIDEN LUKITTUMISTESTISSA¨ KA¨ Y- TETTA¨ VA¨ STA¨ LAITTEESTA Sopiva laite on esitetty kuvassa, ja se koostuu moottorikäyttöisestä nostovarresta, jonka jatke on kiinnitetty johdoin ohjauskiskolle asennettuun pieneen testivaunuun. Nostovarren jatkeeseen sisältyy ’joutoliike’-laite, joka vaimentaa kaikki liikkeet, jos kisko lukittuu ennen kuin jatkeen koko lyöntikaari on umpeutunut. Nostovarren suunnittelun ja moottorinopeuden yhdistelmä on sellainen, että se antaa tarvittavan kiihdytyksen liitteessä I olevassa 2. 7. 7. 2. 2 kohdassa määritellyllä kiihdytyksen kasvunopeudella ja lyönti on järjestetty siten, että se ylittää ennen lukittumista sallitun vyönauhan liikkeen enimmäismäärän. Testivaunuun on asennettu kelkka, jota voidaan kääntää, jotta kelauslaite voidaan asentaa eri asentoihin testivaunun liikkeen suuntaisesti. Kelauslaitteiden herkkyyttä vyönauhan liikkeisiin testattaessa kelauslaite asennetaan sopivasti kiinnitettyyn kannatti- meen ja vyönauha kiinnitetään testivaunuun. Edellä mainittuja testejä suoritettaessa valmistajan tai hänen edustajansa toimittamat kaikki kannattimet tms. on sisällytettävä testijärjestelyyn aiotun ajoneuvoon tehtävän asennuksen jäljittelemiseksi mahdollisimman tarkasti. Valmistajan on toimitettava kaikki jäljittelemiseksi. lisäkannattimet tms. , joita saatetaan tarvita ajoneuvoon aiotun asennuksen L 53/42 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 LIITE VI ESIMERKKI PO¨ LYNKESTA¨ VYYSTESTISSA¨ KA¨ YTETTA¨ VA¨ STA¨ LAITTEESTA 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/43 LIITE VII KUVAUS TESTIVAUNUSTA, ISTUIMESTA, KIINNITYSPISTEISTA¨ JA PYSA¨ YTYSLAITTEESTA 1. TESTIVAUNU Turvavyötesteissä testivaunun, jossa on ainoastaan yksi istuin, massa on 400 ± 20 kg. Turvajärjestel- mätesteissä testivaunun, johon on kiinnitetty ajoneuvorakenne, massa on 800 kg. Testivaunun ja ajoneuvorakenteen kokonaismassaa voidaan kuitenkin tarvittaessa lisätä 200 kg:n erissä. Kokonais- massa ei saa missään tapauksessa poiketa nimellisarvosta enempää kuin ± 40 kg. 2. ISTUIN Lukuun ottamatta turvajärjestelmille suoritettavia testejä, istuimen on oltava tukevarakenteinen ja pinnaltaan sileä. Tähän kuvassa 1 annettuja yksityiskohtia on noudatettava ja on huolehdittava siitä, että mikään metalliosa ei voi joutua kosketuksiin vyön kanssa. 3. KIINNITYSPISTEET Kiinnityspisteiden sijainnin on oltava kuvan 1 mukainen. Kiinnityspisteitä vastaavat ympäröidyt merkit osoittavat paikat, joihin vyön päät kiinnitetään vaunussa tai mahdollisessa kuormituksen siirtolaitteessa. Vyön tavanomaiset kiinnityspisteet ovat A, B ja K, jos vyönauhan pituus mitattuna lukon yläreunasta nauhanpitimessä olevaan reikään vyönauhan tuessa on enintään 250 mm. Muussa tapauksessa on käytettävä pisteitä A1 ja B1. Kiinnityspisteet on asennettava jäykkään alustaan. Yläkiinnityspiste saa siirtyä enintään 0,2 mm pituussuuntaan, kun siihen kohdistetaan 98 daN:n kuormitus tähän suuntaan. Vaunun on oltava rakenteeltaan sellainen, etteivät osat, joihin kiinnityspis- teet on kiinnitetty, muuta pysyvästi muotoaan testin aikana. Kiinnityspisteiden sijainnin toleranssi on sellainen, että kunkin kiinnityspisteen on oltava enintään 50 mm:n etäisyydellä kuvassa 1 olevasta sitä vastaavasta A-, B- ja K-pisteestä tai A1-, B1- ja K-pisteestä. Jos kelauslaitetta varten tarvitaan neljäs kiinnityspiste, sen on: — sijaittava pystyssä pisteen K kautta kulkevalla pituussuuntaisella tasolla, — oltava rakenteeltaan sellainen, että kelauslaite voi kallistua valmistajan ilmoittamaan kulmaan, — sijaittava K keskipisteenä piirretyn, säteeltään KB1 = 790 mm:n ympyrän kaarella, jos nauhan pituus nauhan ohjaimesta kelauslaitteen nauha-aukkoon on vähintään 540 mm, tai muussa tapauksessa K keskipisteenä piirretyn, säteeltään 350 mm:n ympyrän kaarella. 3. 1. Kun kyse on tämän direktiivin 1. 8. 6 kohdassa määritellystä vyön korkeudensäätölaitteella varustetusta vyöstä, tämä laite on kiinnitettävä joko jäykkään kehykseen tai ajoneuvon siihen osaan, johon se tavanomaisesti kiinnitetään, ja tämä on kiinnitettävä lujasti testivaunuun. 4 PYSA¨ YTYSLAITE Tämä laite koostuu kahdesta identtisestä rinnakkain asennetusta vaimentimesta, paitsi turvajärjestel- millä, jolloin käytetään neljää vaimenninta 800 kg:n nimellismassaa varten. Tarvittaessa käytetään lisävaimenninta kutakin nimellismassan 200 kg:n suuruista lisäystä varten. Kukin vaimennin sisältää: — teräsputkesta muotoillun ulkokuoren, — polyuretaanista valmistetun energianvaimenninputken, — kiillotetusta teräksestä valmistetun oliivinmuotoisen nupin, joka läpäisee vaimentimen, — akselin ja törmäyslevyn. L 53/44 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 Tämän vaimentimen eri osien mitat esitetään kuvissa 2, 3 ja 4. Vaimentavan materiaalin ominaisuudet esitetään jäljempänä taulukossa. Välittömästi ennen jokaista testiä putkia on säilytettävä käyttämättö- minä vähintään 12 tuntia 15—25 °C:n lämpötilassa. Pysäytyslaitteen lämpötilan turvavöiden ja turvajärjestelmien dynaamisten testien aikana on oltava