title: Særberetning nr. 8/2000 om fællesskabsforanstaltningerne for afsætning af smørfedt, med Kommissionens svar

eurovoc_concepts:
butter
common organisation of markets
discount sale
milk fat
sales aid

text: 12. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 132/1 I (Meddelelser) REVISIONSRETTEN S˘RBERETNING Nr. 8/2000 om f(cid:230)llesskabsforanstaltningerne for afs(cid:230)tning af smłrfedt, med Kommissionens svar (artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF) (2000/C 132/01) INDHOLD Punkt Side DE VIGTIGSTE RESULTATER AF REVISIONEN. INDLEDNING. Afs(cid:230)tningsforanstaltningerne for smłr. Rettens revision. DEN F˘LLES MARKEDSORDNING FOR M˘LK OG SM(cid:216)ROVERSKUDDET. Den f(cid:230)lles markedsordning for m(cid:230)lk. EU(cid:146)s smłroverskud. Det udenlandske smłrmarked. De forskellige afs(cid:230)tningsforanstaltningers relative v(cid:230)gt. AFS˘TNINGSORDNINGERNE. Fasts(cid:230)ttelse af stłtteniveauet. Kvalitetskrav. Udbetaling af stłtte til importeret smłr. S(cid:230)rlige sundhedsm(cid:230)ssige aspekter. Moms p(cid:229) EU-tilskud. S(cid:230)rlige svagheder ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2571/97 (»konditorsmłr«). Komplicerede regler. Fejl og mangler ved tilsynet. S(cid:230)rlige svagheder ved Kommissionens forordning (E(cid:216)F) nr. 2191/81 (»smłr til nonprofit-organisationer«). SVAGHEDER VED MEDLEMSSTATERNES ADMINISTRATION AF FORANSTALTNINGERNE Svagheder ved kontrollen. 1-5 1-4 5 6-22 6-9 10-12 13-16 17-22 23-50 23-27 28-30 31-34 35-38 39-41 42-47 42-45 46-47 48-50 51-53 51 Mangelfuld overholdelse af forordningerne. 52-53 3 4 4 7 7 7 7 9 9 13 13 13 13 14 14 15 15 15 15 16 16 16 C 132/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 12. 5. 2000 Punkt Side AFS˘TNINGSFORANSTALTNINGERNES PRODUKTIVITET OG OMKOSTNINGSEFFEKTIVITET. Bestemmelse af produktivitet og omkostningseffektivitet. Afgłrende faktorer for efterspłrgslen p(cid:229) det interne marked. Karakteristik af markedet. Smłrs konkurrencem(cid:230)ssige stilling i forhold til andre fedtstoffer. Stłttens indvirkning p(cid:229) f(cid:230)rdigvarernes pris. Sammenh(cid:230)ngen mellem efterspłrgsel, stłttesatser og markedspriser. Strukturelle faktorer. Sammenligning mellem afs(cid:230)tningsforanstaltninger og andre former for markedsintervention. Strukturbetinget overskud. KONKLUSION. 54-78 54-56 57-75 57-60 61-63 64-67 68-71 72-73 74-75 76-78 79-84 Kommissionens svar. 16 16 17 17 17 18 19 20 20 22 22 26 12. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 132/3 DE VIGTIGSTE RESULTATER AF REVISIONEN EU(cid:146)s smłrproduktion (1 840 000 tons i 1998) udgłr ca. 45 % af verdensproduktionen. Medregnet import og lagre er der ca. 2 000 000 tons smłr til r(cid:229)dighed p(cid:229) markedet hvert (cid:229)r, men kun 1 290 000 tons s(cid:230)lges til markedspriser. Den resterende del subsidieres enten via afs(cid:230)tningsforanstaltninger, eksportrestitutioner eller offentlig eller privat oplagring (punkt 1-3). Smłrforbruget pr. indbygger faldt med 15 % i anden halvdel af 1980(cid:146)erne. Forbruget har v(cid:230)ret forholdsvist stabilt i 1990(cid:146)erne, men forventes at falde yderligere. Forhłjelsen af m(cid:230)lkekvoterne giver mulighed for at łge produktionen fremover (cid:151) hvilket kan forv(cid:230)rre overskudssituationen (punkt 10-12). Afs(cid:230)tningsforanstaltningerne for smłr tager sigte p(cid:229) at łge forbruget ved ydelse af tilskud til anvendelsen af smłr. Der opereres med tre foranstaltninger (»konditorsmłr«, »smłrfedt til direkte forbrug« og »smłr til nonprofit-organisationer«). De (cid:229)rlige udgifter belłber sig til 600 mio. ECU og d(cid:230)kker ca. 500 000 tons smłr om (cid:229)ret (punkt 17-22). Det nuv(cid:230)rende udbudssystem sikrer ikke det lavest mulige stłtteniveau. Stłtteniveauet (ca. 30 % af markeds- prisen for smłr) kunne reduceres yderligere, hvis markedskr(cid:230)fterne fik lov til at virke uhindret (punkt 23-27 og 68-71). Smłr af ringere kvalitet og importeret smłr er ogs(cid:229) berettiget til EU-stłtte, hvilket sv(cid:230)kker foranstaltningernes virkning (punkt 28-34). Kommissionens relevante forordninger indeholder bestemmelser om tils(cid:230)tning af rłbestoffer til produkterne af kontrolhensyn. Ifłlge en sagkyndig er nogle af de p(cid:229)g(cid:230)ldende tils(cid:230)tningsstoffer forbundet med en sund- hedsrisiko. Kommissionen błr tage initiativ til at sikre forudg(cid:229)ende testning og godkendelse af rłbestoffer og kr(cid:230)ve, at deres forekomst i produktet angives p(cid:229) emballagen (punkt 35-38). I nogle medlemsstater p(cid:229)l(cid:230)gges EU-tilskud moms. Det er i strid med princippet om ligebehandling og under- minerer desuden det overordnede form(cid:229)l med tilskuddene. Kommissionen błr overveje konsekvenserne af, at EU-tilskud ikke kommer de tilsigtede modtagere til gode i fuldt omfang (punkt 39-41). Der er behov for forbedringer i medlemsstaterne p(cid:229) en r(cid:230)kke omr(cid:229)der, s(cid:229)som godkendelse af og tilsyn med de virksomheder, der m(cid:229) anvende subsidieret smłrfedt, og kontrollen med tils(cid:230)tning af rłbestoffer og med EU-oprindelsen af smłr til direkte forbrug (punkt 51). Begrundelsen for afs(cid:230)tningsforanstaltningerne er, at de skaber yderligere efterspłrgsel, men Kommissionen har ikke fyldestgłrende oplysninger om virkningerne, og den har heller ikke foretaget analyser eller undersłgelser. Det er nłdvendigt at anvende smłr til visse traditionelle produkter og kvalitetsprodukter, s(cid:229) f(cid:230)rdigvarerne f(cid:229)r de forventede egenskaber. Til andre produkter kan der anvendes konkurrerende fedtstoffer s(cid:229)som vegetabilsk olie og margarine, som er langt billigere (mindst 50 %). For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r croissanter og konsumis, som er blandt de vigtigste produkter, hvortil der anvendes subsidieret smłr, har EU-stłtten kun begr(cid:230)nset virkning p(cid:229) detailpriserne og dermed p(cid:229) den samlede efterspłrgsel hos de endelige forbrugere (punkt 54-71). C 132/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 12. 5. 2000 Afs(cid:230)tningsforanstaltninger er mindre udgiftskr(cid:230)vende end intervention og eksportrestitutioner, men sam- menligningen holder kun, hvis der samtidig skabes yderligere efterspłrgsel. Der er imidlertid grund til at tro, at en v(cid:230)sentlig del af det smłr, der afs(cid:230)ttes med EU-stłtte, ville v(cid:230)re blevet forbrugt under alle omst(cid:230)ndig- heder (punkt 75). Afs(cid:230)tningsforanstaltningerne for smłr blev indfłrt i 1969 som midlertidige foranstaltninger, men blev per- manente ordninger med det form(cid:229)l at nedbringe de strukturbetingede overskud. Kommissionen błr forsłge at reducere omkostningerne ved afs(cid:230)tningsforanstaltningerne og ogs(cid:229) overveje strukturforanstaltninger, der kan łge efterspłrgslen efter ikke-subsidieret smłr eller begr(cid:230)nse forsyningerne (punkt 76-78). Kommissionen błr foretage en samlet vurdering af afs(cid:230)tningsforanstaltningerne. I mellemtiden błr de nuv(cid:230)- rende udbudsprocedurer revideres, og stłtten błr gradvist reduceres og udelukkende tage sigte p(cid:229) ikke- importeret kvalitetssmłrfedt til produkter, hvor det kan forventes, at efterspłrgslen vil stige (punkt 84). INDLEDNING Afs(cid:230)tningsforanstaltningerne for smłr 1. En tredjedel af den m(cid:230)lk, der produceres i Den Europ(cid:230)iske Union (EU), bliver enten konsumeret som frisk m(cid:230)lk eller anvendt til fremstilling af friske mejeriprodukter som f. eks. yoghurt. De resterende to tredjedele forarbejdes til de tre hovedkategorier af produkter: smłr, ost og skummetm(cid:230)lk. EU(cid:146)s smłrproduktion, som i 1998 var p(cid:229) 1 843 000 tons (1), udgłr ca. 45 % af verdens- produktionen (2). Medregnet import og lagre er der 1 984 000 tons smłr (3) til r(cid:229)dighed p(cid:229) markedet, men kun 1 290 000 tons (4) s(cid:230)lges til markedspriser. 2. Den resterende del (694 000 tons i 1998) bliver enten subsi- dieret til forbrug via de forskellige afs(cid:230)tningsforanstaltninger eller eksporteres med stłtte i form af eksportrestitutioner eller oplag- res p(cid:229) offentlige eller subsidierede private lagre (5). Tabel 1 viser den samlede markedsbalance. 3. Smłr fremstilles normalt af flłde, som er det fłrste produkt, der fremkommer, n(cid:229)r man udskiller m(cid:230)lkefedtet fra m(cid:230)lken. Smłr har et fedtindhold p(cid:229) mindst 82 % (saltet smłr har 80 %). Koncentreret smłr eller butteroil (99,8 % fedtindhold), som kan oplagres i en l(cid:230)ngere periode uden nedkłling, anvendes i levneds- middelindustrien og i private husholdninger, is(cid:230)r i visse egne i Tyskland. tre Der typer findes olier (6). 4. EU(cid:146)s afs(cid:230)tningsforanstaltninger, som blev indfłrt i 1969, tager sigte p(cid:229) at begr(cid:230)nse overskuddet gennem tilskud til anvendelse af smłr, is(cid:230)r hvor det skal konkurrere med andre fedtstoffer s(cid:229)som EU- vegetabilske afs(cid:230)tningsforanstaltninger: en foranstaltning, der prim(cid:230)rt vedrł- rer anvendelse af flłde, smłr og koncentreret smłr i konditorva- rer og konsumis (»konditorsmłr«), en foranstaltning for koncen- treret til direkte forbrug, ogs(cid:229) i private husholdninger (»smłr til direkte forbrug«), og en foranstaltning med henblik p(cid:229) anvendelse af smłr i institutioner og organisatio- ner, der ikke arbejder med gevinst for łje, f. eks. hospitaler og fol- kekłkkener (»smłr til nonprofit-organisationer«). Der anvendes ca. 600 mio. ECU (7) (cid:229)rligt p(cid:229) disse foranstaltninger, hvilket udgłr 20 % af de samlede EU-udgifter p(cid:229) 2 956 mio. ECU i 1998 til den f(cid:230)lles markedsordning for m(cid:230)lk (se tabel 2). smłr beregnet 12. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 132/5 Begyndelseslagre: 1. Private lagre (med EU-stłtte) 2. Offentlige lagre 3. Begyndelseslagre i alt 4. Produktion 5. Import 6. Til r(cid:229)dighed Forbrug: 7. Angivet i markedspriser 8. Subsidieret forbrug 9. Samlet forbrug Forbrug pr. indbygger (kg) i EU: Eksport: 10. Kommerciel 11. Fłdevarehj(cid:230)lp 12. S(cid:230)rlig pris 13. Samlet eksport Slutlagre: 14. Private lagre (med EU-stłtte) 15. Offentlige lagre 16. Slutlagre i alt (6- 9- 13) Tabel 1 Samlet markedsbalance EU-10 1984 EU-12 1994 EU-15 1995 EU-15 1996 EU-15 1997 (1 000 tons) EU-15 1998 161 692 853 47 161 208 59 59 118 50 20 70 54 40 94 40 11 51 2 115 1 675 1 892 1 893 1 863 1 843 89 65 73 95 90 90 3 057 1 948 2 083 2 058 2 047 1 984 1 342 358 1 700 1 161 506 1 667 1 298 486 1 784 1 291 470 1 761 1 291 478 1 769 1 290 464 1 754 5,30 4,70 4,74 4,70 4,70 4,68 235 59 114 408 108 841 949 152 0 11 163 59 59 118 219 1 9 229 50 20 70 202 1 0 203 54 40 94 226 1 0 227 40 11 51 170 0 0 170 57 3 60 Anm(cid:230)rkninger: M(cid:230)ngderne under »subsidieret forbrug« i linje 8 afviger fra m(cid:230)ngderne under »samlet afs(cid:230)tning af smłr(cid:230)kvivalent« i note 1, tabel 5, da sidstn(cid:230)vnte omfatter m(cid:230)lkefedt afsat i form af flłde, jf. forordning (EF) nr. 2571/97. De to tal afstemmes s(cid:229)ledes: Subsidieret forbrug samt m(cid:230)lkefedt afsat i form af flłde Samlet m(cid:230)ngde afsat smłr, jf. tabel 5 Forbrug pr. indbygger i 1984 for EU-12. Kilder: For 1984: Agricultural situation Yearbook, 1987. 1994-1998: Kommissionen GD VI, »Oversigt over forsyningsbalancen for smłr«. 1994 1995 1996 1997 1998 506 17 523 486 23 509 470 24 494 478 29 507 464 32 496 C 132/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 12. 5. 2000 Note Budgetpost Udgiftskategori 1994 1995 1996 1997 1998 1999 (mio. ECU/EUR) Tabel 2 Udgifter til m(cid:230)lk 1994-1999 B1-2 0 0 0 B1-3 0 1 3 Smłr og butteroil Eksportrestitutioner Eksportrestitutioner - uden for bilag II B1-2 0 3 1. 2 0 3 4 B1-2 0 3 0 Oplagring: Offentlig oplagring Privat oplagring 1 B1-2 0 4 B1-2 0 B1-3 0 Afs(cid:230)tningsforanstaltninger: (analyseret i tabel 5) Kapitel B1-2 0 i alt Kapitel B1-3 0 i alt Udgifter til smłr og butteroil: B1-2 0 0 1 B1-3 0 1 2 Skummetm(cid:230)lk og skummetm(cid:230)lkspulver (SMP) Eksportrestitutioner Eksportrestitutioner - uden for bilag II B1-2 0 1 1. 2 0 1 4 B1-2 0 1 0 Oplagring: Offentlig oplagring Privat oplagring B1-2 0 2 0. 2 0 2 3 B1-2 0 2 4 Afs(cid:230)tningsforanstaltninger: Stłtte til foder Stłtte til kasein B1-2 0 B1-3 0 B1-2 0 0 2 B1-2 0 5 0 B1-2 0 0 3 Kapitel B1-2 0 i alt Kapitel B1-3 0 i alt Udgifter til skummetm(cid:230)lk og skummetm(cid:230)lkspulver: Ost Eksportrestitutioner Oplagring: Offentlig oplagring Privat oplagring Kapitel B1-2 0 Udgifter til ost: Andre mejeriprodukter Eksportrestitutioner Kapitel B1-2 0 Udgifter til andre mejeriprodukter: 1 010 1 010 1 008 1 008 2 2 3 3 4 B1-2 0 6 1 B1-3 1 2 B1-2 0 6 2, 3, 4 B1-2 0 6 5, 6, 8 B1-2 0 7 B1-2 0 6 7 B1-2 0 6 9/B1-2 0 9 Andre foranstaltninger (cid:151) m(cid:230)lk: Skolem(cid:230)lk Skolem(cid:230)lk Udvikling af marketing og kvalitet Pr(cid:230)mie for definitivt ophłr med m(cid:230)lkeproduktion Till(cid:230)gsafgift for m(cid:230)lk Godtgłrelse for ikke-tildeling af m(cid:230)lkekvoter Andre foranstaltninger Kapitel B1-2 0 i alt Kapitel B1-3 1 i alt Udgifter til andre foranstaltninger (cid:151) m(cid:230)lk: Kapitel B1-2 0 i alt Kapitel B1-3 0 i alt Kapitel B1-3 1 i alt Samlede udgifter (cid:151) m(cid:230)lk: 155 (cid:151) 34 412 (cid:150) 2 15 33 647 0 647 112 (cid:151) 16 316 (cid:150) 80 (cid:150) 1 29 392 0 392 4 236 184 0 4 420 4 028 208 0 4 236 251 47 299 18 49 68 656 975 47 1 023 73 137 210 69 0 69 500 279 779 922 137 1 059 592 0 89 89 681 477 65 542 (cid:150) 74 34 (cid:150) 40 618 1 055 65 1 119 199 144 343 (cid:150) 89 0 (cid:150) 89 448 343 791 901 144 1 045 584 0 89 89 673 237 64 300 26 28 54 625 916 64 980 138 132 270 155 0 155 439 311 750 1 042 132 1 174 469 0 84 84 553 761 761 124 (cid:151) 5 348 (cid:150) 194 0 16 299 0 299 3 572 196 0 3 767 525 85 610 (cid:150) 9 30 21 598 1 145 85 1 230 171 160 331 30 0 30 386 288 675 875 160 1 035 272 0 99 99 371 785 785 108 (cid:151) 0 353 (cid:150) 547 0 3 (cid:150) 83 0 (cid:150) 83 3 093 245 0 3 337 337 82 420 (cid:150) 45 22 (cid:150) 23 584 899 82 981 133 172 305 90 0 90 367 287 654 877 172 1 049 181 0 74 74 255 775 775 (cid:151) 105 (cid:151) 6 (cid:150) 214 2 (cid:150) 2 (cid:150) 209 105 (cid:150) 104 2 597 254 105 2 956 (Est. ) 250 76 326 (cid:150) 4 32 28 491 769 76 845 122 155 277 45 0 45 364 289 653 820 155 975 181 0 93 93 274 706 706 (cid:151) 96 (cid:151) 6 0 0 6 12 96 108 2 581 231 96 2 908 Forskelle i de samlede belłb som fłlge af afrundinger. 1. I 1998 blev kontoen Stłtte til smłrforbrug og til modtagere af socialhj(cid:230)lp (4 mio. ECU) overfłrt fra B1-2 0 4 til B1-3 1 3. Tabellen omfatter ikke udgifter til stłtte til smłrforbrug og til modtagere af socialhj(cid:230)lp (B1-2 0 4 0) for samtlige (cid:229)r. 2. I 1998 blev skolem(cid:230)lksordningen (105 mio. ECU) overfłrt fra B1-2 0 6 1 til B1-3 1 2. Af konsekvenshensyn omfatter tabellen udgifter til skolem(cid:230)lksordningen for samtlige (cid:229)r. 3. I 1997 blev disse poster overfłrt til B1-2 0 6 9. 4. Afstemning af kapitel B1-2 0. B1-2 0 B1-2 0 4 0 M(cid:230)lk og mejeriprodukter fratrukket stłtte til smłrforbrug og modtagere af socialhj(cid:230)lp 1994 4 249 13 4 236 1995 4 039 11 4 028 1996 3 582 11 3 571 1997 3 101 9 3 093 1998 2 597 0 2 597 1999 2 581 0 2 581 Bem(cid:230)rk: Tabellen omfatter ikke udgifter til smłr, som er uddelt til de fattige i F(cid:230)llesskabet (B1-3 1 0 0/B1-3 5 0), udgifter til stłtte til smłrforbrug og til modtagere af socialhj(cid:230)lp (B1-2 0 4 0/B1-3 1 3) og udgifter til eksportrestitutioner for smłr anvendt til fłdevarehj(cid:230)lp (B1-3 3 5). Kilder: Udviklingen i EUGFL-udgifterne (Evolution of EAGGF expenditure), GD VI, 1994-1998, og EU(cid:146)s budget for 1999. 12. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 132/7 Rettens revision 5. Rettens revision fandt sted i 1998 og i fłrste halvdel af 1999. Den blev gennemfłrt i Kommissionen og i seks medlemsstater (Tyskland, Belgien, Spanien, Frankrig, Nederlandene og Det For- enede Kongerige). Den tog sigte p(cid:229) forvaltningen af foranstaltning- erne og omfattede en vurdering af foranstaltningernes omkost- ningseffektivitet og i den forbindelse ogs(cid:229) produktivitetsaspekter. Rettens bem(cid:230)rkninger er baseret p(cid:229) en gennemgang af de rele- vante systemer, p(cid:229) afprłvning af de vigtigste kontrolforanstaltnin- ger og undersłgelse af en r(cid:230)kke udvalgte transaktioner. Foran- staltningen »konditorsmłr«, som tegnede sig for 87 % af udgifterne til afs(cid:230)tningsforanstaltninger i 1998, blev undersłgt mere indg(cid:229)- ende. Retten reviderede allerede i 1989 afs(cid:230)tningsforanstaltning- erne for smłrfedt (8) og p(cid:229)pegede i den forbindelse, at foranstalt- ningerne var meget komplicerede, og at der burde foretages hyppigere kontrolbesłg, samt at det centrale tilsyn med den sted- lige kontrol burde forbedres. DEN F˘LLES MARKEDSORDNING FOR M˘LK OG SM(cid:216)ROVERSKUDDET Den f(cid:230)lles markedsordning for m(cid:230)lk 6. Den f(cid:230)lles markedsordning for m(cid:230)lk blev indfłrt ved R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 804/68 (9). Interventionsforanstaltninger, der skal nedbringe overskudsproduktionen, er centreret omkring smłr og flłde (m(cid:230)lkens fedtindhold) og skummetm(cid:230)lkspulver og kasein (m(cid:230)lkens proteinindhold) (10). Der ydes ogs(cid:229) stłtte til pri- vat oplagring af visse oste p(cid:229) bestemte betingelser og i bestemte regioner. 