sama kuin kalibrointitestissä, sallittu toleranssi on ± 2 °C. Pysäytyslaitetta koskevat vaatimukset esitetään liitteessä IX. On hyväksyttävää käyttää myös muunlais- ta laitetta, joka antaa vastaavat tulokset. VAIMENTAVAN MATERIAALIN OMINAISUUDET (ASTM-menetelmä D 735, jollei toisin mainita) Shore A -kovuus: 95 ± 2 20 °C ± 5 °C:ssa Murtolujuus: Vähimmäisvenymä: Kerroin: Ro ≥ 343 daN/cm2 Ao ≥ 400 % 100 %:n venymällä: ≥ 108 daN/cm2 300 %:n venymällä: ≥ 235 daN/cm2 Hauraus matalassa menetelmä D 736): lämpötilassa (ASTM- viisi tuntia, -55 °C Puristuspainuma (menetelmä B): 22 tuntia, 70 °C ≤ 45 % Tiheys 25 °C:n lämpötilassa: 1,05-1,10 Huoneilmakäsittely (ASTM-menetelmä D 573): 70 tuntia, 100 °C shore A -kovuus: enimmäisvaihtelu ± 3 murtolujuus: lasku < 10 % Ro:sta venymä: lasku < 10 % Ao:sta massa: lasku < 1 % O¨ ljyyn upotus (ASTM-menetelmä nro 1 O¨ ljy): 70 tuntia, 100 °C shore A -kovuus: enimmäisvaihtelu ± 4 murtolujuus: lasku < 15 % Ro:sta venymä: lasku < 10 % Ao:sta tilavuus: turpoaminen < 5 % O¨ ljyyn upotus (ASTM-menetelmä nro 3 O¨ ljy): 70 tuntia, 100 °C murtolujuus: lasku < 15 % Ro:sta venymä: lasku < 15 % Ao:sta tilavuus: turpoaminen < 20 % 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/45 Tislattuun veteen upotus: viikko, 70 °C murtolujuus: lasku < 35 % Ro:sta pituus: kasvu < 20 % Ao:sta Kuva 1 TESTIVAUNU, ISTUIN, KIINNITYSPISTE C1 C C2 125 125 ≤R 20 500 R=350 R=790 K C 400 K C1 C C2 850 B 1B Ruostumattomasta teräksestä valmistettu levy (maalaamaton) ≤R 20 A A1 40°-45° 10° 300 400 300 250 920 30 9° 30 200 A/B A /B 1 1 200 725 Polyuretaaniputki, ks. yksityiskohdat kuvasta 3 ∅ 2 A 655±2 , 5 0 ± 0 8 ∅ 0 ± 0 6 ∅ Liikkumisvara määritetty polyuretaaniputken ulkohalkaisijan perusteella (kevyttä työntöä vastaava tiukkuus) Pintaviimeistely Oliivinmuotoinen nuppi, ks. yksityiskohdat kuvasta 4 Seinä- asennus Akseli A 1 1 h 7 2 ∅ 645±2 P Y S A¨ Y T Y S L A I T E K u v a 2 L 5 3 / 4 6 F I E u r o o p a n y h t e i s o¨ j e n v i r a l l i n e n l e h t i. 2 5 2 2 0 0 0. 2 5 2 2 0 0 0 5 , 0 + 0 , 0 + 9 5 ∅ 6 4 ∅ 5 3 ∅ Pintaviimeistely 575±2 7 2 ∅ ( p o l y u r e t a a n p u t k i ) i P Y S A¨ Y T Y S L A I T E K u v a 3 Karan pintaviimeistely 2,3 Ahdistuksen toleranssi (kaikki mitat millimetreinä) ± 0,2 F I E u r o o p a n y h t e i s o¨ j e n v i r a l l i n e n l e h t i L 5 3 / 4 7 L 53/48 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 Kuva 4 PYSA¨ YTYSLAITE (oliivinmuotoinen nuppi) Ahdistus ± 0,1 0,05 Kaikki mitat millimetreinä ∅30 R25 R15 4 1 M 6 , 6 4 ∅ 33° R8 33° ∅27 ∅18 ∅20 Pintaviimeistely 4,0 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/49 LIITE VIII KUVAUS NUKESTA 1 1. 1 NUKEN ERITELMA¨ T Yleistä Nuken tärkeimmät ominaispiirteet esitetään seuraavissa kuvissa ja taulukoissa: kuva 1: pää, niska ja rintaosa sivulta; kuva 2: pää, niska ja rintaosa edestä; kuva 3: lantio, reisiosat ja alaraaja sivulta; kuva 4: lantio, reisiosat ja alaraaja edestä; kuva 5: tärkeimmät mitat; kuva 6: nukke istuma-asennossa, kuvasta näkyy: — painopisteen sijainti, — niiden paikkojen sijainti, joista siirtymä mitataan, — olkapään korkeus; taulukko 1: pään, niskan, rintaosan, reisiosan ja alaraajan massa; taulukko 2: nuken osien viitenumerot, nimet, materiaalit ja tärkeimmät mitat. 1. 2 Kuvaus nukesta 1. 2. 1 Alaraajan rakenne (ks. kuvat 3 ja 4) Alaraaja koostuu kolmesta osasta: — pohjalevy (30), — sääriluun putki (29), — polvinivelputki (26). Polvinivelputkessa on kaksi uloketta, jotka rajoittavat alaraajan liikettä suhteessa reisiosaan. Alaraaja voi taipua taaksepäin noin 120° suorasta kulmasta. 1. 2. 2 Reisiosan rakenne (ks. kuvat 3 ja 4) Reisiosa koostuu kolmesta osasta: — polvinivelputki (22), — reisipalkki (21), — lantionivelputki (20). Polven liikettä rajoittavat polvinivelputkessa (22) olevat kaksi leikkausta, joihin vastaavat raajassa olevat ulokkeet osuvat. L 53/50 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 1. 2. 3 Rintaosan rakenne (ks. kuvat 1 ja 2) Rintaosa koostuu seuraavista osista: — lantionivelputki (2), — rullaketju (4), — kylkiluut (6 ja 7), — rintalasta (8), — ketjun kiinnikkeet (3 ja osittain 7 ja 8). 1. 2. 4 Niska (ks. kuvat 1 ja 2) Niska koostuu seitsemästä polyuretaanilevystä (9). Niskan jäykkyyttä voidaan säätää ketjunkiristimellä. 1. 2. 5 Pää (ks. kuvat 1 ja 2) Pää (15) on ontto; teräsnauhat (17) tukevat polyuretaania. Niskan jäykkyyttä säätävä ketjunkiristin koostuu polyamidista valmistetusta lukkonikamasta (10), putkimaisesta välikappaleesta (11) ja kiristysosista (12 ja 13 ). Pää voi pyöriä ensimmäisen ja toisen kaulanikaman välisen nivelen (atlas-axis-liitos) varassa, joka koostuu säätöasennelmasta (14 ja 18), putkimaisesta välikappaleesta (16) ja polyamidista valmistetusta lukkonikamasta (10). 1. 2. 6 Polvinivel (ks. kuva 4) Alaraaja yhdistyy reisiosaan polvinivelen yhdysputken (27) ja kiristyslevyn (28) avulla. 1. 2. 7 Lantionivel (ks. kuva 4) Reisiosat yhdistyvät rintaosaan lantionivelen yhdysputken (23), kitkalevyjen (24) ja kiristysasennel- man (25) avulla. 1. 2. 