7. M(cid:230)lkeprisstłtteordningen medfłrte tidligere betydelig over- produktion og stigende udgifter. Fra 1984 blev der indfłrt m(cid:230)l- kekvoter for at kontrollere m(cid:230)lkeproduktionen og for indirekte at begr(cid:230)nse produktionen af smłr og skummetm(cid:230)lkspulver. Al overskydende m(cid:230)lk forarbejdes nemlig i sidste ende til disse to produkter. Eftersom kvoterne blev baseret p(cid:229) den tidligere pro- duktion, er problemet med m(cid:230)lkeoverskuddet imidlertid aldrig blevet lłst. 8. Retten har bl. a. i sin udtalelse nr. 10/98 om Kommissionens forslag til reform af den f(cid:230)lles landbrugspolitik i forbindelse med Agenda 2000 (11) understreget, at de nuv(cid:230)rende niveauer for garanterede priser og m(cid:230)lkekvoter uundg(cid:229)eligt vil resultere i over- skud af m(cid:230)lk og mejeriprodukter og fłlgelig kr(cid:230)ve interventio- ner (12). Desuden har Retten for nylig p(cid:229)peget, at kun 35 % af alt skummetm(cid:230)lkspulver s(cid:230)lges uden EU-subsidier, og at der ogs(cid:229) udbetales stłtte til yderligere 395 000 tons skummetm(cid:230)lkspul- ver(cid:230)kvivalent forarbejdet til kasein, hvilket resulterer i en (cid:229)rlig udgift for EU p(cid:229) ca. 1 050 mio. ECU (13). 9. Systemet med m(cid:230)lkekvoter, der blev indfłrt i 1984 og oprin- deligt skulle g(cid:230)lde i en fem(cid:229)rig periode, blev forl(cid:230)nget til 2000 (14). Der er i forbindelse med reformen af den f(cid:230)lles landbrugspolitik i Agenda 2000 truffet beslutning om at forl(cid:230)nge ordningen til 2008 og at forhłje kvoterne med op til 2,4 %, samtidig med at interventionsprisen skal reduceres med 15 %. S(cid:229)fremt det nuv(cid:230)- rende produktionsmłnster ikke (cid:230)ndrer sig, vil de forhłjede kvo- ter resultere i en forłgelse af den (cid:229)rlige smłrproduktion p(cid:229) 44 000 tons (15). EU(cid:146)s smłroverskud 10. Ifłlge Kommissionens tjenestegrene er der tale om en min- dre stigning i efterspłrgslen efter mejeriprodukter hvert (cid:229)r, pri- m(cid:230)rt som fłlge af befolkningstilv(cid:230)ksten, men EU producerer sta- digv(cid:230)k mere m(cid:230)lk og flere mejeriprodukter, end det forbruger. Udtrykt i m(cid:230)lke(cid:230)kvivalent overstiger de samlede m(cid:230)lkeforsyning- er forbruget med 11 % (cid:151) eller med 20 %, hvis man ikke medreg- ner det subsidierede forbrug (16). 11. Markedssituationen for smłr har v(cid:230)ret relativt stabil de senere (cid:229)r. Det skyldes prim(cid:230)rt indfłrelsen af m(cid:230)lkekvoterne og mindre attraktive regler og priser for offentlig oplagring. De offentlige interventionslagre reduceredes fra et rekordhłjt niveau p(cid:229) 1 300 000 tons ved udgangen af 1986 til 3 000 tons ved udgan- gen af 1998. Den nuv(cid:230)rende markedssituation er karakteriseret ved: a) en stabil smłrproduktion siden 1995 p(cid:229) mellem 1,8 og 1,9 mio. tons om (cid:229)ret (17) b) et forholdsvist stabilt niveau for subsidieret privat oplagring af smłr, i 1998 blev der indg(cid:229)et kontrakter om oplagring af i alt ca. 180 000 tons (18) c) et stabilt forbrug p(cid:229) mellem 1,7 og 1,8 mio. tons om (cid:229)ret siden 1995 (19) d) fortsat stłrre eksport end import. 12. Selv om markedet er relativt stabilt, er den andel af forbru- get, der subsidieres via afs(cid:230)tningsforanstaltninger, ikke faldet, men ligger fortsat p(cid:229) ca. 500 000 tons eller 25 % af den samlede m(cid:230)ngde, der er til r(cid:229)dighed p(cid:229) EU-markedet. Smłrforbruget pr. indbygger (4,7 kg) har ligget forholdsvist stabilt i 1990(cid:146)erne, men har aldrig indhentet den nedgang p(cid:229) 15 % (20) i anden halvdel af 1980(cid:146)erne, som prim(cid:230)rt berłrte de lande, hvor smłrforbruget pr. indbygger var hłjt, bl. a. Belgien, Danmark, Irland og Finland, se tabel 3. Der forventes et yderligere fald i forbruget pr. indbygger p(cid:229) 1 % om (cid:229)ret til 4,5 kg i 2001 og 4,3 kg i 2003 (21). Denne nedgang kan ikke opvejes af den forventede befolkningstilv(cid:230)kst i EU, hvorfor det samlede forbrug af smłr i EU forventes at falde med 0,8 % om (cid:229)ret. C 132/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 12. 5. 2000 Tabel 3 Smłrforbrug pr. indbygger i EU 1984 8,58 11,85 7,24 0,71 0,46 9,55 11,18 2,28 13,67 3,89 0,83 5,14 5,30 4,84 10,37 7,18 5,40 1991 7,91 8,14 6,90 0,98 0,43 8,26 3,86 2,43 5,98 3,33 1,54 3,87 4,68 4,42 6,06 5,03 4,70 1994 6,63 5,95 6,88 1,06 0,43 8,64 3,77 2,21 5,49 3,32 1,54 4,20 4,70 4,18 5,24 5,90 4,72 1995 6,12 5,00 7,15 0,96 0,55 8,65 3,73 2,24 5,41 3,50 1,51 4,09 4,74 4,48 5,14 4,95 4,74 1996 6,11 4,74 7,26 0,96 0,64 8,05 3,71 2,27 5,33 3,42 1,51 4,31 4,71 4,59 4,69 4,35 4,70 1997 6,10 4,44 7,21 0,86 0,56 8,19 3,70 2,30 5,26 3,34 1,51 4,32 4,71 4,57 4,53 4,52 4,70 (kg) 1998 6,08 4,06 7,20 0,86 0,53 8,07 3,68 2,34 5,23 3,33 1,51 4,39 4,70 4,56 4,27 4,51 4,68 Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige EU-12 i gennemsnit (cid:216)strig Finland Sverige EU-15 i gennemsnit Kilde: Kommissionen GD VI. Tabel 4 Oversigt over import/eksport af smłr og butteroil Note 1995 1996 1997 1998 GATT-forpligtelser GATT-udgiftsforpligtelse Faktiske udgifter 1 392 542 1 303 300 1 214 610 GATT-m(cid:230)ngdem(cid:230)ssige forpligtelser 487 800 470 100 452 400 1 2 1 3 3 Faktisk eksport Vigtigste eksportlande: Rusland Saudi-Arabien Baltikum Libanon Syrien Singapore Egypten Mexico Marokko De Forenede Arabiske Emirater Andre lande Faktisk import Vigtigste importlande: New Zealand C(cid:216)E-lande: Estland Letland Litauen Tjekkiet Ungarn Polen Slovakiet Andre lande (mio. ECU) 1 126 420 (tons) 434 700 (tons) 162 489 29 145 16 333 3 992 5 155 3 397 6 457 15 336 4 528 7 849 3 094 67 203 (tons) 71 213 215 428 184 021 216 316 75 899 17 388 3 572 5 631 5 059 5 127 9 938 6 126 4 636 4 767 77 285 30 900 17 530 5 302 5 462 5 638 5 799 24 107 6 332 7 295 4 282 71 374 81 555 15 505 14 482 5 063 5 330 5 875 4 740 7 116 4 238 3 143 69 269 66 941 83 143 76 694 59 402 70 258 62 819 60 211 371 100 688 1 109 337 1 277 190 3 467 783 983 1 287 1 600 58 1 514 498 6 162 2 244 1 558 1 527 1 496 19 1 547 669 4 815 944 1 230 1 560 1 974 274 809 639 3 572 NOTER 1. Forpligtelserne p(cid:229) eksportomr(cid:229)det i relation til GATT(cid:146)s Uruguay-runde for (cid:229)ret, der afsluttedes den 30. juni. 2. Udviklingen i EUGFL-udgifterne (Evolution of EAGGF expenditure), GD VI. 3. Import fra C(cid:216)E-lande og New Zealand er berettiget til pr(cid:230)ferencetoldsatser. NB: Denne tabel viser den faktiske import/eksport i lłbet af kalender(cid:229)ret. Tallene svarer ikke til Kommissionens prognose for den samlede markedsbalance vist i tabel 1. Kilde: Faktiske import og eksport: Ordning 1 (cid:151) Normale handelsstatistikker, Kommissionen, GD VI. Udviklingen i EUGFL-udgifterne, GATT-forpligtelser. 12. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 132/9 Det udenlandske smłrmarked 13. EU(cid:146)s (cid:229)rlige eksport af smłr overstiger importen med 120 000 tons om (cid:229)ret i gennemsnit (se tabel 4). Det udenlandske marked bidrager derfor til at stabilisere EU(cid:146)s smłrmarked, selv om ver- densmarkedspriserne for smłr er lavere end priserne i EU: ved udgangen af 1998 l(cid:229) verdensmarkedspriserne for smłr p(cid:229) ca. 1 480 ECU pr. ton fob, mens priserne i EU-medlemsstaterne vari- erede mellem 3 060 ECU og 3 460 ECU (22) pr. ton. N(cid:230)sten al eksport afh(cid:230)ngig af EU-eksportrestitutioner (23). Niveauet for eksportrestitutioner for smłr er faldet fra 1 932 ECU pr. ton den 1. januar 1995 til 1 700 ECU (24) siden november 1997 parallelt med en stigning i verdens- markedspriserne. smłr og butteroil fra EU er af 14. Den subsidierede eksport udgłr under halvdelen af den mak- simale tilladte m(cid:230)ngde i henhold til EU(cid:146)s GATT/WTO- forpligtelser (25). De dermed forbundne udgifter til eksportresti- tutioner (420 mio. ECU i 1998) er ligeledes under det halve af det maksimale tilladte belłb. WTO-forpligtelserne indeb(cid:230)rer mulig- hed for at łge den subsidierede eksport, hvis markedsmulighe- derne ellers er til stede. Det er dog tvivlsomt, om der findes reelle afs(cid:230)tningsmuligheder for en łget eksport af EU-smłr i betragt- ning af den nuv(cid:230)rende konkurrencesituation og overskudsforsy- ningen p(cid:229) verdensmarkedet (26). 15. Importeret smłr og butteroil til EU er p(cid:229)lagt told. Den fulde importtold er faldet fra 2 780 ECU pr. ton den 1. januar 1995 til 2 250 ECU siden juli 1998. I praksis er dog over 80 % af denne import baseret p(cid:229) pr(cid:230)ferenceaftalen med New Zealand (27). Yder- ligere 10 % er omfattet af pr(cid:230)ferenceaftaler med Polen, Tjekkiet, Slovakiet, Estland, Letland og Litauen. 16. Pr. 31. december 1998 var pr(cid:230)ferencetolden p(cid:229) newzea- landsk smłr 868,80 ECU pr. ton (siden 1. juli 1995) og 450,20 ECU for smłr fra de central- og łsteurop(cid:230)iske lande. Stłttesat- serne for de afs(cid:230)tningsforanstaltninger, der kan finde anvendelse p(cid:229) importeret smłr, overstiger pr(cid:230)ferenceimporttolden. De forskellige afs(cid:230)tningsforanstaltningers relative v(cid:230)gt 17. EU benytter fłlgende foranstaltninger og samhandelsmeka- nismer for at nedbringe overskuddet af smłrfedt: a) offentlig oplagring, hvis markedspriserne for smłr falder til under et garanteret prisniveau b) stłtte til privat oplagring af smłr, der indlagres mellem den 1. april og den 15. august (for 1998) (28) c) en samhandelsordning med tredjelande, hvori indg(cid:229)r import- told, eksportrestitutioner og kontrol med handelen via et bevillingssystem d) »afs(cid:230)tningsforanstaltninger«, der finansieres af EU, n(cid:229)r over- skuddet af mejeriprodukter vokser, eller der kan forventes at opst(cid:229) overskud. Udgifterne til disse foranstaltninger er skitse- ret i nedenst(cid:229)ende tabel: Forordning/foranstaltning Udgifter 1998 (mio. ECU) Gennemsnitlig udgift pr. ton afsat i 1998 (ECU pr. ton) Forordning (EF) nr. 2571/97 (cid:151) »konditorsmłr« Forordning (E(cid:216)F) nr. 429/90 (cid:151) »koncentreret smłr til direkte forbrug« Forordning (E(cid:216)F) nr. 2191/81 (cid:151) »smłr organisationer« til nonprofit- 511 26 47 1 151 1 422 1 577 18. R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1723/81 (29) angiver de typer afs(cid:230)tningsforanstaltninger, som der g(cid:230)lder s(cid:230)rlige kommissions- forordninger for (30). Tabel 5 viser de m(cid:230)ngder, der er afsat i hen- hold til hver enkelt foranstaltning i de seneste fem (cid:229)r. Afs(cid:230)tnings- foranstaltningerne har is(cid:230)r betydning for Frankrig, Tyskland, Bel- gien, Det Forenede Kongerige og Nederlandene, som tegner sig for over 92 % af udgifterne (se tabel 6). C 132/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 12. 5. 2000 Tabel 5 Afs(cid:230)tningsforanstaltningernes v(cid:230)gt Smłrm(cid:230)ngder, som er omfattet af afs(cid:230)tningsforanstaltningerne Forordning Beskrivelse 1994 1995 1996 1997 1998 (1 000 tons) 570/88 & 2571/97 Salg til fłdevareindustrien: 2191/81 429/90 Konditorvarer Konsumis I alt Nonprofit-organisationer Koncentreret smłr I alt (se note 1 og 2) Omkostninger til afsat smłr 352 99 451 37 22 510 341 89 430 37 23 490 339 73 412 39 20 471 344 90 434 33 24 491 360 84 444 30 18 492 (mio. ECU) Budgetpost Forordning Beskrivelse 1994 1995 1996 1997 1998 570/88 & 2571/97 Salg til fłdevareindustrien: B1-2 0 4 9-0 0 1+ 0 0 7 B1-2 0 4 9-0 0 2 B1-2 0 4 9-0 0 3 B1-2 0 4 9-0 0 4 2191/81 429/90 Omkostninger til afsat smłr pr. ton Konditorvarer Konsumis I alt Nonprofit-organisationer Koncentreret smłr I alt 435 118 553 64 40 656 395 131 526 54 38 618 428 115 543 52 30 625 420 101 521 47 31 598 413 98 511 47 26 584 (ECU) Budgetpost Forordning Beskrivelse 1994 1995 1996 1997 1998 570/88 & 2571/97 Salg til fłdevareindustrien: B1-2 0 4 9-0 0 1+ 0 0 7 B1-2 0 4 9-0 0 2 B1-2 0 4 9-0 0 3 B1-2 0 4 9-0 0 4 2191/81 429/90 Konditorvarer Konsumis gennemsnit Nonprofit-organisationer Koncentreret smłr I alt Forskelle i de samlede belłb som fłlge af afrundinger. Noter: 1 236 1 191 1 226 1 719 1 818 1 287 1 159 1 469 1 223 1 465 1 635 1 260 1 262 1 573 1 317 1 331 1 520 1 327 1 221 1 117 1 199 1 412 1 288 1 218 1 147 1 169 1 151 1 577 1 422 1 187 1. »Afsatte m(cid:230)ngder« omfatter i denne sammenh(cid:230)ng ikke smłr, der er afsat i forbindelse med ordningerne for socialhj(cid:230)lpsmodtagere og socialt d(cid:229)rligt stillede personer, som ikke betragtes som afs(cid:230)tningsforanstaltninger. Fłlgende m(cid:230)ngder hłrer ind under disse ordninger: Smłr til modtagere af socialhj(cid:230)lp (forordning (E(cid:216)F) nr. 2990/82) D(cid:229)rligt stillede personer (forordning (E(cid:216)F) nr. 3149/92) I alt (1 000 tons) 1994 1995 1996 1997 1998 8 5 13 8 11 19 7 16 23 5 11 16 4 0 4 Den samlede afs(cid:230)tning af smłr(cid:230)kvivalent er summen af disse sociale ordninger og ovenn(cid:230)vnte afs(cid:230)tningsforanstaltninger: Sociale ordninger Afs(cid:230)tningsforanstaltninger Samlet afs(cid:230)tning af smłr(cid:230)kvivalent 1994 1995 1996 1997 1998 13 510 523 19 490 509 23 471 494 16 491 507 4 492 496 2. M(cid:230)ngderne for »Samlet afs(cid:230)tning af smłr(cid:230)kvivalent« svarer ikke til m(cid:230)ngderne i oversigten over den samlede markedsbalance (linje 8 i tabel 1), da sidstn(cid:230)vnte ikke omfatter m(cid:230)lkefedt, der afs(cid:230)ttes i form af flłde, jf. forordning (EF) nr. 2571/97. De to tal afstemmes s(cid:229)ledes: Samlet afs(cid:230)tning af smłr(cid:230)kvivalent fratrukket m(cid:230)lkefedt, der afs(cid:230)ttes i form af flłde Subsidieret forbrug ifłlge tabellen samlet markedsbalance 1994 1995 1996 1997 1998 523 17 506 509 23 486 494 24 470 507 29 478 496 32 464 Kilder: Kommissionen GD VI, »Afs(cid:230)tningsforanstaltninger for smłr« (»Butter disposal measures«) bal. xls, Udviklingen i EUGFL-udgifterne (Evolution of EAGGF Expenditure), Kommissionen, GD VI. 12. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 132/11 Udgifter til afs(cid:230)tningsforanstaltninger i 1998 pr. kategori og medlemsstat Tabel 6 B1-2 0 4 0. 0 0 1 B1-2 0 4 0. 0 0 2 B1-2 0 4 0. 0 0 7 I alt B1-2 0 4 0. 0 0 4 B1-2 0 4 0. 0 0 3 B1-2 0 4 0 i alt (mio. ECU) Budgetpost Forordning (EF) nr. 2571/97 og (E(cid:216)F) nr. 570/88 Smłrfedt til konditorvarer Forordning (EF) nr. 2571/97 og (E(cid:216)F) nr. 570/88 Smłrfedt til konsumis Forordning (EF) nr. 2571/97 og (E(cid:216)F) nr. 570/88 Smłrfedt til fłdevarer Forordning (EF) nr. 2571/97 og (E(cid:216)F) nr. 570/88 I alt Forordning (E(cid:216)F) nr. 429/90 Koncentreret smłr til direkte forbrug Forordning (E(cid:216)F) nr. 2191/81 Smłr til nonprofit- organisationer 1 2 3 4=1+2+3 5 6 7=4+5+6 (%) Medlemsstat Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige Det Kongerige Forenede I alt 76,8 0,1 37,3 0,3 4,7 171,5 3,2 6,9 0,1 47,4 0,8 0,0 3,6 1,6 58,1 412,4 Kilde: Kommissionen, GD VI. 12,0 1,8 23,9 1,3 2,1 21,3 1,3 3,6 0,1 14,8 0,0 0,9 4,0 2,9 8,2 98,2 0 0,2 0 0,3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0,5 88,8 2,1 61,2 1,9 6,8 192,8 4,5 10,5 0,2 62,2 0,8 0,9 7,6 4,5 66,3 511,1 3,1 0,0 13,5 0,6 0,0 0,9 0,0 2,6 0,0 1,0 0,8 0,0 0,0 0,0 3,1 25,6 0,8 0,7 23,6 0,0 0,0 15,9 0,4 0,4 0,1 0,5 1,0 0,0 0,0 0,0 3,9 92,7 2,8 98,3 2,5 6,8 209,6 4,9 13,5 0,3 63,7 2,6 0,9 7,6 4,5 73,3 15,9 0,5 16,8 0,4 1,2 35,9 0,8 2,3 0,1 10,9 0,4 0,2 1,3 0,8 12,6 47,3 584,0 100,0 19. »Konditorsmłr« er den vigtigste afs(cid:230)tningsforanstaltning og tegnede sig for afs(cid:230)tning af 444 000 tons i 1998 med en samlet EU-stłtte p(cid:229) 511,1 mio. ECU. Form(cid:229)let med foranstaltningen er at tilskynde levnedsmiddelsektoren til at anvende smłrfedt i stedet for andre fedtstoffer. Der betales tilskud til anvendelse af flłde, smłr og koncentreret smłr til fremstilling af konditorvarer, kon- sumis og andre levnedsmidler. Der opereres med forskellige form- ler i Kommissionens forordning (EF) nr. 2571/97 for de forskel- lige typer produkter, der anvendes smłrfedt til (31). 21. Foranstaltningen »smłr til nonprofit-organisationer« vedrł- rer tilskud til institutioners og nonprofit-organisationers anvend- else af smłr til nedsat pris og tegnede sig for afs(cid:230)tning af 30 000 tons i 1998 med en samlet EU-stłtte p(cid:229) 47,3 mio. ECU, prim(cid:230)rt i Tyskland og Frankrig. 20. Foranstaltningen »smłr til direkte forbrug« sikrer stłtte til koncentreret smłr beregnet til direkte forbrug. Denne foranstalt- ning tegnede sig for afs(cid:230)tning af 18 000 tons i 1998 med en sam- let EU-stłtte p(cid:229) 25,6 mio. ECU, hvoraf over halvdelen blev udbe- talt i Tyskland. De omfattede produkter anvendes hovedsagelig af de endelige forbrugere til madlavning (32). 22. Der g(cid:230)lder forskellige forvaltnings- og kontrolsystemer for de tre foranstaltninger og forskellige stłttesatser for smłr, kon- centreret smłr og flłde. Stłttesatserne for produkter tilsat rłbe- stoffer (33) er hłjere end for produkter uden rłbestoffer. Det sam- lede stłtteniveau er blevet nedsat i de senere (cid:229)r som fłlge af gunstigere markedsvilk(cid:229)r, men svarer dog stadig til ca. 30 % af markedsprisen for smłr. Figur 1 viser den seneste udvikling i stłt- tesatserne. C 132/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 12. 5. 2000 Figur 1 UDVIKLINGEN I ST(cid:216)TTESATSERNE, 1995-1999 2 500 2 000 n o t. r p 1500 R U E / U C E 1 000 500 0 1. 1. 95 1. 3. 95 1. 5. 95 1. 7. 95 1. 9. 95 1. 11. 95 1. 1. 96 1. 3. 96 1. 5. 96 1. 7. 96 1. 9. 96 1. 11. 96 1. 1. 97 1. 3. 97 1. 5. 97 1. 7. 97 1. 9. 97 1. 11. 97 1. 1. 98 1. 3. 98 1. 5. 98 1. 7. 98 1. 9. 98 1. 11. 98 1. 1. 99 1. 3. 99 F. 2571/97: (cid:13) Smør med et fedtindhold på 82 % tilsat røbestoffer F. 2571/97: Smør med et fedtindhold på 82 % uden røbestoffer F. 2571/97: Koncentreret smør tilsat røbestoffer F. 2571/97: Fløde tilsat røbestoffer F. 429/90: Koncentreret smør F. 2191/81: Smør til nonprofit-organisationer Stłttesatser pr. ton Forordning 2571/97 2571/97 2571/97 2571/97 429/90 2191/81 Stłttetype Smłr 82 %- fedtindh. tilsat rłbestoffer Smłr 82 %- fedtindh. uden rłbestoffer Koncentreret smłr tilsat rłbestoffer Flłde tilsat rłbestoffer Koncentreret smłr Smłr til nonprofit- organisationer 1. 1. 1995 1. 4. 1995 (*) 1. 7. 1995 1. 10. 1995 1. 1. 1996 1. 4. 1996 1. 7. 1996 1. 10. 1996 1. 1. 1997 1. 4. 1997 1. 7. 1997 1. 10. 1997 1. 1. 1998 1. 4. 1998 1. 7. 1998 1. 10. 1998 1. 1. 1999 1. 4. 1999 1 210 1 400 1 260 1 250 1 250 1 250 1 250 1 250 1 250 1 250 1 250 1 250 1 170 1 170 1 090 1 090 1 090 950 1 180 1 360 1 220 1 210 1 210 1 210 1 210 1 210 1 210 1 210 1 210 1 210 1 130 1 130 1 050 1 050 1 050 910 1 530 1 760 1 560 1 540 1 540 1 540 1 540 1 540 1 540 1 540 1 540 1 540 1 440 1 440 1 340 1 340 1 340 1 170 520 600 540 540 540 540 540 540 540 540 540 540 500 500 460 460 460 400 1 750 2 030 1 990 1 790 1 790 1 790 1 790 1 790 1 790 1 790 1 790 1 790 1 690 1 690 1 340 1 340 1 340 1 170 1 300 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 050 1 050 1 050 1 050 Kilde: Revisionsrettens analyse af dokumenter fra Kommissionen, GD VI. (*) Stigningen i stłttesatsen i fłrste kvartal af 1995 er ikke en egentlig stigning, men skyldes tilpasning af den grłnne kurs. (cid:13) 12. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 132/13 AFS˘TNINGSORDNINGERNE Fasts(cid:230)ttelse af stłtteniveauet 23. Stłttesatserne for foranstaltningen »smłr til nonprofit- organisationer« fasts(cid:230)ttes ved en kommissionsforordning (34), mens belłbet for f(cid:230)llesskabsstłtten til de łvrige afs(cid:230)tningsforan- staltninger (»konditorsmłr« og »smłr til direkte forbrug«) fasts(cid:230)t- tes ved offentligt udbud. Ved disse udbud, der gennemfłres to gange om m(cid:229)neden af interventionsorganerne i medlemssta- terne (35), skal de bydende for hvert produkt, der indg(cid:229)r i deres bud, angive den łnskede stłttesats (36), den m(cid:230)ngde, de har til hensigt at forarbejde, og hvilken af de i henhold til forordningen tilladte produktformler der vil blive fulgt. 24. Buddene skal afgives sammen med den i forordningerne fast- satte skriftlige forpligtelseserkl(cid:230)ring og en udbudssikkerhed p(cid:229) 350 ECU pr. ton for »konditorsmłr« eller 181 ECU pr. ton for »smłr til direkte forbrug«. Kommissionen fasts(cid:230)tter en maksi- mumsstłttesats for hvert udbud, op til hvilken der accepteres bud. Afgłrelsen om godkendelse af bud offentliggłres i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende efter hver udbudsdato. 25. Revisionen har vist, at udbudssystemet fungerer p(cid:229) en spe- ciel m(cid:229)de. I praksis er de bydende nogle ganske f(cid:229) specialiserede virksomheder (godt en halv snes i de fleste af de medlemsstater, der er omfattet af revisionen, 35 i Tyskland og 50 i Frankrig). Det stabile stłtteniveau betyder, at de bydende let kan beregne, hvilket stłtteniveau Kommissionen kan forventes at acceptere, og s(cid:229) til- passe udbudsm(cid:230)ngderne herefter. Resultatet er, at n(cid:230)sten alle bud er p(cid:229) maksimumsm(cid:230)ngden, og der er s(cid:229)ledes ingen konkurrence om stłtten, hvilket głr udbudsproceduren mindre effektiv. Kom- missionen forvalter derfor ordningen, ikke ved at fasts(cid:230)tte den lavest mulige stłttesats ved hvert udbud, men ved at fłre tilsyn med de m(cid:230)ngder, der afgives bud p(cid:229). Hvis den registrerer en mar- kant forłgelse af disse m(cid:230)ngder, som overstiger den generelle efterspłrgsel i en bestemt periode (det sker is(cid:230)r, hvis industrien frygter, at Kommissionen vil neds(cid:230)tte stłttesatserne), kan den eventuelt fasts(cid:230)tte en lavere stłttesats. 26. Kommissionen fordeler de accepterede bud op til den (cid:229)rlige tilsigtede m(cid:230)ngde p(cid:229) 500 000 tons p(cid:229) de tre afs(cid:230)tningsforan- staltninger. Kommissionen har kunnet neds(cid:230)tte stłttesatserne flere gange (senest i januar 1999), men n(cid:229)r stłtten fasts(cid:230)ttes p(cid:229) et bestemt niveau, sker det ikke efter en formelt fastlagt strategi eller p(cid:229) grundlag af officielle beregninger. Kommissionen forsłger at undg(cid:229) pludselige (cid:230)ndringer af stłttesatserne, fordi den frygter, at det vil kunne głre anvendelsen af smłrfedt mindre attraktiv for industrien. Hvis markedskr(cid:230)fterne fik lov til at virke uhindret, kunne stłttesatsen imidlertid neds(cid:230)ttes endnu mere. 27. Kommissionen anvender imidlertid ogs(cid:229) andre instrumenter for at f(cid:229) overensstemmelse mellem de m(cid:230)ngder, der kan bydes p(cid:229), og det m(cid:229)nedlige efterspłrgselsmłnster for de p(cid:229)g(cid:230)ldende m(cid:230)ng- der. Kommissionen kan forhłje belłbet for den kr(cid:230)vede udbuds- sikkerhed (den blev forhłjet for »konditorsmłr« fra 180 ECU pr. ton til 350 ECU pr. ton i 1998). Desuden kan Kommissionen afkorte fristen for, hvorn(cid:229)r subsidieret smłrfedt skal v(cid:230)re forar- bejdet og iblandet f(cid:230)rdigvarerne efter udlłbet af fristen for afgi- velse af bud. Denne frist, som oprindeligt var seks m(cid:229)neder, er blevet (cid:230)ndret flere gange og er i dag fire m(cid:229)neder. En neds(cid:230)ttelse af fristen har den virkning, at stłttemodtagerne kun kan afgive bud for en relativt kort periode og derfor vil reducere de m(cid:230)ng- der, for hvilke der anmodes om stłtte. Desuden kan visse indu- strier, som f. eks. konsumisfabrikanter, der planl(cid:230)gger deres pro- duktion og detailpriser for hele sommers(cid:230)sonen (37), ikke regne med en bestemt stłttesats for hele produktionsperioden. Kvalitetskrav 28. Kvalitetskravene til smłr og de produkter, hvortil der kan ydes stłtte, er ikke harmoniseret med de kvalitetskrav, der g(cid:230)lder ved oplagring (38). Desuden er der i artikel 1, stk. 2, i Kommis- sionens forordning (EF) nr. 2571/97 (»konditorsmłr«) fastsat detal- jerede kvalitetskrav til smłr og flłde, der kun g(cid:230)lder, hvis pro- dukterne hidrłrer fra markedet (»beurre du marchØ«) (39). Der er imidlertid overhovedet ikke fastsat kvalitetskrav til smłr og flłde, der anvendes til fremstilling af koncentreret smłr. Fłlgen er, at der kan opn(cid:229)s stłtte til alle former for smłr, hvis det omdannes til koncentreret smłr. Heller ikke i Kommissionens forordning (E(cid:216)F) nr. 429/90 (»smłr til direkte forbrug«) er der fastsat kvali- tetskrav til flłde eller smłr, der anvendes til fremstilling af kon- centreret smłr. 29. Revisionen viste, at smłr af ringere kvalitet, f. eks. smłr fremstillet af valle, ubehandlet smłr og forskellige former for smłrbare m(cid:230)lkefedtstoffer med forskelligt fedtindhold anvendes til fremstilling af koncentreret smłr (40). Valle er et biprodukt ved ostefremstilling og er som s(cid:229)dant ikke berettiget til EU-stłtte. P(cid:229) basis af smłr fremstillet af valle (41) kan der imidlertid fremstilles et produkt, som anvendes til fremstilling af koncentreret smłr, og p(cid:229) denne m(cid:229)de kan valle blive berettiget til EU-stłtte. Desuden har det siden 1993 efter en (cid:230)ndring af Kommissionens forord- ning (E(cid:216)F) nr. 570/88 og i henhold til Kommissionens nye for- ordning (EF) nr. 2571/97 v(cid:230)ret tilladt at anvende koncentreret smłr til fremstilling af »rekombineret smłr« (42), uden retten til stłtte g(cid:229)r tabt. 30. N(cid:229)r ingredienser af ringere kvalitet anvendes af stłtteansłg- erne som erstatning for kvalitetssmłr og flłde, sv(cid:230)kkes EU-stłttens effekt p(cid:229) den samlede balance p(cid:229) smłrmarkedet. Udbetaling af stłtte til importeret smłr 31. I henhold til afs(cid:230)tningsforanstaltningen »smłr til direkte for- brug« skal flłde eller smłr, der anvendes til fremstilling af kon- centreret smłr, v(cid:230)re af europ(cid:230)isk oprindelse, mens der til C 132/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 12. 5. 2000 foranstaltningen for »konditorsmłr« ikke er knyttet en tilsvarende betingelse. 36. Rłbestofferne blev indfłrt for ca. 20 (cid:229)r siden, men Kommis- sionen kunne ikke dokumentere, at stofferne p(cid:229) forh(cid:229)nd var ble- vet testet for eventuel toksikologisk risiko og godkendt. 32. Smłr, der importeres i henhold til pr(cid:230)ferenceordninger, is(cid:230)r fra New Zealand, kan anvendes og bliver ogs(cid:229) anvendt til fremstil- ling af koncentreret smłr (43), som er fuldt berettiget til EU-stłtte i henhold til afs(cid:230)tningsforanstaltningen »konditorsmłr«. Det er attraktivt, fordi man derved undg(cid:229)r de emballerings- og distribu- tionsomkostninger, der er forbundet med detailsalg. Desuden er koncentreret smłr ogs(cid:229) berettiget til eksportrestitutioner i hen- hold til ordningen for produkter, der ikke er omfattet af bilag II (44). Det er derfor fordelagtigt at anvende importeret smłr, fordi produktet kan kłbes til verdensmarkedspriser, og stłtten er hłjere end den importtold, der skal erl(cid:230)gges. EU yder i realiteten et net- totilskud til anvendelse af importeret smłr til pr(cid:230)ferencesatser, som forskubber efterspłrgslen efter EU-produceret smłr. 33. Afs(cid:230)tningsforanstaltningen »konditorsmłr« skaber et attrak- tivt marked for importeret smłr og virker derfor imod hensigten om at skabe balance p(cid:229) det europ(cid:230)iske marked for m(cid:230)lk. Retten har allerede kommenteret dette forhold i s(cid:230)rberetning nr. 4/ 98 (45) og beregnet, at den (cid:229)rlige nettoudgift for EU-budgettet til afs(cid:230)tning af new zealandsk smłr belłber sig til 7,7 mio. ECU. Kommissionen anfłrte i sit svar, at newzealandsk smłr indg(cid:229)r som en del af smłrforsyningen, og ud fra et forvaltningsm(cid:230)ssigt synspunkt er det ikke relevant, hvilket smłr der anvendes til indu- striform(cid:229)l. Kommissionen har altid skłnnet, at udgiften til ind- rłmmelsen p(cid:229) smłromr(cid:229)det til New Zealand, dvs. det belłb, det koster at eksportere en tilsvarende m(cid:230)ngde smłr til tredjelande, er mindre end den reducerede afgift/told, der betales for impor- teret smłr. ForvaltningskomitØen for M(cid:230)lk og Mejeriprodukter har imidlertid to gange afvist Kommissionens forslag om at ude- lukke dette smłr fra ordningen (46). 34. R(cid:229)det har i sin afgłrelse om decharge for regnskabs(cid:229)ret 1997 (47) henstillet, at der i Kommissionens forordning (E(cid:216)F) nr. 570/88 (siden erstattet af Kommissionens forordning (EF) nr. 2571/97) inds(cid:230)ttes en bestemmelse om, at produkter skal v(cid:230)re af europ(cid:230)isk oprindelse. Retten anbefaler, at der indfłjes en til- svarende bestemmelse i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1723/81, der giver tilladelse til afs(cid:230)tningsforanstaltningerne. Desuden błr stłt- ten til »smłr til nonprofit-organisationer« ogs(cid:229) begr(cid:230)nses til kva- litetssmłr af europ(cid:230)isk oprindelse. S(cid:230)rlige sundhedsm(cid:230)ssige aspekter 37. Kommissionen anfłrer, at disse rłbestoffer er blevet anset for uskadelige og egnede til konsum, eftersom ingen medlemsstater har forbudt deres anvendelse, og eftersom Kommissionen ikke er blevet informeret om problemer med de eksisterende rłbestoffer. Desuden kr(cid:230)ves forekomsten af rłbestoffer i f(cid:230)rdigvarer normalt ikke oplyst, hvis indholdet af smłr, smłrkoncentrat eller flłde i f(cid:230)rdigvarer ikke overstiger 25 % (49). Ifłlge en ekspertudtalelse (»Bundesinstitut f(cid:252)r gesundheitli- 38. chen Verbraucherschutz« under det tyske Forbundssundhedsmi- nisterium) indeb(cid:230)rer nogle af de stoffer, der i henhold til Kom- missionens forordning (EF) nr. 2571/97 skal anvendes som rłbestoffer, en sundhedsrisiko. Kommissionen błr gennemg(cid:229) dette materiale og tage passende initiativer til at sikre, at der vedtages procedurer for forudg(cid:229)ende testning og godkendelse. Der błr fasts(cid:230)ttes bestemmelser med krav om oplysning om forekomsten af rłbestoffer i overensstemmelse med princippet om forbrugerop- lysning og -beskyttelse. Moms p(cid:229) EU-tilskud 39. Ud over de almindelige bestemmelser i det sjette momsdi- rektiv (50) har der hidtil ikke eksisteret nogen specifik EU-lovgivning om moms p(cid:229) tilskud, der udbetales i forbindelse med afs(cid:230)tnings- foranstaltningerne. 40. I de fleste af de medlemsstater, som var omfattet af Rettens revision, er momssatsen for tilskud til smłrfedt i realiteten nul. Enten er tilskuddene fritaget for moms (Spanien), eller momssat- sen for smłr og dermed for stłtten er nul (Det Forenede Konge- rige), eller momsen udlignes med et nationalt tilskud (Frankrig). Derimod skal der i Belgien og Tyskland betales moms af tilskud- det til »smłr til nonprofit-organisationer«. I Tyskland betalte en modtager, Retten besłgte i Bayern, ligeledes moms af EUGFL- tilskud til »konditorsmłr«, mens modtagere i delstaten Nieder- sachsen ikke betalte moms. 35. Forordningerne om afs(cid:230)tningsforanstaltningen for henholds- vis »smłr til direkte forbrug« og for »konditorsmłr« indeholder bestemmelse om, at der af kontrolhensyn skal tils(cid:230)ttes rłbestoffer til produkterne (48). Rłbestoffer er bl. a. stoffer, der giver en bestemt aroma, f. eks. vanille eller syntetisk vanillin, stoffer, der giver farve, f. eks. carotin, og en r(cid:230)kke andre stoffer, som er obligatoriske af hensyn til den kemiske sporing af produkterne. 41. Denne forskelsbehandling af EU-tilskud til smłrfedt er i strid med princippet om ligebehandling og underminerer det overord- nede form(cid:229)l med tilskuddene. Desuden błr Kommissionen alvor- ligt overveje konsekvenserne af, at EUGFL-tilskud ikke kommer modtagerne til gode i fuldt omfang. 12. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 132/15 S(cid:230)rlige svagheder ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2571/97 (»konditorsmłr«) Komplicerede regler 42. Kommissionens forordning (EF) nr. 2571/97, der har v(cid:230)ret g(cid:230)ldende siden januar 1998, erstattede Kommissionens forord- ning (E(cid:216)F) nr. 570/88, som var blevet (cid:230)ndret flere gange og m(cid:229)tte ajourfłres (se punkt 5). Den nye forordning er dog stadig kom- pliceret, fordi den kombinerer regler for flere produkter, som hid- rłrer enten fra markedet eller offentlige lagre, og fordi den fast- s(cid:230)tter komplicerede procedurer, der i videst muligt omfang skal forhindre, at stłtten anvendes i strid med reglerne. 43. Udbetalingen af stłtten til de bydende, som i de fleste til- f(cid:230)lde er smłrleverandłrer, er undergivet detaljerede regler om godkendelse af virksomhederne og kontrol med fremstillingen og med hele forlłbet fra den indledende forarbejdning, til produk- terne n(cid:229)r ud til forarbejdningsindustrien, der anvender subsidieret smłrfedt. 44. Alle bydende, hvis bud accepteres, skal kontrolleres mindst Øn gang. For at minimere den finansielle risiko i tilf(cid:230)lde af ure- gelm(cid:230)ssigheder opdeler de deres bud i mindre m(cid:230)ngder, hvilket kr(cid:230)ver langt flere kontrolforanstaltninger og inspektioner fra medlemsstaternes side. Kommissionen błr overveje at forhłje den minimumsm(cid:230)ngde p(cid:229) 5 tons pr. bud, der er fastsat i artikel 16, stk. 4, litra b), i forordningen. 45. Der er flere forskellige tilladte anvendelsesform(cid:229)l for smłr- fedt i forskellige produkter, der involverer forskellige forarbejd- ningsprocesser, forskellige specifikke regler for kontrollen med iblandingen af smłrfedtet i f(cid:230)rdigvaren og forskellige typer virk- somheder (cid:151) fra store industrikoncerner til sm(cid:229) lokale bagerier. Beskrivelserne af formler og f(cid:230)rdigvarer er komplicerede og i visse tilf(cid:230)lde ikke engang logiske (f. eks. er det tilladt at anvende subsidieret smłrfedt i chokoladeovertr(cid:230)k til konsumis, men ikke i chokoladeovertr(cid:230)k til fyldte chokolader, hvorimod det er tilladt at anvende subsidieret smłrfedt i fyldet i visse former for fyldte chokolader). Reglerne błr forenkles ved, at man koncentrerer sig om centrale varegrupper, og de błr i hvert fald v(cid:230)re i overens- stemmelse med koderne i den kombinerede nomenklatur, som forordningen henviser til (for konsumis og tilberedninger kr(cid:230)ves der et fedtindhold p(cid:229) mindst 4,5 % i henhold til forordningen, mens den kode, hvortil forordningen henviser, tillader et fedtind- hold p(cid:229) mindst 3,0 %). Fejl og mangler ved tilsynet derefter muligvis sendt videre til en tredje medlemsstat med hen- blik p(cid:229) iblanding i f(cid:230)rdigvaren. De indviklede handelsmłnstre głr det umuligt at kontrollere de m(cid:230)ngder, der forarbejdes og iblandes i f(cid:230)rdigvarer i de enkelte medlemsstater. Desuden forelig- ger der ingen oplysninger om anvendelsen af det subsidierede smłrfedt i de enkelte kategorier af f(cid:230)rdigvarer, bortset fra de to samlede formler A (alle andre levnedsmidler end konsumis) og B (konsumis). 47. I 1998 indfłrtes der ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2571/97 et indberetningssystem, i henhold til hvilket med- lemsstaterne med bestemte mellemrum skal meddele en r(cid:230)kke statistiske data og oplysninger (51). Nogle medlemsstater har v(cid:230)ret l(cid:230)nge om at fremsende oplysningerne (is(cid:230)r Gr(cid:230)kenland, Frankrig og Italien). Fłlgen var, at indberetningssystemet kun har fungeret efter hensigten siden efter(cid:229)ret 1998. Kommissionen var til gen- g(cid:230)ld l(cid:230)nge om at evaluere resultaterne. I april 1999 havde Kom- missionens tjenestegrene endnu ikke evalueret de indkomne oplys- ninger. Disse oplysninger kunne givet Kommissionen et godt grundlag for beslutninger om f. eks. m(cid:229)l- retning af stłtten til relevante endelige brugere eller neds(cid:230)ttelse af stłttesatserne. imidlertid have S(cid:230)rlige svagheder ved Kommissionens forordning (E(cid:216)F) nr. 2191/81 (»smłr til nonprofit-organisationer«) I henhold til afs(cid:230)tningsforanstaltningen »smłr til nonprofit- 48. organisationer« kan der ydes stłtte til maksimalt 2 kg smłr pr. m(cid:229)ned pr. stłtteberettiget forbruger (dvs. personer, der er med i bespisningsordninger), men de fleste nonprofit-organisationer kłber mindre. Selv om det er nonprofit-organisationerne, der anses for modtagere, udbetales stłtten til leverandłrerne, som sammen med stłtteansłgningen skal freml(cid:230)gge de originale doku- menter som bevis for smłrrets levering. Dette indeb(cid:230)rer en admi- nistrativ byrde for det udbetalende organ, som i hvert enkelt til- f(cid:230)lde skal kontrollere, at leveringspapirerne stemmer overens med de m(cid:230)ngder, der er ansłgt om stłtte til. 49. Denne procedure błr forenkles, ved at kravet om freml(cid:230)g- gelse af dokumentation for leveringen frafaldes. Forordningen błr s(cid:229) til geng(cid:230)ld indeholde pr(cid:230)cise regler med krav om kontrol p(cid:229) grundlag af risikoanalyser og tilstr(cid:230)kkeligt repr(cid:230)sentative stik- prłver af de transaktioner, der skal kontrolleres. S(cid:229)danne regler findes ikke i łjeblikket. Mange leverandłrer giver udelukkende modtagerne mulighed for at kłbe smłr til nedsat pris i h(cid:229)b om samtidig at s(cid:230)lge dem andre produkter, og det er baggrunden for, at de p(cid:229)tager sig den omfattende administrative byrde, det inde- b(cid:230)rer. 46. Udgifterne til stłtten til »konditorsmłr« er koncentreret i Belgien, Frankrig, Tyskland, Nederlandene og Det Forenede Kon- gerige. Det betyder dog ikke nłdvendigvis, at smłrret forarbejdes og iblandes i de p(cid:229)g(cid:230)ldende lande, eftersom smłr, der er god- kendt til salg via udbud i Øn medlemsstat (hvor stłtten udbetales), kan sendes til en anden medlemsstat for at blive koncentreret og 50. Denne foranstaltning er mere en social foranstaltning end en afs(cid:230)tningsforanstaltning. Kommissionen błr overveje at overfłre den til budgetpost B1-3 1 (Fłdevarehj(cid:230)lp), hvor stłtten til skole- m(cid:230)lk allerede opfłres. Man kunne ogs(cid:229) overveje at udbetale stłt- ten direkte til nonprofit-organisationerne og samtidig fasts(cid:230)tte nogle minimumsm(cid:230)ngder, s(cid:229) man undg(cid:229)r transaktioner, der kun vedrłrer ubetydelige m(cid:230)ngder. C 132/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 12. 