8 Polyuretaani Tyyppi: PU 123 CH-yhdiste Kovuus: shorekovuus A 50-60 1. 2. 9 Haalari Nukke on puettu erityiseen haalariin. 2 3 MASSAN SA¨ A¨ TO¨ Nuken kalibroimiseksi tiettyihin raja-arvoihin ja sen kokonaismassaan massan jakautumista on säädettävä kuudella 1 kg:n painoisella säätöpainolla, jotka voidaan asentaa lantioniveleen. Lisäksi kuusi muuta 1 kg:n painoista polyuretaanipainoa voidaan asentaa rintaosan selkään. TYYNY Tyyny on sijoitettava nuken rinnan ja haalarin väliin. Tyynyn on oltava valmistettu polyetyleenivaah- dosta, joka vastaa seuraavia vaatimuksia: — kovuus: shorekovuus A 7-10 — paksuus 25±5 mm. Sen on oltava vaihdettavissa. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/51 4 4. 1 NIVELTEN SA¨ A¨ TO¨ Yleistä Jotta saataisiin toistettavia tuloksia, on tarpeen määrittää ja hallita jokaisen nivelen kitka. 4. 2 Polvinivel: kiristä polvinivel; aseta reisiosa ja alaraaja pystysuoraan; taivuta alaraajaa 30°; höllennä kiristintä asteittain, kunnes alaraaja alkaa kallistua omalla painollaan; lukitse kiristin tähän asentoon. 4. 3 Lantionivelet: kiristä lantioniveliä säätöä varten; aseta reisiosat vaakasuoraan ja rintaosa pystysuoraan asentoon; taivuta rintaosaa eteenpäin, kunnes se muodostaa 60°:n kulman reisiosien kanssa; höllennä kiristintä asteittain, kunnes rintaosa alkaa kallistua omalla painollaan; lukitse kiristin tähän asentoon. 4. 4 Atlas-axis-liitos: säädä atlas-axis-liitosta niin, että se kannattaa vain painonsa eikä kallistu eteen eikä taakse. 4. 5 Niska: niska voidaan säätää ketjunkiristimen (13) avulla; niskaa säädettäessä kiristimen yläosa on siirrettävä 40:n ja 60 mm:n välille silloin, kun se altistetaan 10 daN:n kuormalle vaakatasossa. TAULUKKO 1 Nuken osat Massa kilogrammoina Pää ja niska Rintaosa ja käsivarret Reisiosat Alaraaja ja jalkaterä Kokonaismassa, mukaan lukien säätöpainot 4,6 ± 0,3 40,3 ± 1,0 16,2 ± 0,5 9,0 ± 0,5 75,5 ± 1,0 L 53/52 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 TAULUKKO 2 Viiten:o Nimi Materiaali Mitat 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 Vartalo Lantionivelputki Ketjun kiinnike Rullaketju Olkalevy Kylkiluut (alakiinnike) Kylkiluut Rintalasta Välilevyt (6) Lukkonikama Putkimainen välikappale Kiristyspultti Kiristysmutteri Atlas-axis-liitoksen kiristin Pää Putkimainen välikappale Tukilevyt Kiristysmutteri Reisiosat Lantionivelputki Reisipalkki Polvinivelputki Lantionivelen yhdysputki Kitkalevyt (4) Kiristysasennelma Polvinivelputki Polvinivelen yhdysputki Kiristyslevy Sääriluun putki Pohjalevy Rintaosan säätöpainot (6) Tyyny Haalari Polyuretaani - 76 × 70 × 100 mm 25 × 10 × 70 mm 3/4 mm - 30 × 30 × 3 × 250 mm 400 × 85 × 1,5 mm 250 × 90 × 1,5 mm ∅ 90 × 20 mm, ∅ 80 × 20 mm ∅ 75 × 20 mm; ∅ 70 × 20 mm ∅ 65 × 20 mm, ∅ 60 × 20 mm 60 × 60 × 25 mm 40 × 40 × 2 × 50 mm M16 × 90 mm M16 ∅ 12 × 130 mm (M12) - ∅ 18 × 13 × 17 mm 30 × 3 × 500 mm M12 - 76 × 70 × 80 mm 30 × 30 × 440 mm 52 × 46 × 40 mm 70 × 64 × 250 mm 160 × 75 × 1 mm M12 × 320 mm levyt ja mutterit 52 × 46 × 160 mm 44 × 39 × 190 mm ∅ 70 × 4 mm 50 × 50 × 2 × 460 mm 100 × 170 × 3 mm 1 kg/paino 350 × 250 × 25 mm Teräs Teräs Teräs Polyuretaani Teräs Lävistetty teräs- levy Lävistetty teräs- levy Polyuretaani Polyamidi Teräs Teräs Teräs Teräs Polyuretaani Teräs Teräs Teräs Polyuretaani Teräs Teräs Teräs Teräs Teräs Teräs Teräs Teräs Teräs Teräs Teräs Polyuretaani Polyetyleeni- vaahto Puuvilla ja poly- amidinauhat Lantionivelen säätöpainot (6) Teräs Massa 1 kg/paino 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/53 Kuva 1 L 53/54 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 Kuva 2 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/55 Kuvat 3 ja 4 L 53/56 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 Kuvat 5 ja 6 465 ± 5 160 ± 5 120 ± 5 990 ± 10 1 470 ± 10 1 600 ± 10 1 750 ± 10 510 ± 10 mitat millimetreinä mitat millimetreinä 340 ± 5 600 ± 5 720 ± 5 320 ± 5 395 ± 10 Nukke liitteen VII kuvan 1 mukaisessa istuma-asennossa. G= painopiste T= rintaosan siirtymän mittauspiste (sijaitsee takana nuken keskilinjalla) P= lantion siirtymän mittauspiste (sijaitsee takana nuken keskilinjalla). 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/57 KUVAUS VAUNUN HIDASTUVUUTTA KUVAAVASTA KA¨ YRA¨ STA¨ AJAN FUNKTIONA LIITE IX (Pysäytyslaitteiden testauskäyrä) g 35 30 25 20 15 10 5 0 H C D E G B A F I t 10 20 30 40 50 60 70 80 ms t 10 15 25 45 55 60 18 60 80 g 15 20 26 26 20 0 32 32 0 A B C D E F G H I Sellaisen vaunun, joka hitausmassojen ansiosta painaa yhteensä 455 kg ± 20 kg turvavöiden testeissä ja 910 kg ± 40 kg turvajärjestelmien testeissä, jolloin vaunun ja ajoneuvon osarakenteen nimellismassa on 800 kg, hidastuvuuskäyrän on pysyttävä viivoitetun alueen sisällä. Vaunun ja siihen kiinnitetyn ajoneuvon osarakenteen nimellismassaa voidaan tarvittaessa nostaa 200 kg:n lisäpainoilla, jolloin jokaista lisäpainoa kohden lisätään ylimääräinen 28 kg:n hitausmassa. Missään tapauksessa vaunun, ajoneuvon osarakenteen ja hitausmassojen enimmäismassa ei saa erota kalibrointitestien