5. 2000 SVAGHEDER VED MEDLEMSSTATERNES ADMINISTRATION AF FORANSTALTNINGERNE Svagheder ved kontrollen 51. Afs(cid:230)tningsforanstaltningerne for smłrfedt har fungeret i tre- dive (cid:229)r. Selv om de er meget komplicerede, er myndighederne i medlemsstaterne generelt udm(cid:230)rket bekendt med de fastsatte krav og har stillet tilstr(cid:230)kkeligt personale til r(cid:229)dighed til administration af foranstaltningerne. Under revisionen konstateredes der imid- lertid en r(cid:230)kke svagheder, bl. a. fłlgende: a) De vigtigste processer vedrłrende foranstaltningen »konditor- smłr« skal finde sted i en godkendt virksomhed (52) (cid:151) kon- trollen af, om dette krav er opfyldt, er ikke tilstr(cid:230)kkelig. I Frankrig og Spanien er godkendelsesdossiererne ikke fyldest- głrende. I henhold til forordningen skal det med regelm(cid:230)s- sige mellemrum kontrolleres, om virksomhederne opfylder betingelserne for godkendelse (cid:151) der var ikke tilstr(cid:230)kkelig dokumentation for s(cid:229)dan kontrol i kontrolrapporterne (Frank- rig, Spanien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige). b) Godkendte virksomheder er forpligtet til at fłre fortegnelser, hvor transaktionerne dokumenteres. Det skal ogs(cid:229) lette kon- trollen med overholdelsen af de i forordningen fastsatte betin- gelser. Disse fortegnelser blev i mange tilf(cid:230)lde ikke fłrt i den i forordningen foreskrevne form eller i overensstemmelse med almindeligt accepterede normer (53). S(cid:230)rligt iłjnefaldende svagheder blev konstateret i Frankrig, Tyskland og Spanien. De nationale kontroltjenester błr v(cid:230)re mere opm(cid:230)rksomme p(cid:229) disse aspekter, for hvis fortegnelserne ikke er korrekte, er det meget vanskeligt eller endog umuligt at fłre ordentlig kontrol. c) Andre aspekter af kontrolsystemerne var ikke tilfredsstillende: i) Der var ikke indfłrt en rotationsordning for de tilsynsfł- rende (Belgien). ii) Der forel(cid:229) ikke dokumentation for tilsyn og undersłgelser (Belgien). iii) Der var ikke foretaget prłveudtagninger fłr tils(cid:230)tning af rłbestoffer i Belgien, Nederlandene og Spanien. I et til- f(cid:230)lde i Frankrig var den udtagne prłve ikke d(cid:230)kkende (54). om (cid:229)ret; de skal blot afgive en erkl(cid:230)ring om, at de opfylder deres forpligtelser (56) i forbindelse med anvendelsen af sub- sidieret smłrfedt. Efter Rettens opfattelse błr der foretages kontrol for at sikre, at den łvre gr(cid:230)nse overholdes, fordi der er risiko for, at den kan blive overskredet, hvis mindre brugere afgiver erkl(cid:230)ringer til flere forskellige leverandłrer. I dag find- es der ingen databaser i Frankrig eller Tyskland (57), hvori erkl(cid:230)ringerne fra de mindre brugere registreres, hvorfor det ikke kan kontrolleres effektivt (58), om denne betingelse er opfyldt. I Frankrig blev det ikke kontrolleret, om det smłr, der anvend- tes til fremstilling af smłrfedt, var af europ(cid:230)isk oprindelse. I henhold til Kommissionens forordning (E(cid:216)F) nr. 429/90 (smłrfedt til »direkte forbrug«) skal der imidlertid foretages s(cid:229)dan kontrol. Hos en modtager, der indgik i revisionen, kunne den europ(cid:230)iske oprindelse af stłrsteparten af det smłr/ den flłde, der anvendtes til fremstilling af koncentreret smłr, ikke p(cid:229)vises ud fra dokumentationsmateriale som f. eks. oprind- elsescertifikater, kontrakter eller fakturaer med angivelse af smłrrets oprindelse. For leverancer til andre medlemsstater g(cid:230)lder der tidsfrister, inden for hvilke den endelige brug af det subsidierede smłr- fedt skal attesteres i det kontroleksemplar T 5 (59), der er bestemt til det udbetalende organ i »eksportmedlemsstaten«. Det viste sig ved revisionen, at kontroleksemplar T 5 med attestationen for anvendelsen i visse tilf(cid:230)lde var blevet udstedt for sent, bl. a. i Frankrig, som fłlge af indviklede handelsstruk- turer. e) f) Mangelfuld overholdelse af forordningerne I henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 2571/97 52. (»konditorsmłr«) kan der udbetales tilskud til flłde uden rłbe- stoffer efter łnske fra konsumisindustrien. I Frankrig blev denne mulighed imidlertid ikke udnyttet i 1998, fordi der i s(cid:229) fald skulle indfłres nye specifikke kontrolprocedurer og indg(cid:229)s kontrakter med de berłrte virksomheder. 53. Kommissionens forordning (E(cid:216)F) nr. 2191/81 (»smłr til nonprofit-organisationer«) anvendes i Nederlandene p(cid:229) en m(cid:229)de, som ikke er i overensstemmelse med forordningen. Det udbeta- lende organ er selv smłrleverandłr, og dets udgiftsopgłrelse, der fremsendes m(cid:229)nedligt til Kommissionen, er baseret p(cid:229) de leverede m(cid:230)ngder multipliceret med stłttesatserne og ikke, som den burde v(cid:230)re, p(cid:229) de faktiske udbetalinger. iv) I nogle tilf(cid:230)lde (55) (Spanien) var kontrollen ikke d(cid:230)k- kende. AFS˘TNINGSFORANSTALTNINGERNES PRODUKTIVITET OG OMKOSTNINGSEFFEKTIVITET v) Der blev konstateret mangler ved tilsynet med nonprofit- organisationer, som var omfattet af afs(cid:230)tningsforanstalt- ningen (Belgien og Tyskland). Bestemmelse af produktivitet og omkostningseffektivitet d) Kommissionens forordning (EF) nr. 2571/97 (»konditorsmłr«) indeholder ikke krav om specifikke tilsyn med mindre ende- lige brugere (i de fleste tilf(cid:230)lde lokale bagere og konditorer), der anvender under ni tons smłr(cid:230)kvivalent eller 14 tons flłde 54. De aktuelle afs(cid:230)tningsforanstaltninger m(cid:229) anses for produk- tive og omkostningseffektive, hvis de tilskynder til den stłrst mulige efterspłrgsel ved lavest mulige stłttesatser. I denne sam- menh(cid:230)ng kan omkostningerne ved andre former for markedsin- tervention ogs(cid:229) v(cid:230)re relevante. 12. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 132/17 55. Grundlaget for Kommissionens vurdering af, om afs(cid:230)tnings- ordningerne er en succes, er det samlede marked for m(cid:230)lkefedt. Da markedet er stabilt med begr(cid:230)nsede interventionslagre, anses forvaltningen af markedet for m(cid:230)lkefedt for at v(cid:230)re effektiv. Ifłlge Kommissionen kan den stabile efterspłrgsel efter smłr inden for denne ordning (cid:151) p(cid:229) trods af gentagne neds(cid:230)ttelser af stłtten (cid:151) tilskrives en vedvarende stigning i den samlede efterspłrgsel efter smłr. Stigningen i efterspłrgslen begr(cid:230)nses af lavere stłttesatser. Kommissionen m(cid:229)ler ordningernes succes ud fra en tidligere fast- sat »tilsigtet m(cid:230)ngde« p(cid:229) ca. 500 000 tons om (cid:229)ret for alle tre afs(cid:230)tningsforanstaltninger. I realiteten er begrundelsen for afs(cid:230)t- ningsforanstaltningerne, at der skabes yderligere efterspłrgsel efter smłrfedt, som ellers ikke ville blive imłdekommet til mar- kedspriser. 56. Revisionen har vist, at Kommissionen ikke har foretaget ana- lyser eller undersłgelser og heller ikke har omfattende oplysning- er om afs(cid:230)tningsforanstaltningernes virkning og om stigninger i efterspłrgsel. I punkt 57 til 71 n(cid:230)vnes en r(cid:230)kke konstaterede for- hold, der tyder p(cid:229), at EU-stłtten kun i begr(cid:230)nset omfang har skabt yderligere efterspłrgsel efter smłr. Afgłrende faktorer for efterspłrgslen p(cid:229) det interne marked Karakteristik af markedet 57. Markedet for fedtstoffer er uensartet med store forskelle inden for og mellem medlemsstaterne og de enkelte segmenter af lev- nedsmiddelindustrien. Forskellige typer og kvaliteter af smłrfedt anvendes til forskellige form(cid:229)l. Anvendelsen af m(cid:230)lkefedt har i nogle medlemsstater traditionelt v(cid:230)ret ret begr(cid:230)nset. F. eks. har man i Gr(cid:230)kenland, Spanien og Portugal traditionelt anvendt vege- tabilske fedtstoffer, mens forbruget af m(cid:230)lkefedt pr. indbygger er v(cid:230)sentligt hłjere i Belgien, Danmark, Tyskland og Frankrig. 58. Mange produkter kan fremstilles med enten smłr eller vege- tabilske fedtstoffer (eller en blanding), men i nogle produkter skal der enten p(cid:229) grund af deres karakter, p(cid:229) grund af tradition eller af hensyn til markedsfłringen nłdvendigvis anvendes smłr. F. eks. skal der anvendes smłr i »gallettes« fra Bretagne, »Stollen« fra Tyskland og »butter shortbread« fra Skotland, hvis disse produkter skal fremstilles p(cid:229) den traditionelle m(cid:229)de. I disse tilf(cid:230)lde er der ingen risiko for, at der vil blive anvendt erstatningsprodukter. 59. Valget mellem at anvende smłr eller en anden form for fedt- stof er ogs(cid:229) influeret af markedsfłringen. Dyre kvalitetsprodukter indeholder i visse tilf(cid:230)lde mere smłrfedt, mens massemarkeds- produkter (cid:151) hvor prisen er den afgłrende faktor (cid:151) ofte kan indeholde mere vegetabilsk fedt. Derudover findes der anerkendte m(cid:230)rker, hvor anvendelsen af m(cid:230)lkefedt eller andre former for fedtstoffer er uden betydning for et godt salg. Endelig kan sund- hedsm(cid:230)ssige overvejelser influere p(cid:229) anvendelsen af vegetabilsk baserede fedtstoffer i bestemte produkter. 60. N(cid:229)r fabrikanterne i dag anvender smłrfedt, er de i et vist omfang nłdsaget til fortsat at anvende smłr p(cid:229) kort til mellem- lang sigt, fordi udskiftning af smłrret med vegetabilske fedtstof- fer vil kr(cid:230)ve investeringer og (cid:230)ndringer i fremstillings- og mar- kedsfłringsstrategier. Men hvis de fłrst g(cid:229)r over til at anvende andre former for fedtstoffer end smłrfedt, er det ikke sandsynligt, at de hurtigt g(cid:229)r tilbage til smłrbaserede produkter, medmindre markedet kr(cid:230)ver det. Smłrs konkurrencem(cid:230)ssige stilling i forhold til andre fedtstoffer 61. Selv om margarine ogs(cid:229) kan fremstilles p(cid:229) grundlag af ani- malske fedtstoffer, er vegetabilske fedtstoffer de vigtigste erstat- ninger for smłr i levnedsmiddelindustrien. Palmeolie (60) og kokosolie (61) er af s(cid:230)rlig interesse for konsumisindustrien, mens vegetabilsk margarine er den vigtigste erstatning for smłr i bag- v(cid:230)rk (62). Prisen for smłr med et fedtindhold p(cid:229) 82 % er 3 053 EUR pr. ton, og konkurrerende fedtstoffer er s(cid:229)ledes stadigv(cid:230)k langt billigere end smłr og koncentreret smłr, ogs(cid:229) selv om man medregner stłtten (se figur 2). C 132/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 12. 5. 2000 PRISFORSKEL MELLEM SM(cid:216)R OG VEGETABILSKE FEDTSTOFFER Figur 2 n o t. r p R U E / U C E 4 000 3 500 3 000 2 500 2 000 1 500 1 000 500 0 Smør gennemsnitspris i EU Jordnøddeolie cif Rotterdam Kokosolie cif Rotterdam Palmeolie cif Rotterdam Solsikkeolie - ab tank, Rotterdam Sojaolie nederlandsk ab fabrik Rapsolie nederlandsk ab fabrik 1995 1996 1997 1998 1999 (cid:13) (til marts) å Gennemsnitspris pr. r Bem(cid:230)rk: Stłrstedelen af importen af palmeolie og kokosolie er berettiget til en nedsat toldsats (cid:151) ca. 3 %. Prisen p(cid:229) solsikkeolie er markedsprisen i EU. Sojaolie er fremstillet i EU af importerede sojabłnner (cid:151) som er afgiftsfri. Rapsfrł stammer fra EU og er derfor fritaget for told. Kilde: Revisionsrettens analyse af dokumenter fra Kommissionen, GD VI, US Department of Agriculture. 62. Prisen for vegetabilske olier, f. eks. raffineret palmeolie, kan ansl(cid:229)s til ca. 700 EUR pr. ton (63), mens prisen for vegetabilsk margarine ligger p(cid:229) mellem 1 000 og 1 050 EUR pr. ton. vist hłjt indhold af smłrfedt udgłr EU-tilskuddet 0,15 FRF (lidt mere end 0,02 EUR). 63. Smłr er dyrt i forhold til alternative fedtstoffer. Det eksiste- rende stłtteniveau er derfor ikke et markant incitament til at anvende smłr, hvis prisen er den vigtigste faktor. Fabrikanter, der anvender smłrfedt, mener, at den hłjere pris for smłrret opvejes af forbrugernes pr(cid:230)ference, som tillader salgspriser og/eller -m(cid:230)ngder, der kompenserer for de hłjere produktionsomkost- ninger. P(cid:229) baggrund af den meget store prisforskel mellem smłr- fedt og vegetabilske erstatningsfedtstoffer er der nok ikke stor risiko for, at fabrikanterne g(cid:229)r over til at anvende vegetabilske fedtstoffer i stedet, hvis stłttesatserne neds(cid:230)ttes (eller stłtten helt fjernes). Stłttens indvirkning p(cid:229) f(cid:230)rdigvarernes pris 65. For produkter som f. eks. croissanter og konsumis, som er blandt de vigtigste produkter i relation til udgifterne til afs(cid:230)t- ningsforanstaltninger, har stłtten meget begr(cid:230)nset virkning p(cid:229) priser og efterspłrgsel. Der findes dog visse kvalitetsprodukter (se punkt 58) med et hłjt smłrindhold (cid:151) i nogle tilf(cid:230)lde over 30 % (cid:151) hvor (cid:230)ndringer i stłttesatserne kunne indvirke v(cid:230)sentligt p(cid:229) detailprisen, fordi ingrediensomkostningerne er et afgłrende ele- ment i den pris, der fasts(cid:230)ttes for produktet. 66. I praksis kan stłttens indvirkning p(cid:229) produkternes detailpris udm(cid:230)rket v(cid:230)re endnu mindre end beregnet. En del af stłtten kan nemlig blive absorberet af forarbejdningsomkostninger, herunder emballering, virksomhedens avance og ekstra omkostninger for- bundet med stłtteberettigelse, f. eks. omkostningerne ved tils(cid:230)t- ning af rłbestoffer og deltagelse i udbudsprocedurer samt finan- siering af den kr(cid:230)vede udbuds- og forarbejdningssikkerhed. 64. For de fleste produkters vedkommende er v(cid:230)rdien af det udbetalte tilskud ikke v(cid:230)sentlig i forhold til produktets endelige salgspris. Som eksempel kan n(cid:230)vnes en croissant fremstillet med smłr, hvor EU-tilskuddet kun vil reducere prisen med 0,08 FRF (lidt mere end 0,01 EUR). For kvalitetskonsumis med et forholds- 67. Ud fra ovenst(cid:229)ende kan det antages, at stłtten kun har begr(cid:230)nset indvirkning p(cid:229) priserne p(cid:229) f(cid:230)rdigvarer, og at den sam- lede efterspłrgsel fra de endelige forbrugere ikke p(cid:229)virkes i n(cid:230)v- nev(cid:230)rdig grad af stłtteniveauet. (cid:13) 12. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 132/19 Sammenh(cid:230)ngen mellem efterspłrgsel, stłttesatser og markedspriser 68. Stłttesatserne for andre afs(cid:230)tningsforanstaltninger end til- skuddet til smłr til nonprofit-organisationer fasts(cid:230)ttes ved tilslag i forbindelse med udbudsprocedurer. De m(cid:230)ngder, der afgives bud p(cid:229), kan variere ganske meget fra det ene udbud til det n(cid:230)ste, men de gennemsnitlige m(cid:230)ngder har v(cid:230)ret stabile siden 1994, ogs(cid:229) selv om de maksimale stłttesatser er blevet reduceret grad- vist med ca. 35 % (64). Analyser af de m(cid:230)ngder, der er afgivet bud p(cid:229) i de to medlemsstater, hvor denne foranstaltning har stłrst betydning (Frankrig og Belgien), viser ogs(cid:229), at efterspłrgslen efter subsidieret smłrfedt ikke steg, da markedspriserne faldt (se figur 3). UDBUDSM˘NGDER I FORHOLD TIL MARKEDSPRISER OG ST(cid:216)TTESATSER Figur 3 1995-1998: Accepterede udbudsm(cid:230)ngder i Frankrig sammenlignet med markedsprisen for smłr 25 000 20000 15 000 10 000 5 000 ) s n o t ( r e d g n æ m s d u b d u e d e r e t p e c c a 0 3 100 ) s n o t ( r e d g n æ m s d u b d u e d e r e t p e c c a 10 000 9 000 8 000 7 000 6 000 5 000 4000 3 000 2 000 1 000 0 3 100 3 200 3 300 3 400 3 500 3 600 3 700 smørpris pr. ton 1995-1998: Accepterede udbudsm(cid:230)ngder i Belgien sammenlignet med markedsprisen for smłr 3 200 3 300 3 400 3 500 3 600 3 700 smørpris pr. ton udbuds-(cid:13) mængder Lineær (cid:13) regres-(cid:13) sionslinje udbuds-(cid:13) mængder Lineær (cid:13) regres-(cid:13) sionslinje I Frankrig og Belgien er der ikke nogen sammenh(cid:230)ng af betydning mellem markedspriserne for smłr og efterspłrgslen i henhold til forordning (E(cid:216)F) nr. 570/88 og for- ordning (EF) nr. 2571/97. Korrelationskoefficienten er 0,107 for Frankrig og 0,087 for Belgien, hvor 0 = ingen korrelation og 1 = fuld korrelation. 1994-1998: Gennemsnitlig accepteret udbudsm(cid:230)ngde i EU sammenlignet med de maksimale stłttesatser t e r e t p e c c a g i l t i n s m e n n e g ) s n o t ( e d g n æ m s d u b d u 30 000 28 000 26 000 24 000 22 000 20 000 18 000 16 000 14 000 12 000 10 000 gennem-(cid:13) snitlig (cid:13) udbuds-(cid:13) mængde Lineær(cid:13) regres-(cid:13) sionslinje 1 050 1 100 1 150 1 200 1 250 1 300 1 350 1 400 1 450 1 500 maksimal stottesats ECU/ton Udbudsm(cid:230)ngderne var ikke lavere, da de maksimale stłttesatser blev reduceret. Faktisk skete det modsatte (cid:151) der har v(cid:230)ret en negativ korrelation mellem stłttesatser og accepterede udbudsm(cid:230)ngder p(cid:229) (cid:150) 0,416, hvor 0 = ingen korrelation og (cid:150) 1 = fuldst(cid:230)ndig negativ korrelation. Bem(cid:230)rk: den anvendte stłttesats er for 82 %-smłr tilsat rłbestoffer; m(cid:230)ngderne er i ton smłr(cid:230)kvivalent. Kilde: Revisionsrettens analyse af dokumenter fra Kommissionen, GD VI. (cid:13) C 132/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 12. 5. 2000 69. Til geng(cid:230)ld faldt efterspłrgslen efter »smłr til direkte for- brug«, da stłtten blev reduceret (65). P(cid:229) samme m(cid:229)de reagerede nonprofit-organisationer (cid:151) som i mange tilf(cid:230)lde opererer med meget begr(cid:230)nsede budgetter (cid:151) hurtigt p(cid:229) neds(cid:230)ttelsen af stłt- tesatserne ved at reducere deres forbrug af smłr. Begge disse for- anstaltninger har imidlertid kun mindre indvirkning p(cid:229) markedet, da de tilsammen kun tegner sig for ca. 10 % af de afsatte m(cid:230)ng- der. 70. Tager man udgangspunkt i de 444 000 tons, der i 1998 fik tilskud som »konditorsmłr«, ville hver neds(cid:230)ttelse af stłttesatsen med 1 ECU have givet besparelser p(cid:229) 4,4 mio. ECU p(cid:229) EU-budgettet (66). Kommissionen ved imidlertid ikke, hvor meget den kan neds(cid:230)tte stłtten, uden at det samtidig g(cid:229)r ud over efter- spłrgslen. 71. Efterspłrgslen efter subsidieret »konditorsmłr« har ikke v(cid:230)ret v(cid:230)sentligt p(cid:229)virket af tidligere neds(cid:230)ttelser i stłtteniveauet, ikke engang da neds(cid:230)ttelserne blev kombineret med andre foranstalt- ninger fra Kommissionens side for at reducere efterspłrgslen p(cid:229) kort sigt (cid:151) udbudssikkerheden blev forhłjet, og fristen for iblan- ding af det subsidierede smłrfedt i f(cid:230)rdigvarerne blev afkortet. Stłtteniveauet kan derfor meget vel stadig v(cid:230)re for hłjt. smłrfedt, s(cid:229) kravene om s(cid:230)rlige forarbejdningsprocesser (f. eks. fraktioneret smłrfedt (68) til konditorvarer) kunne opfyldes. I mel- lemtiden har strukturen i levnedsmiddelindustrien som helhed (cid:230)ndret sig, og produktionen af tilberedte levnedsmidler, hvortil der i mange tilf(cid:230)lde anvendes subsidieret smłrfedt (69), er łget. Smłrforarbejdningsindustriens indsats for at overbevise levneds- middelindustrien om, at den błr anvende smłrfedt, błr helt klart indg(cid:229) i overvejelserne, n(cid:229)r man skal bedłmme, i hvor hłj grad afs(cid:230)tningsforanstaltningerne har v(cid:230)ret med til at łge efterspłrgs- len. Sammenligning mellem afs(cid:230)tningsforanstaltninger og andre former for markedsintervention 74. Med eksportrestitutioner for smłr, som i łjeblikket ligger p(cid:229) 1 700 EUR pr. ton, og stłtte til »konditorsmłr« p(cid:229) 910 EUR (70) koster hvert ton smłr, der afs(cid:230)ttes i henhold til denne ordning, 790 EUR mindre end smłr, der eksporteres med eksportrestitu- tioner. Desuden er det med den nuv(cid:230)rende restitutionssats for- mentlig ikke muligt at łge eksporten n(cid:230)vnev(cid:230)rdigt. Figur 4 er en sammenligning af eksportrestitutionssatser, stłttesatser, gennem- snitlige markedspriser og interventionspriser. Strukturelle faktorer 72. De virksomheder, der forarbejder smłrfedt, har udviklet sig, specialiseret sig og tilpasset sig nye markedsvilk(cid:229)r, siden afs(cid:230)t- ningsforanstaltningerne blev indfłrt i 1969. Virksomhederne har ogs(cid:229) f(cid:229)et den fornłdne knowhow til at kunne opfylde de kom- plicerede krav i forordningerne. 73. Der er ogs(cid:229) opst(cid:229)et nye distributionskanaler og marke- der (67). Der blev udviklet specialiserede produkter baseret p(cid:229) 75. Ifłlge Kommissionen er afs(cid:230)tningsforanstaltningerne v(cid:230)sent- ligt billigere end offentlig intervention og eksportrestitutioner, som er de andre vigtigste markedsforvaltningsinstrumenter til nedbringelse af det strukturbetingede smłroverskud. Ved det ende- lige salg af smłr fra interventionslagrene i perioden fra 1992 til 1998 blev der i realiteten ydet stłtte fra afs(cid:230)tningsforanstaltnin- gen for smłrfedt til 83 %. Hvad ang(cid:229)r sammenligningen med eks- portrestitutioner, holder Kommissionens argument kun, s(cid:229)fremt afs(cid:230)tningsforanstaltningerne skaber yderligere efterspłrgsel. Der er imidlertid god grund til at formode, at en v(cid:230)sentlig del af det smłr, der afs(cid:230)ttes med EU-stłtte, ville v(cid:230)re blevet forbrugt under alle omst(cid:230)ndigheder (se punkt 63-67). 12. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 132/21 4 r u g i F R (cid:216) M S R O F L A T E L G (cid:216) N F A G N N G I L N E M M A S I % 2 8 r o f s t a s e t t ø t S 8 8 / 0 7 5. r n ) F Ø E ( g n n d r o r o F i r e f f o t s e b ø r t a s l i t r ø m s s t a s s n o i t u t i t s e r t r o p s k E s i r p s n o i t n e v r e t n I s i r p s d e k r a M 9 1. 3. 9 9 1. 1. 9 8 1. 9 1. 1 8 1. 9. 9 8 1. 7. 9 8 1. 5. 9 8 1. 3. 9 8 1. 1. 9 7 1. 9 1. 1 7 1. 9. 9 7 1. 7. 9 7 1. 5. 9 7 1. 3. 9 7 1. 1. 9 6 1. 9 1. 1 6 1. 9. 9 6 1. 7. 9 6 1. 5. 9 6 1. 3. 9 6 1. 1. 9 5 1. 9 1. 1 5 1. 9. 9 5 1. 7. 9 5 1. 5. 9 5 9. 3. 1 5 1. 1. 9 0 0 6 3 0 0 1 3 0 0 6 2 0 0 1 2 0 0 6 1 0 0 1 1 0 0 6 ECU/EUR pr. ton. 9 9 3 1. 9 9 1 1. 8 9 1 1 1. 8 9 9 1. 8 9 7 1. 8 9 5 1. 8 9 3 1. 8 9 1 1. 7 9 1 1 1. 7 9 9 1. 7 9 7 1. 7 9 5 1. 7 9 3 1. 7 9 1 1. 6 9 1 1 1. 6 9 9 1. 6 9 7 1. 6 9 5 1. 6 9 3 1. 6 9 1 1. 5 9 1 1 1. 5 9 9 1. 5 9 7 1. 5 9 5 1. 5 9 3 1. 5 9 1 1. 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 4 2 1 3 1 2 2 3 6 9 2 3 1 8 3 3 2 1 3 3 6 4 2 3 4 2 3 3 7 3 5 3 5 8 4 3 0 8 2 3 4 9 1 3 7 6 1 3 2 1 1 3 7 0 1 3 1 8 0 3 8 8 0 3 8 9 0 3 8 3 1 3 2 7 2 3 2 4 4 3 1 5 4 3 6 3 3 3 8 4 2 3 7 3 2 3 4 2 2 3 0 1 1 3 0 5 9 0 9 0 1 0 9 0 1 0 9 0 1 0 9 0 1 0 9 0 1 0 7 1 1 0 7 1 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 6 2 1 0 2 3 1 0 6 4 1 0 1 2 1 s t a s e t t ł t S (cid:151) 8 8 / 0 7 5. r n ) F (cid:216) E ( i g n n d r o r o F r e f f o t s e b ł r t a s l i t r ł m s - % 2 8 r o f s i r p s n o i t n e v r e t n I s i r p s d e k r a M 0 0 7 1 0 0 7 1 0 0 7 1 0 0 7 1 0 0 7 1 0 0 7 1 0 0 7 1 0 0 7 1 5 0 8 1 5 0 8 1 0 0 9 1 0 0 9 1 0 0 9 1 0 0 9 1 0 0 9 1 0 5 7 1 0 5 7 1 0 5 7 1 0 0 6 1 0 0 6 1 0 0 6 1 0 0 6 1 0 0 6 1 0 0 6 1 0 0 6 1 0 0 6 1 s t a s s n o i t u t i t s e r t r o p s k E. s r u k e n n ł r g n e d f a i g n n s a p l i t s e d l y k s n e m , i g n n g i t s g i l t n e g e n e e k k i r e 5 9 9 1 f a l a t r a v k e t s r ł f i n e s t a s e t t ł t s i i n e g n n g i t S : K R ˘ M E B. I V D G , n e n o i s s i m m o K f a i t e l d m r o f a t a d : e d l i K (cid:13) C 132/22 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 12. 5. 2000 Strukturbetinget overskud 76. Den fłrste afs(cid:230)tningsforanstaltning, der indfłrtes i 1969 (71), blev betragtet som en midlertidig foranstaltning, der var begr(cid:230)n- set til smłr fra interventionslagre til forarbejdningsindustrien. Afs(cid:230)tningsforanstaltningerne har imidlertid eksisteret lige siden. De blev udvidet til ogs(cid:229) at omfatte smłr fra private lagre og flłde og smłr fra markedet samt koncentreret smłr, og de udviklede sig til permanente stłtteordninger, der tog sigte p(cid:229) at łge efter- spłrgslen, is(cid:230)r i levnedsmiddelindustrien. 77. I betragtning af det forventede fald i efterspłrgslen de n(cid:230)ste fem (cid:229)r (se punkt 12) og stłrrelsen af de kvoter, der er besluttet i forbindelse med Agenda 2000-reformen (se punkt 9), kan det ikke forventes, at det seneste (cid:229)rtis smłroverskud vil blive ned- bragt. 78. Kommissionen błr forsłge at nedbringe omkostningerne ved afs(cid:230)tningsforanstaltninger for overskudssmłr til det mindst mulige og ogs(cid:229) overveje strukturforanstaltninger, der kan łge efterspłrgslen efter ikke-subsidieret smłr og/eller begr(cid:230)nse smłr- forsyningerne. Hvad ang(cid:229)r sidstn(cid:230)vnte aspekt, har Retten tidligere foresl(cid:229)et, at ordningen, der skal forhindre et alt for hłjt fedtind- hold i m(cid:230)lk (72), tages op til revision. Retten konstaterer endvi- dere, at Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Berlin besluttede at udskyde ned- s(cid:230)ttelsen af niveauet for de garanterede priser til 2005 (73). KONKLUSION importeret smłr. Stłtten er ikke fastsat p(cid:229) det lavest mulige niveau, og i visse medlemsstater p(cid:229)l(cid:230)gges EU-tilskud moms (se punkt 28-34). 81. Myndighederne i medlemsstaterne er generelt udm(cid:230)rket bekendt med de komplicerede krav i forordningerne og har stillet tilstr(cid:230)kkelige ressourcer til r(cid:229)dighed til forvaltningen af afs(cid:230)t- ningsforanstaltningerne. Revisionen viste imidlertid, at der er behov for forbedringer, is(cid:230)r i forbindelse med godkendelsen af og kontrollen med de virksomheder, der har tilladelse til at iblande subsidieret smłr, og kontrollen med tils(cid:230)tningen af rłbestoffer og med den europ(cid:230)iske oprindelse af smłr til direkte forbrug (se punkt 31-34 og 51-52). 82. Kommissionen har ikke foretaget nogen samlet evaluering af disse foranstaltningers indvirkning p(cid:229) efterspłrgslen. Det indsam- lede materiale tyder dog p(cid:229), at EU-stłtten ikke har łget efter- spłrgslen efter smłr s(cid:230)rlig meget, n(cid:229)r man bet(cid:230)nker den bety- delige prism(cid:230)ssige fordel ved konkurrerende fedtstoffer og stłttens marginale v(cid:230)rdi i forhold til forbrugerpriserne p(cid:229) de fleste af de varer, hvori der i dag indg(cid:229)r subsidieret smłr (se punkt 61-67). 83. Den vedvarende overskudsproduktion af m(cid:230)lk i EU skyldes en kombination af kvoteordningens begr(cid:230)nsede indvirkning p(cid:229) produktionen og den kraftige nedgang i forbruget pr. indbygger i slutningen af 80(cid:146)erne. De nuv(cid:230)rende afs(cid:230)tningsforanstaltninger for smłr er ikke i sig selv en hensigtsm(cid:230)ssig metode til at ned- bringe det strukturbetingede overskud. Det m(cid:229) overvejes at ned- s(cid:230)tte niveauet for den garanterede pris og samtidig indfłre pro- duktionsstyring (se punkt 7, 8 og78). 79. Afs(cid:230)tningsforanstaltningerne for smłr blev indfłrt som mid- lertidige foranstaltninger i 1969, men blev efterh(cid:229)nden til perma- nente ordninger med det form(cid:229)l at f(cid:229) afsat det strukturbetingede smłroverskud, der er resultatet af overproduktionen i m(cid:230)lkesek- toren trods indfłrelsen af m(cid:230)lkekvoter i 1984 (se punkt 76). 80. Forskellige svagheder ved reglerne for afs(cid:230)tningsforanstalt- ningerne og deres implementering har gjort EU-stłtten mindre effektiv. Der kan opn(cid:229)s EU-stłtte til smłr af ringere kvalitet og til 84. Kommissionen błr foretage en samlet vurdering af afs(cid:230)t- ningsforanstaltningerne. I mellemtiden błr de nuv(cid:230)rende udbuds- procedurer revideres, og stłtten błr neds(cid:230)ttes gradvist og udeluk- kende tage sigte p(cid:229) ikke-importeret kvalitetssmłrfedt, der anvendes til produkter, hvor det er sandsynligt, at der rent faktisk vil blive skabt yderligere efterspłrgsel. Desuden błr der overvejes alterna- tive foranstaltninger, som kan łge efterspłrgslen efter ikke- subsidieret smłrfedt, og sanktioner over for producenter, der łger fedtindholdet i frisk m(cid:230)lk (se punkt 12 og 77-78). Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg p(cid:229) młdet den 23. og 24. februar 2000. P(cid:229) Revisionsrettens vegne Jan O. KARLSSON Formand 12. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 132/23 NOTER Inklusive ca. 15 000 tons hjemmek(cid:230)rnet smłr. (1) (2) Kilde: ZMP Bonn. Verdens samlede smłrproduktion er p(cid:229) 4 065 000 tons. Data for 1997 samlet fra forskellige kilder, herunder Eurostat, FAO og USDA, men kun d(cid:230)kkende de producentlande, for hvilke der foreligger detaljerede data. En v(cid:230)sentlig del af kom(cid:230)lken produceres i udviklingslande, for hvilke der ikke foreligger detaljerede oplysnin- ger. Europas andel af den samlede kom(cid:230)lksproduktion, inklusive udviklingslandene, er ca. 25 %. (3) Den samlede m(cid:230)ngde, der er til r(cid:229)dighed p(cid:229) markedet, best(cid:229)r af offentlige og private lagre (51 000 tons) plus import (90 000 tons) plus produktionen i EU (1 843 000 tons). (4) Det samlede forbrug minus subsidieret forbrug (se ogs(cid:229) tabel 1). (5) Offentlige og private lagre udgjorde ved udgangen af 1998 henholds- vis 3 000 og 57 000 tons; det var ca. 9 000 tons mere end (cid:229)ret fłr (forskelle i den samlede m(cid:230)ngde som fłlge af afrundinger). For afs(cid:230)t- ningsforanstaltningernes vedkommende omfatter de m(cid:230)ngder (464 000 tons), der er anfłrt for 1998 i oversigten over forsynings- balancen for smłr, ikke flłde, hvortil der ogs(cid:229) er betalt tilskud via afs(cid:230)tningsforanstaltningerne. (6) Nuv(cid:230)rende situation og fremtidsudsigter: M(cid:230)lkesektoren, (april 1997) (Kommissionen, GD VI (cid:151) arbejdspapir: Den f(cid:230)lles landbrugspolitik 2000). (7) Finansielle belłb er udtrykt i ecu, n(cid:229)r de refererer til perioder fłr 1. 1. 1999, og i euro for efterfłlgende perioder. (8) ¯rsberetningen for regnskabs(cid:229)ret 1989, EFT C 313 af 12. 12. 1990, punkt 4. 1. 1-4. 1. 26. (9) EFT L 148 af 28. 6. 1968, s. 13. (10) Foranstaltningerne for skummetm(cid:230)lkspulver blev undersłgt af Ret- ten i 1998. Se s(cid:230)rberetning nr. 1/99, EFT C 147 af 27. 5. 1999. (11) EFT C 401 af 22. 12. 1998. (12) Interventionsprisen for smłr er 3 282,00 ECU pr. ton og for skum- metm(cid:230)lk 2 055,20 ECU pr. ton (denne pris har v(cid:230)ret g(cid:230)ldende siden 1995). Offentlig oplagring foretages dog kun, hvis markedspriserne er under 92 % af interventionsprisen. Den af Kommissionen fastsatte opkłbspris m(cid:229) ikke v(cid:230)re under 90 % af interventionsprisen. (13) Se Rettens (cid:229)rsberetning for regnskabs(cid:229)ret 1993, EFT C 327 af 24. 11. 1994, punkt 4. 1-4. 54, om stłtte til skummetm(cid:230)lk forarbejdet til kasein og kaseinater og s(cid:230)rberetning nr. 1/99 om stłtte til anven- delse af skummetm(cid:230)lk og skummetm(cid:230)lkspulver til foder, is(cid:230)r tabel 2, EFT C 147 af 27. 5. 1999. N(cid:229)r man medregner skummetm(cid:230)lkspul- ver(cid:230)kvivalenten for kasein, er den samlede EU-produktion p(cid:229) 1,6 mio. tons. I udgifterne p(cid:229) 1 050 mio. ECU i 1998 indg(cid:229)r 367 mio. ECU til afs(cid:230)tningsforanstaltninger for skummetm(cid:230)lkspulver og yder- ligere 287 mio. ECU i stłtte til kasein. (14) M(cid:230)lkekvoter blev indfłrt ved R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 856/84 af 31. marts 1984, EFT L 90 af 1. 4. 1984, s. 10. Retsgrundlaget for det nuv(cid:230)rende system er R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 3950/92 af 28. december 1992, EFT L 405 af 31. 12. 1992, s. 1. (15) Det vil forłge m(cid:230)lkekvoterne fra 117 492,6 mio. tons til 120 324,1 mio. tons. Under foruds(cid:230)tning af at produktionsmłnstret ikke (cid:230)ndrer sig, vil forhłjelsen af kvoterne resultere i en ligefrem proportional for- łgelse af smłrproduktionen p(cid:229) 44 232 tons, som skal s(cid:230)lges p(cid:229) mar- kedet med eller uden tilskud. (16) Den samlede m(cid:230)lkeforsyningsbalance i 1997 udtrykt i m(cid:230)lke(cid:230)kvi- valent: forsyninger p(cid:229) 113,28 mio. tons svarende til 111 % af det sam- lede forbrug og 120 % af det samlede forbrug til markedspriser. For m(cid:230)lkefedtstoffer er situationen gunstigere: Der er balance mellem for- syningen og det samlede forbrug, men hvis man kun ser p(cid:229) forbruget til markedspriser, er der en overskudsproduktion p(cid:229) 9 % (Kilde: ZMP Bonn, Cow Milk Balance of The European Union). (17) Selv om der heri indg(cid:229)r ca. 140 000 tons (cid:229)rlig produktion i de tre nye medlemsstater, er den nuv(cid:230)rende produktion i EU v(cid:230)sentligt lavere end produktionsniveauerne mellem 1980 og 1987, da produktionen udgjorde mellem 1,9 og 2,3 mio. tons om (cid:229)ret. (18) Den m(cid:230)ngde, der er indg(cid:229)et kontrakter om, er stłrre end den m(cid:230)ngde, der er anfłrt i m(cid:230)lkeforsyningsbalancen (tabel 1) for private lagre p(cid:229) grund af en vis rotation i (cid:229)rets lłb. I 1996 blev der indg(cid:229)et kontrakt om 205 000 tons, i 1997 om 144 000 tons, i 1998 om 181 000 tons, og prognosen for 1999 lyder p(cid:229) 200 000 tons. (19) Det er kun en smule mere end forbruget i tidligere (cid:229)r, ogs(cid:229) selv om man medregner de ekstra 100 000 tons, der forbruges (cid:229)rligt i de tre nye medlemsstater. (20) Nedgangen i forbruget pr. indbygger begrundes normalt med (cid:230)ndring- er i forbrugerpr(cid:230)ferencer, prim(cid:230)rt af sundhedsm(cid:230)ssige hensyn, og łget adgang til alternative produkter. (21) Rapporter om den f(cid:230)lles landbrugspolitik: Udsigter for landbrugs- markederne 1998-2005, Kommissionen, GD VI, oktober 1998. (22) Kilde: Europa-Kommissionen, GD VI. D. 1, »Smłrpriser meddelt af medlemsstaterne (i % af interventionspriser) (Kommissionens forord- ning (E(cid:216)F) nr. 1547/87)«. (23) »Nuv(cid:230)rende situation og fremtidsudsigter: M(cid:230)lkesektoren« (april 1997) (cid:151) det fremg(cid:229)r af tabellen p(cid:229) side 28, at al eksport af smłr og but- teroil subsidieres. (24) Fasts(cid:230)ttelse af niveauet for eksportrestitutioner er kompliceret, fordi priserne p(cid:229) mejeriprodukter varierer mellem medlemsstaterne og er v(cid:230)sentligt hłjere end verdensmarkedspriserne, som udtrykkes i USD. F. eks. har priserne i Tyskland for smłr med et fedtindhold p(cid:229) 82 % siden 1995 v(cid:230)ret gennemsnitligt 4 % hłjere end i Det Forenede Konge- rige. (25) I henhold til forpligtelserne p(cid:229) eksportomr(cid:229)det i relation til GATT(cid:146)s Uruguay-runde har EU forpligtet sig til at begr(cid:230)nse sine eksportre- stitutioner for smłr og butteroil. De (cid:229)rlige udgifter til eksportrestitu- tioner blev i 1995/96 begr(cid:230)nset til 1 392,1 mio. ECU og skal gradvist reduceres til 947,8 mio. ECU i 2000/01. Den (cid:229)rlige m(cid:230)ngde, for hvil- ken der kan udbetales eksportrestitutioner, blev begr(cid:230)nset til 487 800 tons i 1995/96 og skal gradvist reduceres til 399 300 tons i 2000/01. EU(cid:146)s faktiske eksport i 1995 var p(cid:229) 220 000 tons og 170 000 tons i 1998. (26) Kilde: Landbrugets stilling i Den Europ(cid:230)iske Union, Rapport 1997. KOM(1998) 611 endelig udg. af 8. december 1998. (27) Se punkt 1. 