nimellisarvosta enempää kuin ± 40 kg. Pysähtymismatkan pysäytyslaitteen kalibroinnin aikana on oltava 400 ± 20 mm ja vaunun nopeuden 50 ± 1 km/h. Molemmissa tapauksissa mittauslaitteisto saa vasteen, joka on varsin vakaa 60 Hz:iin asti ja kestää 100 Hz:iin asti. Muuntimeen liitettyjen mekaanisten resonanssien ei tulisi vääristää lukemia. Kaapelin pituuden ja lämpötilan vaikutus taajuusalueella olisi otettava huomioon (1) (1) Nämä vaatimukset ovat ISO R 6478/1980 suosituksen mukaisia. L 53/58 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 LIITE X OHJEET Jokaisen turvavyön mukana on oltava seuraavat kohdat käsittävät ohjeet sen jäsenvaltion kielellä tai kielillä, jossa turvavyö on tarkoitus myydä: 1 2 3 4 Asennusohjeet (niitä ei edellytetä, jos valmistaja asentaa turvavyöt valmiiksi ajoneuvoon), joissa määritellään, minkä tyyppisiin ajoneuvoihin kyseinen asennelma soveltuu ja kuinka se asennetaan ajoneuvoon oikein, sekä varoitus olla hankaamatta nauhoja. Käyttöohjeet (ne voivat sisältyä auton käsikirjaan, jos valmistaja asentaa turvayöt valmiiksi ajoneu- voon), jotka sisältävät tarvittavat ohjeet sen varmistamiseksi, että käyttäjä saa turvavyön käytöstä parhaan mahdollisen hyödyn. Tällaisissa ohjeissa olisi mainittava: a) turvavyön käytön tärkeys kaikilla matkoilla; b) oikea tapa käyttää turvavyötä ja erityisesti: — vyölukon sijainti, — että turvavyö on kiristettävä käyttäjän vartalon mukaan, — nauhojen oikea asento ja niiden vääntämisen välttäminen, — että kutakin vyötä voi käyttää vain yksi henkilö ja että vyötä ei saa laittaa matkustajan sylissä istuvan lapsen yli; c) vyölukon kiinnitys- ja avaamismenetelmä; d) vyön säätelymenetelmä; e) kunkin asennelmaan sisältyvän kelauslaitteen toimintamenetelmä ja lukituksen varmistamismene- telmä; f) g) vyölle suositellut puhdistusmenetelmät ja tarvittaessa puhdistuksen jälkeinen uudelleen kokoa- minen; tarve korvata turvavyö vakavan onnettomuuden jälkeen tai kun se on pahasti kulunut tai leikattu taikka turvavyön olleessa varustettu esikiristyslaitteella kun se on lauennut; h) että turvavyötä ei saa muuttaa millään tavoin, koska tällaiset muutokset voivat tehdä vyöstä tehottoman; erityisesti silloin, kun vyö on suunniteltu siten, että osia voidaan irrottaa, on annettava ohjeet, jotta varmistetaan vyön uudelleen kokoaminen oikein; i) j) että vyö on tarkoitettu aikuisen kokoisen henkilön käyttöön; vyön säilytys silloin, kun sitä ei käytetä. Tyyppi 4N kelauslaitteella varustettujen turvavöiden asennusohjeisiin ja pakkauksiin on merkittävä, ettei tällainen vyö sovellu käytettäväksi henkilöautoissa, joissa on kuljettajan istuin mukaan lukien enintään 9 istuinta. Ajoneuvon valmistajan on sisällytettävä auton käsikirjaan neuvoja siitä, miten matkustajan istuimet soveltuvat korkeintaan 12-vuotiaiden (tai 1,5 m pitkien) lasten kuljetukseen tai lasten turvajärjestel- mien asentamiseen. Tiedot on annettava sen maan virallisella kielellä tai ainakin yhdellä sen virallisista kielistä, jossa ajoneuvoa myydään. 4. 1 Kutakin eteenpäin suunnattua matkustajan istuinta kohden valmistajan on joko: 4. 1. 1 osoitettava, että istuin soveltuu universal-luokkaan kuuluvien lasten turvaistuinten käyttöön; 4. 1. 2 annettava luettelo turvajärjestelmien luokista ”universal” (joka autoon sopiva), ”semi-universal” (automerkkikohtainen), ”restricted” (automerkki- ja istuinkohtainen) ja ”specific vehicle” (autotyyppi- kohtainen), millainen turvaistuin soveltuu kunkin ajoneuvon istuimelle, sekä tiedot siitä, mihin ikäryhmiin kuuluville lapsille turvaistuin on tarkoitettu; 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/59 4. 1. 3 4. 1. 4 4. 1. 5 asennettava ajoneuvoon integroitu lasten turvaistuin sekä osoitettava, mihin ikäryhmään (-ryhmiin) kuuluville lapsille turvaistuin on tarkoitettu, tarvittaessa kussakin käyttöympäristössä; tai tehtävä mikä tahansa yhdistelmä 4. 1. 1, 4. 1. 2 ja 4. 1. 3 kohdasta. Jos 4. 1. 1–4. 1. 4 kohta ei kata jotain ikäryhmää jonkin istuimen osalta, valmistajan on osoitettava, että kyseiseen ikäryhmään kuuluvia lapsia ei tulisi kuljettaa kyseisellä istuimella. 4. 1. 6 Esimerkki siitä, missä muodossa kyseiset tiedot voidaan antaa, esitetään tämän liitteen lisäyksessä. L 53/60 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 LISA¨ YS Istuin Ikäryhmä Matkustajan istuin edessä Matkustajan istuin takana Keskimmäinen istuin takana Ylimääräinen istuin X U UF U U U U U B B B E — — — — < 10 kg (0–9 kk) < 13 kg (0–24 kk) 9–18 kg (9–48 kk) 15–36 kg (4–12 v) Selitykset U: UF: L: B: X: Soveltuu ”Universal”-luokan turvaistuimille, jotka on hyväksytty tämän ikäryhmän käyttöön. Soveltuu eteenpäin suuntautuville ”Universal”-luokan turvaistuimille, jotka on hyväksytty tämän ikäryhmän käyttöön. Soveltuu tietyntyyppisille oheisessa luettelossa mainituille lasten turvaistuimille. Tällaiset turvaistuimet voivat kuulua ”Specific vehicle”, ”Restricted”, ”Semi-Universal” tai ”Universal”-luokkaan. Kyseiselle ikäryhmälle hyväksytty integroitu turvaistuin. Istuin ei sovellu kyseiseen ikäryhmään kuuluville lapsille. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/61 LIITE XI KAHDEN VYO¨ LUKON TESTI (esitetty liitteessä I olevassa 2. 7. 6. 5 kohdassa) ω 1 470 daN 1 470 daN Liitteessä I olevassa 2. 7. 8. 1 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti rajattava kulma ω =Sovellettava kuorma L 53/62 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 LIITE XII KULUMIS- JA MIKROSIIRTYMA¨ TESTIT Kuva 1 Tyyppi 1 -testi Kokonaispituus = 300 ± 20 mm Pystysuora ja vaakasuora tuki Sisäpuolella olevaa palikkaa suojaava nauha F = 2,5 daN Kokonaispituus = 300 ± 20 mm Pyörivä rulla Alapuolella oleva rajoitin F = 2,5 daN Esimerkkejä säätölaitteen tyyppiä vastaavista testausjärjestelyistä. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/63 Kuva 2 Tyyppi 2 -testi Kokonaispituus = 300 ± 20 mm 30 ± 5° Nauhat vaakatasossa F = 0,5 daN Kokonaispituus = 300 ± 20 mm 25 ± 5° 25 ± 5° F = 0,5 daN L 53/64 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 Kuva 3 Tyyppi 3 -testi ja mikrosiirtymätesti Kokonaispituus = 300 ± 20 mm Säätölaite 200 mm min. Ompelemalla kiinnitetty osa F = 5 daN 100 mm ± 20 mm Kireä asento Löysä asento 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/65 1 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 2 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 3 3. 1 3. 2 4 5 5. 1 LIITE XIII KORROOSIOTESTI TESTAUSLAITTEISTO Laitteistoon kuuluu sumukammio, suolaliuosta, asianmukaisesti käsiteltyä paineilmaa, yksi tai useampia sumusuuttimia, näytekappaleiden tukemiseen tarkoitettuja välineitä, mahdollisuus kam- mion lämmittämiseen ja tarvittavat hallintalaiteet. Laitteiston koko ja rakenteelliset ominaisuudet ovat valinnaisia, kunhan ne täyttävät testausedellytykset. On tärkeää varmistaa, että kammion kattoon tai katokseen kerääntyvät pisarat liuosta eivät putoa näytekappaleiden päälle ja että näytekappaleista putoavat pisarat liuosta eivät joudu takaisin sumutettavan suolaliuoksen joukkoon ja siten uudelleen sumutettaviksi. Laitteisto ei saa olla rakennettu sellaisista aineista, jotka vaikuttavat sumun syövyttävyyteen. NA¨ YTTEIDEN SIJAINTI SUMUKAMMIOSSA Näytekappaleet, lukuun ottamatta kelauslaitteita, on tuettava tai ripustettava 15–30°:n kulmaan pystysuorasta ja mieluiten samansuuntaisesti kuin suhteessa suurimpaan testattavaan pintaan määritellyn kammion läpi vaakatasossa virtaava sumu. Kelauslaitteet on tuettava tai ripustettava siten, että nauhakelan akselit ovat tavallisessa asennossa suhteessa kammion läpi vaakatasossa virtaavan sumun pääsuuntaan. Kelauslaitteessa olevan nauhan aukon on myös oltava kohti tätä päävirtausta. Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, että sumu pääsee laskeutumaan vapaasti kaikkien näytekappaleiden pinnoille. Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, että suolaliuos ei pääse tippumaan yhden näytekappaleen päältä toisen päälle. SUOLALIUOS Suolaliuos valmistetaan liuottamalla 5 ± 1 massaosaa natriumkloridia 95 osaan tislattua vettä. Suolan on oltava natriumkloridia, jossa ei juuri ole nikkeliä eikä kuparia ja joka sisältää kuivana korkeintaan 0,1 prosenttia natriumjodidia ja yhteensä korkeintaan 0,3 prosenttia epäpuhtauksia. Kun liuos sumutetaan 35 °C:ssa, saadun liuoksen pH-arvon on oltava 6,5–7,2. ILMA Suolaliuoksen sumuttamiseen käytettävässä suuttimessa tai suuttimissa olevassa paineilmassa ei saa olla öljyä eikä epäpuhtauksia ja sen paineen on pysyttävä välillä 70 kN/m2–170 kN/m2. SUMUKAMMION OLOSUHTEET Sumukammion sumutusalue pidetään lämpötilassa 35 ± 5 °C. Sumutusalueelle asetetaan vähintään kaksi puhdasta sumunkerääjää, jotta estetään näytekappaleista tai muusta lähteestä peräisin olevan liuoksen pisaroiden kerääntyminen. Kerääjät asetetaan näytekappaleiden läheisyyteen, toinen mahdol- lisimman lähelle suuttimia ja toinen mahdollisimman kauas suuttimista. Sumun on oltava sellaista, että kumpaankin kerääjään kerätään keskimäärin 1,0–2,0 ml liuosta tunnissa jokaista vaakatasossa olevaa 80 cm2:n keräysaluetta kohti, kun mittaus tehdään vähintään 16 tunnin ajalta. 5. 2 Suutin tai suuttimet on suunnattava siten, ettei suihku osu suoraan näytekappaleisiin. L 53/66 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 LIITE XIV TESTIEN SUORITUSJA¨ RJESTYS Viitatut kohdat Testi Turvavyö tai turvajärjestelmä n:o Vyönauha n:o Näytekappaleet 2. 2, 2. 3. 2, 2. 4. 1. 1, 2. 5. 1. 1 Turvavyön ja turvajärjestelmä tarkastus 2. 4. 2. 1, 2. 4. 2. 2 Vyölukon tarkastus 2. 4. 2. 6, 2. 4. 2. 7, 2. 7. 6. 1, 2. 7. 6. 5 Vyölukon lujuustesti 2. 4. 3. 2, 2. 7. 6. 1 2. 4. 4, 2. 7. 6. 2 2. 4. 2. 4, 2. 7. 6. 3 2. 4. 1. 4, 2. 7. 6. 4 Säätölaitteen myös kelauslaitteiden) lujuustesti (tarvittaessa Kiinnityslaitteiden lujuustesti (tarvittaessa myös kelauslaitteiden) Lukon kylmänkestävyystesti Jäykkien osien kylmänkestävyyden isku- testi 2. 4. 3. 3, 2. 7. 6. 6 Säätöjen helppous 2. 4. 2. 3, 2. 6. 1. 2 2. 4. 1. 2, 2. 7. 2 Vyön tai turvajärjestelmän käsittely/tes- taus ennen dynaamista testiä: lukon kestävyys jäykkien osien korroosionkesto kelauslaitteiden käsittely 2. 4. 5. 1. 1, 2. 4. 5. 2. 1, 2. 4. 5. 2. 2, 2. 4. 5. 2. 3, 2. 7. 7. 2 lukituskynnys 2. 4. 5. 1. 2, 2. 4. 5. 2. 4, 2. 7. 7. 4 kelausvoima 2. 4. 5. 1. 3, 2. 4. 5. 2. 5, 2. 7. 7. 1 kestävyys 2. 4. 5. 1. 3, 2. 4. 5. 2. 5, 2. 7. 2 korroosio 2. 4. 5. 1. 3, 2. 4. 5. 2. 5, 2. 7. 7. 3 pöly 2. 4. 5. 1. 2, 2. 7. 5 Nauhan leveyden mittaus 2. 5. 2, 2. 7. 5, 2. 7. 3. 1 2. 5. 3, 2. 7. 5, 2. 7. 3. 2 2. 5. 3, 2. 7. 5, 2. 7. 3. 3 2. 5. 3, 2. 7. 5, 2. 7. 3. 4 2. 5. 3, 2. 7. 5, 2. 7. 3. 5 2. 4. 3. 1, 2. 7. 4 2. 6. 2, 2. 7. 3. 6 2. 6. 1, 2. 7. 8 Nauhan lujuus testikäsittelyn jälkeen käsittely huoneilmassa valokäsittely kylmäkäsittely lämpökäsittely vesikäsittely Mikrosiirtymätesti Kulumistesti Dynaaminen testi 2. 4. 2. 5, 2. 4. 2. 7, 2. 7. 8, 2. 7. 9 Lukon aukaisutesti 2. 7. 1. 4 Nauhan osan säilyvyys 1 × × × × × × × × × × × 2 3 4 5 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/67 TURVAVO¨ IDEN JA KELAUSLAITTEIDEN VA¨ HIMMA¨ ISVAATIMUKSET OSOITTAVA TAULUKKO LIITE XV Ajoneuvo- luokka Uloimmat istuimet Keskimmäiset istuimet Taaksepäin suunnatut istuimet Etuistuin Muu kuin etuistuin Etuistuin Muu kuin etuistuin Eteeinpäin suunnatut istuimet M1 Ar4m Ar4m Ar4m Ar4 Ar4m B, Br3, Br4m M2 ≤ 3,5 t Ar4m, Ar4Nm Ar4m, Ar4Nm Ar4m, Ar4Nm Ar4m, Ar4Nm Br3, Br4m, Br4Nm M2 > 3,5 t M3 N1 N2 N3 Br3, Br4m, Br4Nm tai Br3, Br4m, Br4Nm tai Br3, Br4m, Br4Nm tai Br3, Br4m, Br4Nm tai Br3, Br4m, Br4Nm Ar4m, Ar4Nm Ar4m, Ar4Nm Ar4m, Ar4Nm Ar4m, Ar4Nm Ks § 3. 1. 10 edellytykset Ks § 3. 1. 10 edellytykset Ks § 3. 1. 10 edellytykset Ks § 3. 1. 10 edellytykset lantiovyön sallimiselle lantiovyön sallimiselle lantiovyön sallimiselle lantiovyön sallimiselle Ar4m, Ar4Nm B, Br3, Br4m, Br4Nm tai B, Br3, Br4m, Br4Nm tai B, Br3, Br4m, Br4Nm tai Ei mitään ei mitään # A, Ar4m, Ar4Nm * ei mitään # § 3. 1. 8 & 9 Lantiovyö § 3. 1. 7 Lantiovyö sallittu, § 3. 1. 8 & 9 Lantiovyö jos tuulilasi ei ole verta- vaaditaan suojattomilla vaaditaan suojattomilla ilualueella. istuimilla. istuimilla. B, Br3, Br4m, Br4Nm tai B, Br3, Br4m, Br4Nm tai B, Br3, Br4m, Br4Nm tai B, Br3, Br4m, Br4Nm tai Ei mitään A, Ar4m, Ar4Nm * A, Ar4m, Ar4Nm * ei mitään # ei mitään # § 3. 1. 7 Lantiovyö sallittu § 3. 1. 8 ja 9 Lantiovyö § 3. 1. 7 Lantiovyö sallittu, § 3. 1. 8 ja 9 Lantiovyö jos tuulilasi ei ole verta- vaaditaan suojattomilla kuljettajan ilualueella. sekä jos tuulilasi on ver- tailualueen ulkopuolella. istuimella vaaditaan suojattomilla istuimilla. istuimilla. A: kolmipistevyö (lantio- ja olkavyö). B: kaksipistevyö (lantiovyö). r: kelauslaite. m: törmäyksessä lukittuva kelauslaite (monitoiminen lukittumistapa). 3: automaattisesti lukittuva kelauslaite. 4: törmäyksessä lukittuva kelauslaite. N: suurempi vastekynnys (katso liitteessä I olevat 1. 8. 3. –1. 8. 5. kohdat). Huomaa: Kaikissa tapauksissa S-tyypin vyöt voidaan asentaa A- tai B-tyypin vyön paikalle sillä edellytyksellä, että käytetään direktiivin 76/115/ETY mukaisia kiinnityspisteitä. L 53/68 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 LIITE XVI TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS 1 TESTIT Turvavöiltä vaaditaan, että niiden osoitetaan vastaavan seuraavien testien perustana olevia vaati- muksia: 1. 1 Törmäyksessä lukittavien kelauslaitteiden lukkiutumiskynnyksen ja kestävyyden tarkastus 2. 7. 7. 2 kohdan määräysten mukaisesti, asianmukaisessa vähiten edullisessa suunnassa 2. 7. 2, 2. 7. 7. 1 ja 2. 7. 7. 3 kohdan kestävyystestien jälkeen, 2. 4. 5. 2. 5 kohdassa tarkoitettuna vaatimuksena. 1. 2 Automaattisesti lukittuvien kelauslaitteiden kestävyyden tarkastus 2. 7. 7. 1 kohdan määräysten mukaisesti, 2. 7. 2 ja 2. 7. 7. 3 kohdassa tarkoitetuilla testeillä täydennettynä, 2. 4. 5. 1. 3 kohdassa tarkoitettuna vaatimuksena. 1. 3 Vyönauhojen lujuustesti käsittelyn jälkeen 2. 7. 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, 2. 7. 3. 1–2. 7. 3. 5 kohdan vaatimusten mukaisten käsittelyjen jälkeen. 1. 3. 1 Vyönauhojen lujuustesti kulutuksen jälkeen 2. 7. 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, 2. 7. 3. 6 kohdan vaatimusten mukaisen käsittelyn jälkeen. 1. 4 Mikrosiirtymätesti 2. 7. 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. 1. 5 Jäykkien osien testi 2. 7. 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. 1. 6 1. 6. 1 1. 6. 1. 1 1. 6. 1. 2 Turvavyön tai turvajärjestelmän toiminnallisten vaatimusten tarkastus dynaamisessa testissä Käsittelyjä sisältävät testit Törmäyksessä lukittuvilla kelauslaitteilla varustetut vyöt tai turvajärjestelmät: 2. 7. 8 ja 2. 7. 9 kohdassa jolle on aikaisemmin suoritettu vahvistettujen vaatimusten mukaisesti, käyttämällä vyötä, 45 000 edestakaista kelausta käsittänyt, 2. 7. 7. 1 kohdassa tarkoitettu kelauslaitteen kestävyystesti sekä 2. 4. 2. 3, 2. 7. 2 ja 2. 7. 7. 3 kohdassa määritellyt testit. Automaattisesti lukittuvilla kelauslaitteilla varustetut vyöt tai turvajärjestelmät: 2. 7. 8 ja 2. 7. 9 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti, käyttämällä turvavyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu 10 000 edestakaista kelausta käsittänyt 2. 