3. i Rettens s(cid:230)rberetning nr. 4/98, som beskriver baggrund- en for den newzealandske kvote og de reducerede afgiftssatser. (28) Stłtte til privat oplagring kan ydes p(cid:229) grundlag af lagerkontrakter mellem modtagerne og interventionsorganerne for et tidsrum p(cid:229) mindst 90 dage. Der ydes stłtte for hłjst 210 dage. Stłtten udgłr 24 ECU pr. ton for faste omkostninger og 0,7591 ECU pr. ton og pr. dag i 1998 (0,6773 EUR i 1999). Den samlede stłtte til 1 ton i den mak- simale periode p(cid:229) 210 dage vil i s(cid:229) fald v(cid:230)re 183,41 ECU i 1998 (166,23 EUR i 1999). (29) EFT L 172 af 30. 6. 1981, s. 14. (30) En fjerde afs(cid:230)tningsforanstaltning, som vedrłrte smłr til de v(cid:230)bnede styrker (Kommissionens forordning (E(cid:216)F) nr. 2192/81 af 31. juli 1981), blev suspenderet i 1989 og endeligt oph(cid:230)vet ved Kommissionens for- ordning (EF) nr. 479/1999 af 4. marts 1999, EFT L 57 af 5. 3. 1999, s. 5. (31) I henhold til Kommissionens forordning (E(cid:216)F) nr. 570/88, EFT L 55 af 1. 3. 1988, s. 32, vedrłrer formel A anvendelse af smłr til konditor- varer, hvorunder medregnes forskellige andre varer, der betragtes som sidestillet med konditorvarer. Formel B drejer sig om anvendelse af smłr til konsumis. Formel C vedrłrer levnedsmidler tilberedt af mel, stivelse eller maltekstrakt, og formel D vedrłrer tilberedninger og konserves af kłd, fisk, saucer og supper. Forordningen er med virk- ning fra 1998 erstattet af Kommissionen forordning (EF) nr. 2571/97, EFT L 350 af 20. 12. 1997, s. 3. Den nye forordning opererer kun med to formler: A (der svarer til de tidligere formler A, C og D) og B (som svarer til den tidligere formel B). Der er imidlertid ingen stłrre forskel mellem den gamle og den nye forordning. Fordi der g(cid:229)r en vis tid fra udbuddet til udbetalingen af stłtten (cid:151) p(cid:229) grund af kravet om frem- l(cid:230)ggelse af dokumentation for den endelige anvendelse (cid:151) foretages der stadigv(cid:230)k udbetalinger i henhold til Kommissionens gamle for- ordning (E(cid:216)F) nr. 570/88. Rettens bem(cid:230)rkninger d(cid:230)kker b(cid:229)de den nye og den gamle forordning, medmindre andet er anfłrt. (32) Tyskland tegner sig for s(cid:229) stor en andel, fordi der i Sydtyskland er tra- dition for at anvende smłr i madlavningen. Produktet »ghee« anven- des prim(cid:230)rt i det indiske og pakistanske kłkken. Da forordningen kun havde begr(cid:230)nset virkning, suspenderede Kommissionen den i januar 1998, men denne suspension blev tilbagekaldt i maj 1998, pri- m(cid:230)rt af hensyn til det tyske marked. C 132/24 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 12. 5. 2000 (33) Der skal tils(cid:230)ttes rłbestoffer for at vise, at produkterne er subsidieret. Produkter uden rłbestoffer kan kun f(cid:229) stłtte p(cid:229) ganske bestemte vil- k(cid:229)r og er undergivet strengere kontrol. (34) Den seneste revision af stłttesatserne i januar 1999 indebar imidlertid ikke neds(cid:230)ttelse af stłttesatsen til fordel for nonprofit-organisationer. (35) Der indkaldes bud to gange om m(cid:229)neden, dog kun Øn gang i august og december. (36) Den beskrevne procedure vedrłrer flłde, smłr eller smłrfedt frem- stillet af m(cid:230)ngder, der hidrłrer fra markedet og der udbetales stłtte for. For smłr fra offentlige interventionslagre skal de bydende angive en pris for det interventionssmłr, de łnsker at kłbe. (37) For konsumis beregnes og fasts(cid:230)ttes programmet og prisniveauet i januar/februar for hele sommers(cid:230)sonen, og det er vanskeligt for fabri- kanterne at foretage priskorrektioner i lłbet af s(cid:230)sonen. (38) De strengeste kvalitetskrav g(cid:230)lder for smłr til offentlig oplagring, mens kravene til smłr til privat oplagring er mindre strenge, f. eks. kan smłrret v(cid:230)re saltet og behłver ikke at v(cid:230)re fremstillet direkte og udelukkende af pasteuriseret flłde. (39) Dette smłr skal v(cid:230)re fremstillet direkte og udelukkende af pasteuri- seret flłde og opfylde kravene i artikel 6, stk. 2, i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 804/68 og kravene til nationale kvalitetsklasser. Flłden skal opfylde bestemmelserne i artikel 6, stk. 5, i samme forordning og des- uden have et fedtindhold p(cid:229) mindst 35 %. (40) Koncentreret smłr skal kun opfylde bestemmelserne i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 2571/97: m(cid:230)lkefedtindhold p(cid:229) mindst 99,8 %, vandindhold og indhold af fedtfrie bestanddele i m(cid:230)l- ken p(cid:229) hłjst 0,2 %, indhold af frie fedtsyrer p(cid:229) hłjst 0,35 %, peroxid- indeks p(cid:229) hłjst 0,5 %, ren smag, ingen fremmedartede lugte og intet indhold af neutraliserende stoffer eller andre fedtstoffer end m(cid:230)lke- fedt. (41) Smłr fremstillet af valle har en speciel, st(cid:230)rk smag og markedsfłres ikke som smłr til konsum. (42) Rekombineret smłr fremstilles p(cid:229) grundlag af butteroil, hvortil der tils(cid:230)ttes vand og/eller flłde for at opn(cid:229) en type m(cid:230)lkefedt med et fedtindhold svarende til fedtindholdet i frisk smłr. (43) Den samlede m(cid:230)ngde importeret smłr, der anvendes til fremstilling af subsidieret koncentreret smłr, kan ikke oplyses, fordi der ikke fore- ligger statistiske data. (44) Pr(cid:230)ferenceimporttolden for newzealandsk smłr med et fedtindhold p(cid:229) 80 % er 868,88 EUR pr. ton svarende til en sats p(cid:229) 1 083,38 EUR pr. ton beregnet p(cid:229) grundlag af et fedtindhold p(cid:229) 99,8 %. Produktet er berettiget til tilskud efter satsen for butteroil p(cid:229) 1 130 EUR, hvis der ikke er tilsat rłbestoffer, og 1 170 EUR pr. ton, hvis der er tilsat rłbe- stoffer. Stłttesatsen er allerede nu hłjere end importtolden. For f(cid:230)r- digvaren kan der, hvis den eksporteres som et produkt, der ikke er omfattet af bilag II, ydes eksportrestitutioner p(cid:229) 2 160 EUR pr. ton, hvorfra skal tr(cid:230)kkes den udbetalte stłtte. Det er s(cid:229)ledes mere renta- belt at importere newzealandsk smłr til fremstilling af butteroil end at anvende EU-smłr, fordi smłrret kan importeres til verdensmar- kedspriser, som ligger langt under det europ(cid:230)iske prisniveau. (45) S(cid:230)rberetning om import af mejeriprodukter fra New Zealand og ost fra Schweiz, EFT C 127 af 24. 4. 1998, afsnit 3. 32 og 3. 33. (46) Ifłlge Kommissionens tjenestegrene blev der gjort forsłg p(cid:229) i forord- ning (EF) nr. 2571/97 at indfłje en bestemmelse til fordel for euro- p(cid:230)iske produkter svarende til bestemmelsen i forordning (E(cid:216)F) nr. 429/90, men forvaltningskomitØen ville ikke acceptere det. (47) Dokument 5911/99 fra R(cid:229)dets samling den 19. februar 1999, bilag III til bilaget: Konklusioner vedrłrende Revisionsrettens s(cid:230)rberetning nr. 4/98. (48) I henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 2571/97 kan der ogs(cid:229) udbetales tilskud til produkter uden rłbestoffer, men til lavere stłttesatser og kun p(cid:229) ganske bestemte betingelser. (49) R(cid:229)dets direktiv 79/112/E(cid:216)F af 18. december 1979. For 25 %-reglen g(cid:230)lder artikel 6, stk. 7. Selv i de tilf(cid:230)lde, hvor smłrindholdet i f(cid:230)r- digvarerne overstiger 25 %, er det usandsynligt, at den endelige fabri- kant vil oplyse om rłbestofferne, fordi smłrgrossisten ikke er forplig- tet til det. (50) R(cid:229)dets direktiv 77/388/E(cid:216)F af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om oms(cid:230)tningsafgift (cid:151) det f(cid:230)lles mer- v(cid:230)rdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag, EFT L 145 af 13. 6. 1977, s. 1. (51) En m(cid:229)nedsoversigt over indkomne bud og godkendte m(cid:230)ngder. Kvar- talsvise oversigter over de m(cid:230)ngder, der g(cid:229)r ind i og ud fra medlems- staten p(cid:229) grundlag af kontroleksemplarer T 5, og data om deres iblan- ding i f(cid:230)rdigvarer. Desuden indeholder artikel 25 bestemmelse om, at der skal gives oplysning om de priser, de endelige brugere betaler, og om tilf(cid:230)lde, hvor det har vist sig, at betingelserne i artikel 1, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 2571/97 ikke er opfyldt (det p(cid:229)g(cid:230)ld- ende stykke vedrłrer kvaliteten af smłr, koncentreret smłr og flłde). (52) Det vedrłrer i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 2571/ 97 tils(cid:230)tning af rłbestoffer, ompakning af koncentreret smłr, ibland- ing i mellemprodukter og i givet fald iblanding af smłr, koncentreret smłr, mellemprodukter og flłde i f(cid:230)rdigvarer. Kommissionens for- ordning (E(cid:216)F) nr. 429/90 indeholder desuden bestemmelse om, at virksomhederne skal v(cid:230)re godkendt til fremstilling af koncentreret smłr og til pakning af dette smłr. (53) F. eks. var poster indfłrt med blyant og/eller p(cid:229) forskellige papirlapper. Andre poster indeholdt ingen reference til transaktionens nummer eller angav kun samlede tal, som ikke kunne afstemmes med den p(cid:229)g(cid:230)ldende transaktion. (54) Der blev registreret flere eksempler p(cid:229) dette. Smłrfedtets kvalitet skal kontrolleres ved laboratorieanalyse b(cid:229)de fłr og efter tils(cid:230)tningen af rłbestoffet. Testen fłr tils(cid:230)tningen af rłbestoffet var ikke dokumen- teret i Nederlandene, og i Belgien havde en modtager, der havde til- ladelse til at foretage selvkontrol, ikke foretaget denne kontrol fłr til- s(cid:230)tningen af rłbestoffet. I Spanien havde man oph(cid:230)vet kravet om prłveudtagning fłr tils(cid:230)tning af rłbestoffer. Hos en enkelt stłrre fabrikant i Frankrig blev der taget stikprłver fra en central tank, men bev(cid:230)gelserne var ikke dokumenteret, s(cid:229) det kunne ikke bevises, at stikprłverne var taget fra netop de partier, der skulle kontrolleres. (55) De spanske myndigheder udstedte certifikater for den endelige anvend- else af varer, der var importeret p(cid:229) grundlag af kontroleksemplarer T 5, p(cid:229) trods af en ukorrekt eller ufuldst(cid:230)ndig beskrivelse af varen p(cid:229) det p(cid:229)g(cid:230)ldende kontroleksemplar T 5. (56) De skal bekr(cid:230)fte, at de forpligter sig til at iblande smłrfedtet i f(cid:230)r- digvarer, og erkl(cid:230)re, at de er bekendt med de sanktioner, de kan p(cid:229)l(cid:230)gges, hvis det ved en kontrol, de offentlige myndigheder m(cid:229)tte foretage, viser sig, at de ikke har opfyldt deres forpligtelser. (57) For Tysklands vedkommende forventes en s(cid:229)dan database oprettet i lłbet af de kommende m(cid:229)neder. (58) Kontrollen foretages p(cid:229) regionalt plan (1 % af erkl(cid:230)ringerne) i Tysk- land; i Frankrig foretages der ingen kontrol. (59) For leverancer til andre medlemsstater skal der udstedes kontrolek- semplarer T 5 med angivelse af produktet, formlen og de relevante tidsfrister. »Importmedlemsstaten« er ansvarlig for kontrollen med den endelige anvendelse. (60) Palmeolie er hovedproduktet fra oliepalmen og den vigtigste erstat- ning for butteroil ved fremstilling af konsumis. Fłrste stadium i pro- cessen best(cid:229)r i at udtr(cid:230)kke den r(cid:229) palmeolie af frugtkłdet fra oliepal- mens frugter. Dette produkt forarbejdes videre til madolie. Den stłrste eksportłr er Malaysia. (61) Kokosolie kommer fra kokospalmer. Kokosolien har i dag sv(cid:230)rt ved at konkurrere med andre vegetabilske olier, fordi der ikke er forsket nok i nye anvendelsesmuligheder, men ogs(cid:229) fordi plantagerne er ved at blive for gamle. De vigtigste producenter er Sydłstasien, Afrika og landene i Stillehavsomr(cid:229)det. (62) Margarine fremstilles ikke kun af vegetabilske fedtstoffer, men kan ogs(cid:229) laves af animalske fedtstoffer. Det er dog de vegetabilske fedtstof- fer, der prism(cid:230)ssigt er mest konkurrencedygtige, og eksemplerne er derfor baseret p(cid:229) vegetabilske fedtstoffer. (63) Da der ikke foreligger p(cid:229)lidelige statistiske data om handelsv(cid:230)rdierne, er prisen ansl(cid:229)et p(cid:229) grundlag af data fra Kommissionen: cif-pris Rot- terdam for palmeolie i 1998: 600 ECU plus 3 % i importtold plus ansl(cid:229)ede raffineringsomkostninger p(cid:229) 40 ECU = 658 ECU pr. ton. Hertil skal fłjes avancer. (64) For koncentreret smłr tilsat rłbestoffer f. eks. fra 1 460 ECU pr. ton i 1995 til 950 EUR pr. ton i 1999. (65) Der er allerede nu ved at blive udviklet erstatningsprodukter, som pri- m(cid:230)rt indeholder vegetabilske fedtstoffer og en vis del ikke-subsidieret smłr. (66) Stłttesatsen er fastsat pr. 100 kg. En neds(cid:230)ttelse af stłttesatsen pr. 100 kg med 1 ECU svarer til en samlet besparelse p(cid:229) 10 ECU pr. ton. 12. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 132/25 (67) I Tyskland har man f. eks. med stłtte fra annoncekampagner udviklet m(cid:230)rket »Butaris« med henblik p(cid:229) anvendelse af smłrfedt som stege- smłr i restauranter og private husholdninger. Andre eksempler er m(cid:230)rker, der er udviklet for ghee til det etniske marked, is(cid:230)r i Det For- enede Kongerige, og en r(cid:230)kke m(cid:230)rker, der er udviklet af forskellige forarbejdningsvirksomheder for koncentreret smłr til fremstilling af konditorvarer. (68) Ved fremstillingen af konditorvarer er det vigtigt, at det anvendte fedt- stof giver gode resultater ved en given bagetemperatur og bagetid. Ved at variere behandlingen og blandingen af de forskellige fedtstoffer, der indg(cid:229)r i smłr (sterol, kolesterol og oleikol), kan fraktioneret smłr give ensartede resultater (cid:229)ret rundt. (69) F. eks. lokale bageres og konditorers brug af f(cid:230)rdigblandede produk- ter. (70) Det har siden januar 1999 v(cid:230)ret stłttesatsen for smłr fra markedet med et fedtindhold p(cid:229) 82 % uden rłbestoffer. Stłttesatserne for kon- centreret smłr er hłjere. (71) Kommissionens forordning (E(cid:216)F) nr. 198/69 af 31. januar 1969, EFT L 26 af 1. 2. 1969, s. 31. (72) Retten bem(cid:230)rkede i s(cid:230)rberetning nr. 4/93 om kvotesystemet fłl- gende: »Den straf, der p(cid:229)l(cid:230)gges ved overskridelse af det repr(cid:230)senta- tive fedtindhold, har ikke tilstr(cid:230)kkelig pr(cid:230)ventiv virkning«, EFT C 12 af 15. 1. 1994. Fedtindholdet i den leverede kom(cid:230)lk er forłget fra 3,87 % i 1984 (EF-10) til 4,09 % i 1997 (EU-15). Forłgelsen af fedt- indholdet har direkte indvirkning p(cid:229) smłrproduktionen. Ved bereg- ningen af m(cid:230)lkeproduktionen forłges m(cid:230)lkem(cid:230)ngden med 0,18 % pr. 0,1 g ekstra fedt pr. kg m(cid:230)lk. F. eks. vil en forłgelse af fedtindhol- det p(cid:229) 22,2 % (fra 3,6 % til 4,4 %) resultere i en forhłjelse af tallet for m(cid:230)lkeproduktionen med 1,44 %. (73) Fra 1. juli 2005 p(cid:229)begyndes en gradvis reduktion af m(cid:229)lpriser og interventionspriser for smłr og skummetm(cid:230)lkspulver. Se R(cid:229)dets for- ordning (EF) nr. 1255/1999 af 17. maj 1999, EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 48. C 132/26 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 12. 5. 