7. 7. 1 kohdassa tarkoitettu kelauslaitteen kestävyystesti sekä myös 2. 4. 2. 3, 2. 7. 2 ja 2. 7. 7. 3 kohdassa vahvistetut testit. 1. 6. 1. 3 Staattinen vyö: 2. 7. 8 ja 2. 7. 9 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti, käyttämällä turvavyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu 2. 4. 2. 3 ja 2. 7. 2 kohdassa vahvistetut testi. 1. 6. 2 Testit ilman käsittelyä 2. 7. 8 ja 2. 7. 9 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti. 2 2. 1 TESTIEN TIHEYS JA TULOKSET 1. 1–1. 5 kohdassa vahvistettujen vaatimusten testauksen tiheys on tilastollisesti valvottu ja satunnaiso- tokseen perustuva jonkin tavallisen laadunvalvontamenettelyn mukaisesti. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/69 2. 1. 1 Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvat kelauslaitteet, kaikki asennelmat tarkastetaan lisäksi: 2. 1. 1. 1 2. 1. 1. 2 joko 2. 7. 7. 2. 1 ja 2. 7. 7. 2. 2 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti, 2. 7. 7. 2. 1. 2 kohdassa tarkoitetussa vähiten edullisessa suunnassa. Testitulosten on täytettävä 2. 4. 5. 2. 1. 1 ja 2. 4. 5. 2. 3 kohdan vaatimukset; tai 2. 7. 7. 2. 3 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti, vähiten suotuisassa suunnassa. Kallistus- nopeus voi kuitenkin olla vahvistettua nopeutta suurempi, jos se ei vaikuta testituloksiin. Testitulosten on täytettävä 2. 4. 5. 2. 1. 4 kohdan vaatimukset. 2. 2. 1 Käsittelyjä sisältävät testit 2. 2. 1. 1 Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt ja — kun päivittäinen tuotanto on enemmän kuin 1 000 vyötä: yhdelle 100 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään yksi joka toinen viikko, — kun päivittäinen tuotanto on enintään 1 000 vyötä: yhdelle 10 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään yksi kerran vuodessa, lukitusmekanismilajia (1)kohti suoritetaan tämän liitteen 1. 6. 1. 1 kohdassa vahvistettu testi. 2. 2. 1. 2 Kun kyseessä ovat automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt ja kiinteät vyöt ja — kun päivittäinen tuotanto on enemmän kuin 1 000 vyötä: yhdelle 100 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään yksi joka toinen viikko, — kun päivittäinen tuotanto on enintään 1 000 vyötä: yhdelle 10 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään yksi kerran vuodessa, suoritetaan tämän liitteen 1. 6. 1. 2 tai 1. 6. 1. 3 kohdassa vahvistettu testi vastaavasti. 2. 2. 2 Testit ilman käsittelyä 2. 2. 2. 1 Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt, tämän liitteen 1. 6. 2 kohdassa vahvistettu testi suoritetaan seuraaville näytemäärille: 2. 2. 2. 1. 1 päivittäinen tuotanto on vähintään 5 000 vyötä: kahdelle 25 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään kerran päivässä lukitusmekanismin lajia kohti; 2. 2. 2. 1. 2 päivittäinen tuotanto on alle 5 000 vyötä: yhdelle 5 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään kerran vuodessa lukitusmekanismin lajia kohti. 2. 2. 2. 2 Kun kyseessä ovat automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt ja kiinteät vyöt, tämän liitteen 1. 6. 2 kohdassa vahvistettu testi suoritetaan seuraaville näytemäärille: 2. 2. 2. 2. 1 kun päivittäinen tuotanto on vähintään 5 000 vyötä: kahdelle 25 000:stä tuotetusta vyöstä, vähintään kerran päivässä hyväksyttyä tyyppiä kohti; 2. 2. 2. 2. 2 kun päivittäinen tuotanto on alle 5 000 vyötä: yhdelle 5 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään kerran vuodessa hyväksyttyä tyyppiä kohti. 2. 2. 3 Tulokset Testitulosten on täytettävä liitteessä I olevassa 2. 6. 1. 3. 1 kohdassa vahvistetut vaatimukset. Nuken siirtymistä eteenpäin voidaan liitteessä I olevan 2. 6. 1. 3. 2 kohdan osalta (tai tarvittaessa 2. 6. 1. 4 kohdan osalta) valvoa tämän liitteen 1. 6. 1 kohdan mukaisesti käsittelyn kanssa suoritetun testin aikana yksinkertaistetulla, sovelletulla menetelmällä. (1) Tässä liitteessä ’lukitusmekanismin lajilla’ tarkoitetaan kaikkia törmäyksessä lukittuvia kelauslaitteita, joiden mekanismeissa on eroja ainoastaan siltä osin kuin on kyse anturin johtokulmasta ajoneuvon vertailuakselijärjestelmään nähden. L 53/70 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 2. 2. 3. 1 2. 3 Kun on kyse tämän direktiivin liitteessä I olevan 2. 6. 1. 3. 3 kohdan ja tämän liitteen 1. 6. 1 kohdan säännösten mukaisesta hyväksynnästä, ainoina vaatimuksina on, että mikään vyön osa ei saa tuhoutua tai irrota ja että rintavertailukohdan nopeus ei saa ylittää 24 km/h siirtymän ollessa 300 mm. Jos testinäyte ei läpäise sille suoritettua erityistä testiä, samoja vaatimuksia koskevat lisätestit on suoritettava vähintään kolmella muulla näytteellä. Jos joku näistä ei läpäise dynaamista testiä, hyväksyntätodistuksen haltijan on ilmoitettava asiasta tyyppihyväksynnän antaneelle toimivaltaiselle viranomaiselle ja samalla ilmoitettava toteutetut toimenpiteet tuotannon vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/71 LIITE XVII LASTEN TURVAJA¨ RJESTELMIA¨ KOSKEVAT VAATIMUKSET Lasten turvajärjestelmien hyväksyntää koskevat vaatimukset esitetään Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännössä N:o 44 olevassa 2, 6–9 ja 14 kohdassa (1) sekä liitteissä 3–21 muutossarjaan 03 saakka ja se mukaan lukien. (Edellä 6–8 kohdan viittaukset sääntöihin N:o 14, 16 ja 21 käsitetään viittauksiksi direktiiviin 76/115/ETY, tähän direktiiviin ja direktiiviin 74/60/ETY. ) (1) Julkaistu EYVL:ssä. L 53/72 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 LIITE XVIII LASTEN TURVAJA¨ RJESTELMIA¨ KOSKEVAT ASENNUSVAATIMUKSET Lasten turvajärjestelmien asentamista koskevat vaatimukset esitetään Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talousko- mission päätöslauselman R. E. 3 liitteessä 13 olevassa 5. 2 kohdassa ja lisäyksessä 2, ja ne esitetään tämän liitteen lisäyksessä. Lisäys Seuraava teksti on Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission konsolidoidun päätöslauselman R. E. 3 (asiakirja TRANS/WP. 29/78/Rev. 1, 11. 8. 1977) liitteestä 13 (5. 2 kohta ja lisäys 2). LIITE 13 SUOSITUS MOOTTORIAJONEUVOJEN AIKUISMATKUSTAJIEN TURVAVO¨ IDEN JA TURVAJA¨ RJESTEL- MIEN ASENNUSVAATIMUKSISTA ETEENPA¨ IN JA TAAKSEPA¨ IN SUUNNATUILLA ISTUIMILLA 5. 2 ’Yleisen’ luokan lasten turvajärjestelmällä tarkoitetaan lasten turvajärjestelmää, joka on hyväksytty Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännön N:o 44, muutossarja 03, ’yleiseen’ luokkaan. Istuimien, jotka ajoneuvon valmistaja on tarkoittanut sopiviksi ’yleisen’ luokan lasten turvajärjestelmien asentamiseen, on oltava tämän liitteen lisäyksen 2 määräysten mukaiset. Lisäys 2 AJONEUVON TURVAVYO¨ LAITTEIDEN YHTEYTEEN ASENNETTAVIEN ’YLEISEN’ LUOKAN LASTEN TURVAJA¨ RJESTELMIEN ASENNUSMA¨ A¨ RA¨ YKSET 1 1. 1 1. 2 2 2. 1 2. 2 YLEISTA¨ Tämän lisäyksen testausmenettelyä ja vaatimuksia käytetään määritettäessä istuimien sopivuutta ’yleisen’ luokan lasten turvajärjestelmien asentamiseen. Testit voidaan suorittaa ajoneuvossa tai tarkoitukseen sopivassa ajoneuvon osassa. TESTAUSMENETTELY Istuin säädetään äärimmäiseen taaksepäin suunnattuun ja matalimpaan asentoon. Istuimen selkänojan kulma säädetään valmistajan määrittämään asentoon. Jos tätä ei ole määritetty, on käytettävä 25 asteen kulmaa pystysuorasta tasosta tai selkänojan lähintä kiinteää asentoa. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/73 2. 3 2. 4 2. 5 2. 6 2. 6. 1 2. 6. 2 2. 7 2. 8 2. 9 2. 10 3 3. 1 3. 2 3. 3 Olkakiinnityspiste säädetään alimpaan asentoon. Selkänojan ja istuintyynyn päälle asetetaan puuvillakangas. (Tämän lisäyksen kuvassa 1 kuvattu) asetelma sijoitetaan ajoneuvon istuimelle. Jos istuimelle on tarkoitus asettaa eteenpäin tai taaksepäin suunnattu yleinen turvajärjestelmä, edetään 2. 6. 1, 2. 7, 2. 8, 2. 9 ja 2. 10 kohdan mukaisesti. Jos istuimelle on tarkoitus asettaa ainoastaan eteenpäin suunnattu yleinen turvajärjestelmä, edetään 2. 6. 2, 2. 7, 2. 8, 2. 9 ja 2. 10 kohdan mukaisesti. Turvavyön nauha asetetaan asetelman ympäri suunnilleen oikeaan asentoon kuvan 2 ja 3 mukaisesti, ja vyölukko kiinnitetään. Turvavyön lantionauha asetetaan asetelman alaosan ympäri suunnilleen oikeaan asentoon 150 mm:n säteellä kuvan mukaisesti, ja vyölukko kiinnitetään. Varmistetaan, että asetelman keskilinja sijaitsee istuimen ilmeisellä keskilinjalla ± 25 mm ja että istuimen keskilinja on samansuuntainen ajoneuvon keskilinjan kanssa. Varmistetaan, että vyönauhan löysyys poistetaan. Löysyyden poistamiseen käytetään riittävää voimaa eikä vyönauhaa yritetä jännittää. Asetelman etuosan keskustaa painetaan taaksepäin 100 N ± 10 N:n voimalla, samansuuntaisesti alaosan pintaan; lopuksi voima poistetaan. joka kohdistetaan Asetelman yläpinnan keskustaa painetaan pystysuoraan alaspäin 100 N ± 10 N:n voimalla; lopuksi voima poistetaan. VAATIMUKSET Asetelman alustan on kosketettava istuintyynyn pinnan etu- ja takaosia. Jos tämä ei ole mahdollista testiasetelmassa olevasta vyön kulkuaukosta johtuen, kyseinen kohta voidaan peittää testiasetelman pohjapinnan suuntaisesti. Vyön lantio-osan on kosketettava asetelmaa molemmilta sivuilta lantiovyön kulkuväylän takaosassa (katso kuva 3). Jos edellä olevat vaatimukset eivät täyty 2. 1, 2. 2 ja 2. 3 kohdassa tarkoitetuilla säädöillä, istuin, istuimen selkänoja ja turvavyön kiinnityspisteet voidaan säätää vaihtoehtoiseen asentoon, jonka valmistaja on määrittänyt tavanomaista käyttöä varten ja jossa edellä esitetty asennusmenettely toistetaan ja vaatimukset tarkistetaan ja täytetään. L 53/74 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 Kuva 1 Asetelman erittely a n e e n u t u a k a j i t s e s i a s a t g k 3 2 o n i a P 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 53/75 Kuva 2 Asetelman asentaminen ajoneuvon istuimelle (katso 2. 6. 1 kohta) L 53/76 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 2. 2000 Kuva 3 Yhteensopivuuden tarkistaminen (katso 2. 6. 1 ja 3. 2 kohta) Vyön kieli Vyölukko Huomaa: Turvavyön nauhan on kosketettava kaarevaa reunaa asetelman molemmilla sivuilla Kuvaan piiretty ainoastaan lantiovyö ”