2000 KOMMISSIONENS SVAR DE VIGTIGSTE RESULTATER AF REVISIONEN Mejerisektoren er pr(cid:230)get af strukturbetingede overskud, der betyder, at smłrproduktionen overstiger efter- spłrgslen til normale markedspriser. R(cid:229)det har derfor inden for rammerne af den f(cid:230)lles landbrugspolitik besluttet, at der skal gennemfłres stłtteforanstaltninger i form af et interventionssystem for smłr og skum- metm(cid:230)lkspulver samt interne og eksterne afs(cid:230)tningsforanstaltninger med henblik p(cid:229) at forbedre markedsba- lancen og sikre stabilitet for b(cid:229)de forbrugere og m(cid:230)lkeproducenter. Interne afs(cid:230)tningsforanstaltninger er uomg(cid:230)ngeligt nłdvendige i en situation, hvor smłrforbruget falder ved- varende, og de har hidtil vist sig at v(cid:230)re et effektivt middel til at opretholde stabilitet og undg(cid:229) mere udgifts- kr(cid:230)vende offentlige interventionsopkłb. I snart 30 (cid:229)r har is(cid:230)r ordningen for smłr til fremstilling af kondi- torvarer og konsumis (»konditorsmłr«) v(cid:230)ret et vigtigt instrument til at forbedre markedsbalancen for smłr. De relevante forordninger er blevet forbedret i tidens lłb, og R(cid:229)det har i forbindelse med Agenda 2000- reformen bekr(cid:230)ftet nłdvendigheden af at viderefłre afs(cid:230)tningsforanstaltningerne. Stłtteniveau og m(cid:230)ngde i forbindelse med ordningen for konditorsmłr og ordningen for koncentreret smłr til direkte forbrug fasts(cid:230)ttes ved offentlig licitation, og Kommissionen fłler sig overbevist om, at anvendelsen af systemet hidtil har bevirket, at stłtteniveau og m(cid:230)ngde er blevet fastsat p(cid:229) et hensigtsm(cid:230)ssigt niveau og har sikret stabilitet og den mest rentable afs(cid:230)tning af smłroverskuddet p(cid:229) kort, mellemlang og lang sigt. Stłtten er blevet nedsat med omkring 35 % siden 1995, og det har (cid:151) p(cid:229) trods af at udgiftskr(cid:230)vende interventions- opkłb midlertidigt har v(cid:230)ret nłdvendige (cid:151) v(cid:230)ret muligt at foretage en opbremsning i den łgede anvendelse af subsidieret smłr og sikre en rimelig markedsbalance. Neds(cid:230)ttelser af stłtten siden 1995 har medfłrt (cid:229)rlige besparelser p(cid:229) ca. 250 mio. EUR for en m(cid:230)ngde p(cid:229) ca. 500 000 tons, men der er en risiko forbundet med en yderligere neds(cid:230)ttelse af stłtten, navnlig i en periode karakteriseret ved lave priser og interventionsopkłb. S(cid:229)vel stłtteniveau som de m(cid:230)ngder, der indg(cid:229)s kontrakt om, overv(cid:229)ges nłje af Kommissionen og medlemsstaterne inden for rammerne af ForvaltningskomitØen for M(cid:230)lk og Mejeriprodukter. B(cid:229)de smłr af ringere kvalitet og importeret smłr indg(cid:229)r i smłrforsyningen, og de interne afs(cid:230)tningsforan- staltninger sikrer afs(cid:230)tningen af overskydende m(cid:230)lkefedt i form af smłr, flłde og smłrkoncentrat. Smłr af ringere kvalitet og importeret smłr er ikke stłtteberettiget i sig selv, men kan anvendes til fremstilling af smłrkoncentrat af hłj kvalitet, uden at ordningens virkning sv(cid:230)kkes. Det skal i den forbindelse p(cid:229)peges, at internationale forpligtelser og aftaler skal overholdes for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r importeret smłr. Den ekspertundersłgelse, Revisionsretten henviser til, drejede sig specielt om to słgestoffer og deres sund- hedsm(cid:230)ssige virkninger. Ifłlge oplysninger, der efterfłlgende er modtaget fra medlemsstaterne, anvendes disse rłbestoffer ikke i forbindelse med ordningen for konditorsmłr. Kommissionen vil derfor lade dem udg(cid:229) af forordningen. I deres egenskab af aromastoffer vil de desuden blive gjort til genstand for vurdering i Den Viden- skabelige KomitØ for Levnedsmidler i henhold til R(cid:229)dets og Europa-Parlamentets forordning (EF) nr. 2232/96. Der er ikke i łjeblikket planer om at (cid:230)ndre R(cid:229)dets direktiv om m(cid:230)rkningsbestemmelser, som i forvejen d(cid:230)k- ker aromastoffer og aspektet forbrugeroplysning og -beskyttelse. Kommissionen har noteret sig Rettens bem(cid:230)rkninger vedrłrende moms og vil inddrage dem i sine overvejelser i forbindelse med fremtidige foranstaltninger til modernisering og forenkling af momssystemet. Medlemsstaterne vil blive informeret om Revisionsrettens bem(cid:230)rkninger vedrłrende deres administration af afs(cid:230)tningsforanstaltningerne, og der vil i givet fald blive foretaget finansielle korrektioner i forbindelse med regnskabsafslutningen. Ordningen for konditorsmłr har prim(cid:230)rt til form(cid:229)l at sikre, at m(cid:230)lkefedt anvendes som r(cid:229)vare i stedet for konkurrerende vegetabilske fedtstoffer. De stłtteberettigede produkter er omhyggeligt udvalgt af Forvaltnings- komitØen for M(cid:230)lk med dette m(cid:229)l for łje. Oplysninger om anvendelsen af subsidieret m(cid:230)lkefedt i forskellige f(cid:230)rdigvaregrupper vil foreligge i n(cid:230)rmeste fremtid, og endvidere vil der blive foretaget en evaluering af den samlede markedsordning for m(cid:230)lk (herunder kvoteordningen) i 2001, s(cid:229)ledes at resultaterne heraf vil v(cid:230)re tilg(cid:230)ngelige, n(cid:229)r kvotesystemet tages op til revision i 2003. 12. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 132/27 Som det fremg(cid:229)r af R(cid:229)dets afgłrelser i forbindelse med Agenda 2000, vil der fortsat v(cid:230)re et strukturbetinget overskud, og bortset fra en begr(cid:230)nset EU-stłtte til generelle salgsfremmende aktiviteter anses det for at v(cid:230)re industriens og mejerisektorens interesseorganisationers opgave at fremme afs(cid:230)tningen af m(cid:230)lk og mejeripro- dukter og łge efterspłrgslen. P(cid:229) grund af den politik, der er fłrt i mejerisektoren i det sidste (cid:229)rti, is(cid:230)r hvad ang(cid:229)r forvaltningen af m(cid:230)lke- kvotesystemet, blev der kun foretaget sm(cid:229) interventionsopkłb i perioden 1995-1998, og lagrene var nedbragt til et niveau p(cid:229) ca. 3 000 tons ved udgangen af 1998 sammenlignet med 1,3 mio. tons ved udgangen af 1986. Uheldigvis begyndte lagrene at vokse igen i 1999. Mejerisektorens andel af budgettet er desuden faldet fra 6 mia. ECU svarende til 30 % af de samlede udgifter i 1985 til under 3 mia. EUR svarende til 7 % af udgifterne i 1999. DEN F˘LLES MARKEDSORDNING FOR M˘LK OG SM(cid:216)ROVERSKUDDET Indfłrelsen af m(cid:230)lkekvoteordningen i 1984 medfłrte en 6-22. łjeblikkelig neds(cid:230)ttelse af m(cid:230)lkeforsyningen, og efterfłlgende kvoteneds(cid:230)ttelser har sammen med de interne og eksterne afs(cid:230)t- ningsforanstaltninger forbedret markedssituationen for smłr bety- deligt. Fasts(cid:230)ttelsen af m(cid:230)lkekvoteniveauet er et politisk spłrgsm(cid:229)l, som har v(cid:230)ret genstand for intense forhandlinger i R(cid:229)det. De kvote- neds(cid:230)ttelser, der er gennemfłrt tidligere, har imidlertid blot mind- sket, men ikke fjernet det strukturbetingede overskud. De offentlige interventionslagre af smłr reduceredes fra 841 000 tons ved udgangen af 1984 til 3 000 tons ved udgangen af 1998 (efter at have v(cid:230)ret oppe p(cid:229) et rekordhłjt niveau p(cid:229) 1,3 mio. tons ved udgangen af 1986), og interventionsopkłbene blev begr(cid:230)nset til 43 000 tons i perioden 1995-1998. I 1999, da der blev (cid:229)bnet for offentlig intervention som fłlge af lave markedspriser i 11 medlemsstater, łgedes opkłbene til t(cid:230)t ved 55 000 tons. R(cid:229)det har i forbindelse med Agenda 2000-reformen besluttet, at forhłjede kvoter skal ledsages af en 15 % neds(cid:230)ttelse i stłttepri- sen for smłr og skummetm(cid:230)lkspulver, og p(cid:229) baggrund af den nedadg(cid:229)ende tendens i forbruget af smłr til markedspris vil der fortsat v(cid:230)re et strukturelt overskud. Interne afs(cid:230)tningsforanstalt- ninger for smłr og skummetm(cid:230)lkspulver vil derfor v(cid:230)re absolut nłdvendige i de kommende (cid:229)r. Kommissionen henleder opm(cid:230)rksomheden p(cid:229) sit svar p(cid:229) Revi- sionsrettens beretning nr. 1/99 om stłtte til anvendelse af skum- metm(cid:230)lk og skummetm(cid:230)lkspulver til dyrefoder, hvori det p(cid:229)peg- edes, at overskydende m(cid:230)lk, som ikke kan forarbejdes til andre v(cid:230)rdiforłgede mejeriprodukter, bliver anvendt til fremstilling af smłr og skummetm(cid:230)lkspulver, de to interventionsprodukter, som udgłr grundlaget for markedsstłttemekanismen i mejerisektoren. P(cid:229) baggrund af den nuv(cid:230)rende markedssituation, der er karakte- riseret ved stabil smłrproduktion, mindsket eksport, łget import, et forholdsvis stabilt niveau for afs(cid:230)tning af smłr i henhold til de interne afs(cid:230)tningsforanstaltninger og faldende forbrug af smłr til markedspris, mener Kommissionen, at de interne afs(cid:230)tningsfor- anstaltninger har en v(cid:230)sentlig indvirkning p(cid:229) markedsbalancen, specielt i betragtning af, at de offentlige lagre er er blevet reduce- ret, og interventionsopkłbene har v(cid:230)ret af begr(cid:230)nset omfang. Det strukturelle overskud p(cid:229) 20 % udtrykt i m(cid:230)lke(cid:230)kvivalent (eksklusive det subsidierede forbrug), som Revisionsretten henvi- ser til, nłdvendiggłr b(cid:229)de et internt subsidieret salg af omkring 500 000 tons smłr(cid:230)kvivalent og eksportrestitutioner. I modsat fald vil smłrproduktionen ende i offentlig intervention p(cid:229) et mar- ked karakteriseret ved lave priser. Som Revisionsretten anfłrer i punkt 14, er det tvivlsomt, om der findes reelle afs(cid:230)tningsmulig- heder for en łget eksport af EU-smłr, og en reduceret afs(cid:230)tning under de interne afs(cid:230)tningsforanstaltninger vil derfor i vidt omfang resultere i udgiftskr(cid:230)vende offentlige interventionsopkłb. De gennemsnitlige udgifter pr. ton, som angives af Revisionsretten i punkt 17, litra d), er ikke nłdvendigvis en fuldst(cid:230)ndig p(cid:229)lidelig afspejling af situationen p(cid:229) grund af tidsforskydningen mellem afgivelsen af bud p(cid:229) de łnskede m(cid:230)ngder og den endelige udbe- taling af stłtten. Stłttesatsen fra januar 1999 for konditorsmłr (82 % uden rłbestoffer) er p(cid:229) 910 EUR/ton, eksportrestitutionerne er p(cid:229) 1 700 EUR/ton og interventionsprisen p(cid:229) 2 954 EUR/ton. AFS˘TNINGSORDNINGERNE Fasts(cid:230)ttelse af stłtteniveauet 23-27. Kommissionen fasts(cid:230)tter en gr(cid:230)nse for stłtten ved hver licitation under hensyntagen til de m(cid:230)ngder, der łnskes kłbt. Karakteren af de involverede procedurer betyder, at den erhvervs- drivende skal v(cid:230)re i stand til at planl(cid:230)gge regelm(cid:230)ssige forsynin- ger. Han afgiver sit bud i overensstemmelse hermed, og den mak- simumsstłttesats, der fasts(cid:230)ttes for den p(cid:229)g(cid:230)ldende licitation, vil v(cid:230)re afgłrende for, om den erhvervsdrivende kan erhverve den angivne m(cid:230)ngde eller ej. Hvis stłttesatsen fasts(cid:230)ttes p(cid:229) et niveau, som medfłrer, at hans bud gentagne gange bliver afvist, vil han se sig om efter alternative r(cid:229)varekilder og ophłre med at deltage i ordningen. Ordningen ville fłlgelig ikke v(cid:230)re s(cid:229) produktiv, som den er i dag med hensyn til afs(cid:230)tning af smłrfedt. En effektiv anvendelse af licitationssystemet, som sikrer et optimalt stłtteni- veau, hindrer ikke, at stłttesatser og salgspriser for interventions- smłr kan forblive u(cid:230)ndret i visse perioder, hvis de m(cid:230)ngder og de stłttesatser, som de erhvervsdrivende łnsker i en given mar- kedssituation, er i overensstemmelse med Kommissionens m(cid:229)l- s(cid:230)tninger. Kommissionen kan desuden beslutte ikke at godkende nogen af de modtagne bud. C 132/28 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 12. 5. 2000 I den nuv(cid:230)rende situation er der intet, der tyder p(cid:229), at efterspłrgs- len efter subsidieret smłr er stłrre end den disponible tilsigtede m(cid:230)ngde, og Kommissionen er p(cid:229) baggrund af lłbende drłftelser i ForvaltningskomitØen for M(cid:230)lk overbevist om, at det nuv(cid:230)rende stłtteniveau er hensigtsm(cid:230)ssigt, og at licitationssystemet fungerer efter hensigten. Det har i tidens lłb v(cid:230)ret muligt at neds(cid:230)tte stłttesatserne inden for rammerne af det nuv(cid:230)rende licitationssystem. Siden begyn- delsen af 1995 er stłtten til 82 %-smłr tilsat rłbestoffer under ordningen for konditorsmłr blevet nedsat med 35 % fra 146 ECU/100 kg (svarende til 45 % af interventionsprisen) til 95 EUR/ 100 kg (svarende til 29 % af interventionsprisen). Stłttens andel af markedsprisen er i samme periode faldet fra omkring 45 % til omkring 30 %. Stłtten til koncentreret husholdningssmłr blev i samme periode nedsat fra 209 ECU/100 kg til 117 EUR/100 kg svarende til 40 %, og stłtten til nonprofit-organisationer fra 156 ECU/100 kg til 105 EUR/100 kg svarende til 32 %. Licitationssystemet anses af medlemsstaterne og Kommissionen for at v(cid:230)re klart og gennemskueligt for b(cid:229)de erhvervsdrivende og administrationer og den bedste metode til at forvalte m(cid:230)ngderne. Systemet blev indfłrt for at sikre lige adgang for alle kłbere, sikre, at stłtten fasts(cid:230)ttes p(cid:229) det strengt nłdvendige niveau, og at der kan fłres effektivt tilsyn med de m(cid:230)ngder, der afgives bud p(cid:229). Sta- bilitet er afgłrende for brugerne og en afgłrende foruds(cid:230)tning for, at ordningerne kan fungere gnidningslłst. Kvalitetskrav 28-30. Kommissionen henleder opm(cid:230)rksomheden p(cid:229), at ydel- sen af stłtte i henhold til de interne afs(cid:230)tningsforanstaltninger er indfłrt for at sikre afs(cid:230)tning af overskydende m(cid:230)lkefedt i form af smłr, flłde og smłrkoncentrat. Interventionsprisen for smłr fasts(cid:230)ttes p(cid:229) grundlag af specifikke produktkriterier og hertil rela- terede produktionsomkostninger, og hvis stłtteniveauet for smłr- koncentrat var baseret p(cid:229) de samme kriterier og omkostninger, ville stłtten til smłrkoncentrat skulle v(cid:230)re hłjere. Kvalitetskra- vene til subsidieret smłr behłver derfor ikke at v(cid:230)re identiske med de krav, der g(cid:230)lder for smłr til offentlig og privat oplagring. Stłtten ydes endvidere til smłrkoncentrat, for hvilket der i for- ordningen er fastsat hłje kvalitetskrav, og ikke til de r(cid:229)varer, der anvendes til at fremstille det. Smłrkoncentratet kan anvendes til fremstilling af et mellemprodukt med et fedtindhold p(cid:229) 82 % tilsat rłbestoffer (»rekombineret smłr«), og stłtten er den samme som til 82 %-smłr tilsat rłbestoffer. Det er Kommissionens opfattelse, at hvis det ikke er tilladt at anvende produkter af ringere kvalitet til fremstilling af smłrkon- centrat, vil disse produkter forblive p(cid:229) markedet, hvor de kan risi- kere at skubbe dyrere smłr af hłjere kvalitet ud i offentlig inter- vention. Udbetaling af stłtte til importeret smłr udelukke importeret smłr fra ordningen for konditorsmłr. Af markeds- og kontrolhensyn er dette blevet afvist af medlemssta- terne, som p(cid:229)pegede, at det egentlige problem bestod i, at R(cid:229)det og internationale aftaler tillader import af smłr p(cid:229) pr(cid:230)ference- vilk(cid:229)r; men n(cid:229)r smłrret fłrst var importeret, skulle det efter deres mening behandles p(cid:229) samme m(cid:229)de som EU-smłr. Kommissionen er desuden bundet af internationale forpligtelser og aftaler og kan s(cid:229)ledes ikke stoppe udbetalingen af eksportrestitutioner for pro- dukter, der ikke er omfattet af bilag I, selv om de indeholder for- arbejdede importerede produkter, der er klassificeret under andre KN-koder. Revisionsretten anfłrer, at det er attraktivt at anvende smłr, der importeres i henhold til pr(cid:230)ferenceordninger, til fremstilling af koncentreret smłr, som er berettiget til stłtte i henhold til afs(cid:230)t- ningsforanstaltningen for konditorsmłr, fordi man derved undg(cid:229)r de emballerings- og distributionsomkostninger, der er forbundet med detailsalg. Kommissionen mener imidlertid, at selv om det kan v(cid:230)re en fordel at undg(cid:229) distributionsomkostningerne til detail- salg, udlignes denne fordel i nogen grad af, at den pris, der kan opn(cid:229)s for bulksmłr er lavere end prisen for sm(cid:229) pakker smłr til detailsalg. Endvidere er det dyrere at fremstille smłrkoncentrat af smłr end af flłde, der normalt anvendes som r(cid:229)vare, og som stłt- ten er baseret p(cid:229). De erhvervsdrivende kan desuden kun benytte denne mulighed lejlighedsvis, afh(cid:230)ngigt af markedsvilk(cid:229)rene. 34. Selv om R(cid:229)det i sin afgłrelse om decharge for regnskabs(cid:229)ret 1997 (1) har henstillet, at der indfłres en bestemmelse om, at smłrkoncentrat, der anvendes i henhold til ordningen for kondi- torsmłr, skal v(cid:230)re af EU-oprindelse, har det i sin nye grundfor- ordning (EF) nr. 1255/1999 (som har indarbejdet R(cid:229)dets forord- afs(cid:230)tnings- der ning foranstaltningerne) ikke udelukket anvendelsen af importeret smłr til fremstilling af smłrkoncentrat. Importeret smłr i sig selv er i forvejen udelukket fra ordningen. nr. 1723/81, bemyndiger (E(cid:216)F) S(cid:230)rlige sundhedsm(cid:230)ssige aspekter 35-38. Efter anmodning fra medlemsstaterne blev rłbestoffer indfłrt af kontrolhensyn for over 20 (cid:229)r siden. Produkter tilsat rłbestoffer er underlagt mindre streng kontrol end produkter uden rłbestoffer. P(cid:229) dav(cid:230)rende tidspunkt var der endnu ingen f(cid:230)llesskabslovgivning om tils(cid:230)tningsstoffer, aromastoffer osv. Det var derfor ikke Kommissionens ansvar at kr(cid:230)ve forudg(cid:229)ende test- ning eller godkendelse af anvendelsen af rłbestoffer i den form og i den yderst begr(cid:230)nsede m(cid:230)ngde, der var p(cid:229)kr(cid:230)vet. Det p(cid:229)hvilede medlemsstaterne, i og med at de havde godkendt f(cid:230)llesskabslov- givningens tilladelse til anvendelse af rłbestoffer, at sikre, at de p(cid:229)g(cid:230)ldende stoffer i henhold til national lovgivning kunne god- kendes til menneskefłde i den form og i den yderst begr(cid:230)nsede m(cid:230)ngde, der var p(cid:229)kr(cid:230)vet. Den seneste f(cid:230)llesskabslovgivning om tils(cid:230)tningsstoffer og nye levnedsmidler har ikke (cid:230)ndret denne grundholdning, eftersom rłbestoffer generelt ikke betragtes som levnedsmiddeltils(cid:230)tnings- stoffer i henhold til direktiv 89/107/E(cid:216)F, og de tjener et andet for- m(cid:229)l. I forl(cid:230)ngelse af en tidligere henstilling fra Revisionsretten 31-33. har Kommissionen forelagt forvaltningskomiteØn forslag om at (1) R(cid:229)dets henstilling af 15. 3. 1999 (R(cid:229)dets dokument 5911/99). 12. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 132/29 Den ekspertundersłgelse, som Retten henviser til, drejer sig om to bestemte rłbestoffer: thymol og capsaicin. Men ikke alle de rłbestoffer, der er tilladt i henhold til ordningen for konditor- smłr, anvendes i praksis, og ifłlge oplysninger, der efterfłlgende er modtaget fra medlemsstaterne, anvendes de to omhandlede aromastoffer ikke. P(cid:229) den anden side er de opfłrt i f(cid:230)llesskabs- fortegnelsen over ca. 3 000 aromastoffer, som skal vurderes af Den Videnskabelige KomitØ for Levnedsmidler i lłbet af de kom- mende fem (cid:229)r i henhold til R(cid:229)dets og Europa-Parlamentets for- ordning (EF) nr. 2232/96 (1). Kommissionen vil i Forvaltningsko- mitØen for M(cid:230)lk stille forslag om at lade de to ovenn(cid:230)vnte rłbestoffer udg(cid:229) fra ordningen for konditorsmłr. tern »sagkyndig forenklingsgruppe«, der blev nedsat i overens- stemmelse med Rettens henstillinger inden for rammerne af for- ordning (E(cid:216)F) nr. 570/88, og som havde til opgave at kombinere to forordninger. Forordningens struktur og regler afspejler bestr(cid:230)belserne p(cid:229) at sikre en bedre forvaltning og kontrol med f(cid:230)llesskabsmarkedet og f(cid:230)llesskabsmidler s(cid:229)vel som de komplicerede forhold, der głr sig g(cid:230)ldende i industrien og med hensyn til udv(cid:230)lgelsen af de pro- dukter, som kan omfattes af ordningen (cid:151) hvor henvisningen til den kombinerede nomenklatur er en afgłrende faktor. I henhold til ordningen for konditorsmłr tils(cid:230)ttes rłbestoffer til smłr, smłrkoncentrat og flłde, der er bestemt til yderligere for- arbejdning og til fremstilling af sammensatte levnedsmidler, som er omfattet af de almindelige m(cid:230)rkningsbestemmelser i R(cid:229)dets direktiv 79/112/E(cid:216)F (2). Direktivet d(cid:230)kker tillige aspektet forbru- geroplysning og -beskyttelse, og der er derfor i łjeblikket ingen planer om at indfłre specifikke m(cid:230)rkningsbestemmelser for rłbe- stoffer. Moms p(cid:229) EU-tilskud 39-41. Rettens p(cid:229)pegning af manglende harmonisering af lov- givningen om moms p(cid:229) tilskud er til dels et direkte resultat af momsdirektivet selv. Kommissionen har ad forskellige veje forsłgt at sikre en mere ens- artet fremgangsm(cid:229)de vedrłrende opkr(cid:230)vning af moms p(cid:229) til- skud, men uden held, idet medlemsstaterne ikke har kunnet n(cid:229) til enighed indbyrdes. Som led i bestr(cid:230)belserne p(cid:229) at modernisere og forenkle momssystemet agter Kommissionens at foresl(cid:229) en gen- nemgribende revision af ordningerne vedrłrende moms p(cid:229) til- skud i Unionen. I den forbindelse vil den tage hensyn til Rettens bem(cid:230)rkninger. S(cid:230)rlige svagheder ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2571/97 (»konditorsmłr«) Komplicerede regler 42-45. Forordning (EF) nr. 2571/97, der tr(cid:229)dte i stedet for for- ordning (E(cid:216)F) nr. 570/88 pr. 1. januar 1998, er resultatet af mere end to (cid:229)rs forberedende arbejde i arbejdsgrupper under Forvalt- ningskomitØen for M(cid:230)lk og Mejeriprodukter. Nationale eksperter (der skulle d(cid:230)kke alle aspekter i relation til forvaltningen af ord- ningen) og Kommissionens eksperter fra markedsafdelingen, med stłtte fra afdelingerne for juridiske anliggender, told, EUGFL og finanskontrol, deltog i udarbejdelsen af forordningen. Forordning- en tager desuden hensyn til henstillinger fra Retten og fra en eks- (1) EFT L 299 af 23. 11. 1996 s. 1. (2) EFT L 33 af 8. 2. 1979 s. 1. Kommissionen noterer sig Rettens synspunkt vedrłrende anvend- elsen af stłtten og er enig i, at lłbende vurdering af forvaltning og kontrol er p(cid:229)kr(cid:230)vet. Erfaringerne fra de to fłrste (cid:229)r, hvor den nye forordning har v(cid:230)ret i kraft, har imidlertid vist, at ordningen har fungeret tilfredsstillende. Rettens forslag i punkt 44 om at forhłje minimumsm(cid:230)ngden pr. bud ville ganske rigtigt reducere antallet af kontrolforanstaltning- er som omhandlet i artikel 23, stk. 2, i forordningen om ordning- en for konditorsmłr. Kommissionen vil se n(cid:230)rmere p(cid:229) dette for- slag. Fejl og mangler ved tilsynet 46-47. Koderne i den kombinerede nomenklatur og de stłttebe- rettigede produktgrupper er udvalgt med stor omhu for at sikre den stłrst mulige effektivitet. Forordning (EF) nr. 2571/97 (s(cid:230)rlig artikel 25 og bilag VIII til XIII) vil sikre, at der indberettes flere statistiske oplysninger om anvendelsen af forskellige typer stłt- teberettigede produkter, mellemprodukter og n(cid:230)rmere angivne f(cid:230)rdigvaregrupper i overensstemmelse med Rettens henstilling. Kommissionen mangler stadig fyldestgłrende, sammenlignelige oplysninger fra to store medlemsstater, for at den kan foretage en p(cid:229)lidelig evaluering. Dette har imidlertid ikke hindret Kommis- sionen i at gennemfłre en fornuftig markedsforvaltning og gen- nem licitationssystemet at neds(cid:230)tte stłtteniveauet. Medlemsstat- erne er gentagne gange blevet anmodet om at fremsende manglende oplysninger og overholde de tidsfrister, der er angivet i forordningen. S(cid:230)rlige svagheder ved Kommissionens forordning (E(cid:216)F) nr. 2191/81 (»smłr til nonprofit-organisationer«) 48-49. I henhold til forordningen skal medlemsstaterne iv(cid:230)rk- s(cid:230)tte alle de nłdvendige kontrolforanstaltninger til sikring af overholdelse af forordningens bestemmelser, og den administra- tive byrde for det udbetalende organ, som Retten henviser til, kan meget vel t(cid:230)nkes at v(cid:230)re for(cid:229)rsaget af den kompetente myndig- hed selv. 50. Denne afs(cid:230)tningsforanstaltning blev indfłrt med henblik p(cid:229) afs(cid:230)tning af overskydende m(cid:230)lkefedt, hvilket er m(cid:229)let for alle afs(cid:230)tningsforanstaltninger p(cid:229) det interne marked. Det af R(cid:229)det fastsatte retsgrundlag er ogs(cid:229) det samme. Kommissionen kan der- for ikke tilslutte sig Rettens forslag om at overfłre ordningen til budgetposten for fłdevarehj(cid:230)lp. C 132/30 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 12. 5. 2000 SVAGHEDER VED MEDLEMSSTATERNES ADMINISTRATION AF FORANSTALTNINGERNE 51-53. Idet Kommissionen noterer sig Rettens bem(cid:230)rkninger vedrłrende kontrolforanstaltningerne, skal det p(cid:229)peges, at der er ydet tilskud til omkring 500 000 tons smłr(cid:230)kvivalent (cid:229)rligt siden 1995, og at Kommissionen, for s(cid:229) vidt som medlemsstaterne har indberettet en r(cid:230)kke uregelm(cid:230)ssigheder i lłbet af denne periode, finder, at systemet har fungeret relativt tilfredsstillende. Rettens bem(cid:230)rkninger vil blive fulgt op i forbindelse med regn- skabsafslutningen og videresendt til de berłrte medlemsstater. Hvis de anfłrte kritikpunkter bekr(cid:230)ftes, kan de eventuelt fłre til finansielle korrektioner. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de af Retten p(cid:229)talte for- hold i Nederlandene (punkt 53), har Kommissionen indledt pro- ceduren med henblik p(cid:229) iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af de nłdvendige opfłl- gende kontrolforanstaltninger. m(cid:230)lkefedt og (cid:230)ndringer i stłtteniveauet vil ganske givet have ind- flydelse p(cid:229) valget mellem de forskellige fedtstoffer og p(cid:229) de m(cid:230)ng- der, der indg(cid:229)s kontrakt om; men ogs(cid:229) den sammenh(cid:230)ng, hvori s(cid:229)danne (cid:230)ndringer foretages, og mange andre faktorer indvirker p(cid:229) de erhvervsdrivendes valg og p(cid:229) hvor store m(cid:230)ngder, der p(cid:229) kort og lang sigt bydes p(cid:229). ˘ndrede og forventede stłttesatser, tilg(cid:230)ngeligheden af r(cid:229)varer og prisen p(cid:229) konkurrerende vegeta- bilske produkter, opskrifter, m(cid:230)rkevarer, image, kvalitet, smag, strategi, fremstillingsproces, indfłrelse af nye produkter osv. influ- erer alt sammen p(cid:229) de erhvervsdrivendes aktuelle og fremtidige efterspłrgsel. En analyse af hver af disse faktorer og deres respektive indflydelse p(cid:229) forvaltningen af afs(cid:230)tningsordningerne vil v(cid:230)re beh(cid:230)ftet med stor usikkerhed i betragtning af de komplicerede łkonomiske sammenh(cid:230)nge, der głr sig g(cid:230)ldende. AFS˘TNINGSFORANSTALTNINGERNES PRODUKTIVITET OG OMKOSTNINGSEFFEKTIVITET Bestemmelse af produktivitet og omkostningseffektivitet 54-56. I henhold til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 804/68 og for- ordning (E(cid:216)F) nr. 1723/81 (erstattet af forordning (EF) nr. 1255/ 1999) skal Kommissionen i den nuv(cid:230)rende overskudssituation stłtte smłrmarkedet. Forskellige afs(cid:230)tningsforanstaltninger til stłtte for det samlede forbrug af m(cid:230)lkefedt i form af smłr, smłr- koncentrat og flłde, er derfor blevet indfłrt. Balancen p(cid:229) markedet for smłr og de disponible oplysninger om de gennemfłrte subsidierede salg berettiger afs(cid:230)tningsforanstalt- ningerne, som sammen med interventionssystemet sikrer, at mar- kedsprisen for m(cid:230)lk kommer t(cid:230)ttere p(cid:229) den m(cid:229)lpris, der er fast- sat af R(cid:229)det. Foranstaltningerne har klart bidraget til at begr(cid:230)nse interventionsopkłb. Kommissionen understreger, at selv om der endnu ikke er foretag- et en specifik evalueringsundersłgelse, har den nłje overv(cid:229)get markedsforvaltningsforanstaltningerne for smłr i samarbejde med medlemsstaterne inden for rammerne af ForvaltningskomitØen for M(cid:230)lk. Der er desuden ved at blive etableret et system, som vil s(cid:230)tte Kommissionen i stand til at evaluere de tre markedsordninger, der skal reformeres i forbindelse med Agenda 2000 (markafgrłder, oksekłd og m(cid:230)lk), p(cid:229) mellemlang sigt (mellem 2002 og 2006). Det er i den forbindelse planlagt at evaluere den samlede markeds- ordning for m(cid:230)lk (herunder kvoteordningen) i 2001, s(cid:229)ledes at resultaterne kan foreligge betids nok til at kunne anvendes i for- bindelse med revisionen af kvoteordningen i 2003. Afgłrende faktorer for efterspłrgslen p(cid:229) det interne marked Karakteristik af markedet 57-60. Mange faktorer influerer p(cid:229) de erhvervsdrivendes valg mellem smłr eller en anden form for fedtstof. Stłtteniveauet for Smłrs konkurrencem(cid:230)ssige stilling i forhold til andre fedtstoffer 61-63. Vanskeligheden best(cid:229)r i praksis i at sikre, at de erhvervs- drivende anvender smłr/m(cid:230)lkefedt som r(cid:229)vare i stedet for andre fedtstoffer, og at stłtten via licitationssystemet fasts(cid:230)ttes p(cid:229) det lavest mulige niveau. Smłr er vegetabilske fedtstoffer overlegen med hensyn til kvalitet og smag, men da smłr er relativt dyrere, er industrien konstant p(cid:229) udkig efter m(cid:229)der, hvorp(cid:229) den kan erstatte smłr med billigere r(cid:229)varer. En stadig neds(cid:230)ttelse af stłttesatsen vil s(cid:229)ledes blot f(cid:229) de erhvervsdrivende til at afholde sig fra at kłbe smłr (navnlig til nye f(cid:230)rdigprodukter) og mindske ordningens produktivitet og dermed fłre til langt dyrere interventionsopkłb. Det er meget dyrt at skabe et anerkendt varem(cid:230)rke, og fłlgelig er det vanskeligt/omkostningskr(cid:230)vende at tr(cid:230)kke specialopskrifter tilbage. Hvis en erhvervsdrivende fłrst er g(cid:229)et over til at anvende vegetabilske fedtstoffer, er det meget lidt sandsynligt, at han vil g(cid:229) tilbage til smłr. P(cid:229) baggrund af de ovenn(cid:230)vnte faktorer og i betragtning af, at de erhvervsdrivende har en frist p(cid:229) tre til seks m(cid:229)neder til at iblande smłr i f(cid:230)rdigvarer, kan en neds(cid:230)ttelse af stłttesatsen p(cid:229) kort sigt f(cid:229) den modsatte virkning af den forventede og resultere i łget efterspłrgsel, is(cid:230)r hvis de erhvervsdrivende forventer en yderlig- ere neds(cid:230)ttelse af stłtten. Det er normal forbrugeradf(cid:230)rd at opti- mere indkłbene p(cid:229) kort sigt, hvis stłtten forventes at falde, og at minimere indkłbene, hvis stłtten forventes at stige. Stłttens indvirkning p(cid:229) f(cid:230)rdigvarernes pris 64-67. Form(cid:229)let med ordningen for konditorsmłr er ikke pri- m(cid:230)rt at reducere den endelige salgspris p(cid:229) f(cid:230)rdigvarer, men at fremme anvendelsen af m(cid:230)lkefedt som r(cid:229)vare i stedet for andre fedtstoffer. Endvidere er det meget vanskeligt pr(cid:230)cist at kortl(cid:230)gge indvirkningen p(cid:229) detailpriser og efterspłrgsel af (cid:230)ndringer i pri- sen p(cid:229) Øn r(cid:229)vare (som kan hidrłre fra (cid:230)ndringer i stłtten til smłr eller fra markedspriserne for smłr), is(cid:230)r n(cid:229)r den p(cid:229)g(cid:230)ldende r(cid:229)vares andel af f(cid:230)rdigvarens v(cid:230)rdi er minimal. 12. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 132/31 Stłtten overfłres ikke i sin helhed til detailprisen, men reduktio- nen af stłttens indvirkning błr begr(cid:230)nses til de ekstra omkost- ninger, der er nłdvendige for at deltage i ordningen. Forarbejd- ningsomkostninger, emballerings- og distributionsomkostninger osv. er mere eller mindre identiske for subsidierede og ikke- subisidierede produkter og błr derfor ikke betragtes som en reduktion af stłttens indvirkning, men som omkostninger, der er nłdvendige for at fremstille det łnskede produkt. P(cid:229) baggrund af det ovenn(cid:230)vnte mener Kommissionen, at der er en konstant risiko for, at de erhvervsdrivende, is(cid:230)r som fłlge af neds(cid:230)ttelser i stłtten og/eller forhłjede r(cid:229)varepriser, g(cid:229)r over til at anvende billigere vegetabilske fedtstoffer. Denne risiko vil łges, hvis prisforskellen mellem smłrfedt og egnede vegetabilske fedt- stoffer og usikkerheden omkring prisen p(cid:229) smłrfedt bliver stłrre. Sammenh(cid:230)ngen mellem efterspłrgsel, stłttesatser og markedspriser 68-71. Efter Kommissionens mening vil en forhłjet kłbspris, alt andet lige, mindske efterspłrgslen inden for rammerne af afs(cid:230)t- ningsforanstaltningerne og afstedkomme en opbremsning i den generelle tendens til łget anvendelse af m(cid:230)lkefedt i levnedsmid- delprodukter. Kommissionen vil gerne illustrere sit synspunkt med fłlgende beskrivelse af udviklingen p(cid:229) markedet. I 1994 blev der inden for rammerne af ordningen for konditor- smłr aftaget 450 000 tons, et tal, der som fłlge af den gradvise neds(cid:230)ttelse af stłtteniveauet i fłrste halvdel af 1995 faldt med 50 000 tons til omkring 400 000 tons i 1996. I samme periode blev 40 000 tons opkłbt i intervention. I 1997 łgedes afs(cid:230)tnin- gen i henhold til afs(cid:230)tningsforanstaltningen med 22 000 tons trods stigninger i markedsprisen for smłr og et konstant stłt- teniveau indtil december, idet de erhvervsdrivende łnskede at sikre sig forsyninger til den g(cid:230)ldende stłttesats. Neds(cid:230)ttelsen af stłttesatsen i december 1997 og april 1998 blev udlignet af lavere markedspriser. Som fłlge af afkortelsen af frist- en for iblanding fra seks til tre m(cid:229)neder i maj 1998 og fra fem til fire m(cid:229)neder i januar 1999 faldt efterspłrgslen efter subsidieret smłr med 25 000 tons i lłbet af de fłrste fem m(cid:229)neder af 1999. I lłbet af de fłrste seks m(cid:229)neder af 1999 blev der opkłbt 25 000 tons i intervention og stigningen i efterspłrgslen inden for ram- merne af ordningen for konditorsmłr i perioden juni-august 1999 var ikke tilstr(cid:230)kkelig til at hindre opkłb af yderligere 30 000 tons til offentlig oplagring i resten af 1999. 70. Anvendelsen af licitationssystemet har hidtil sikret den nłd- vendige afs(cid:230)tning af overskydende m(cid:230)lkefedt p(cid:229) en hensigtsm(cid:230)s- sig m(cid:229)de. Som tidligere n(cid:230)vnt er stłtteniveauet siden 1995 blevet nedsat med 35 %, svarende til (cid:229)rlige besparelser p(cid:229) 250 mio. EUR for en samlet m(cid:230)ngde p(cid:229) 500 000 tons. Stłtten er gradvis blevet nedsat inden for rammerne af licitationssystemet til dens nedre gr(cid:230)nse og anses ikke i łjeblikket for at v(cid:230)re for hłj, navnlig ikke i betragtning af, at der fortsat foretages interventionsopkłb. Sammenligning mellem afs(cid:230)tningsforanstaltninger og andre former for markedsintervention 74-75. Stłtten til konditorsmłr (910 EUR/ton for 82 % smłr uden rłbestoffer) er betydeligt lavere end udgifterne til eksport- restitutioner (1 700 EUR/ton), men de faktiske afs(cid:230)tningsomkost- ninger vil afh(cid:230)nge af produktivitetskoefficienten under de to for- anstaltninger. Kommissionen mener, at produktivitetskoefficienten er lavere for interne afs(cid:230)tningsforanstaltninger end for eksport- restitutioner, men at det under alle omst(cid:230)ndigheder er billigere at stłtte smłr direkte fra markedet i stedet for at foretage interven- tionsopkłb og efterfłlgende s(cid:230)lge det til nedsat pris. Afskaffelse af stłtteordningerne ville selvsagt ikke medfłre inter- ventionsopkłb af den samlede subsidierede m(cid:230)ngde (cid:151) men dog af en betydelig del af den. Det er ikke realistisk at forvente, at nogen afs(cid:230)tningsforanstaltninger p(cid:229) et overskudsmarked er 100 % produktive. Strukturbetinget overskud 76-78. Der er fortsat et strukturbetinget overskud i mejerisekto- ren, og de interne og eksterne stłtteforanstaltninger er blevet til- passet med henblik p(cid:229) at forbedre markedsbalancen. Trods tidlig- ere neds(cid:230)ttelser af m(cid:230)lkekvoterne vil der, som det fremg(cid:229)r af R(cid:229)dets afgłrelse i forbindelse med Agenda 2000, ogs(cid:229) fremover v(cid:230)re behov for stłtteforanstaltninger. Kommissionen har i tidens lłb stłttet generelle salgsfremmende foranstaltninger med henblik p(cid:229) at opretholde og łge det samlede forbrug af m(cid:230)lk og mejeriprodukter, men en specifik kampagne til fremme af efterspłrgslen efter smłr anses for at v(cid:230)re en opgave for industrien eller mejeriorganisationerne. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r kvoteordningen og spłrgsm(cid:229)let om justering af m(cid:230)lkeforsyningen ved forhłjelse af fedtindholdet i m(cid:230)lk, p(cid:229)peg- ede Kommissionen i sit svar p(cid:229) Rettens s(cid:230)rberetning nr. 4/93, at »ordningen med referencem(cid:230)ngder for m(cid:230)lkeproduktionen skal ikke forhindre et stigende fedtindhold i m(cid:230)lk, n(cid:229)r blot m(cid:230)lkepro- duktionen justeres tilsvarende«. I sit ovenn(cid:230)vnte svar fra 1994 sammenlignede Kommissionen overskridelsessanktionens stłrrelse med interventionsprisen for smłr og viste, at till(cid:230)gsbłden p(cid:229) grund af en overskridelse af fedtindholdet rent faktisk var p(cid:229) 55 %, et godt stykke over de 15 %, som R(cid:229)det har fastsat for de m(cid:230)ngder m(cid:230)lk, der overskri- der referencem(cid:230)ngden. Koefficienten svarende til den rent »kom- mercielle« neutralisering af det overskydende fedtindhold (vurde- ret p(cid:229) grundlag af prisen for smłr), uden sanktion, er 0,012. Kommissionen understregede i sit svar, at en alt for streng sank- tion ville f(cid:229) den modsatte virkning for det łnskede m(cid:229)l og i v(cid:230)rste fald kunne resultere i et sort marked for overskudsfedt. C 132/32 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 12. 5. 2000 Sammenfattende mener Kommissionen, at den nuv(cid:230)rende koef- ficient opfylder m(cid:229)ls(cid:230)tningen, som g(cid:229)r ud p(cid:229) at holde den sam- lede m(cid:230)lkeforsyning inden for den fastsatte m(cid:230)ngde. KONKLUSION 79. Det strukturbetingede overskud og det heraf fłlgende ved- varende behov for permanente afs(cid:230)tningsforanstaltninger for m(cid:230)lkefedt er resultatet af politiske beslutninger truffet af R(cid:229)det. 80. B(cid:229)de smłr af ringere kvalitet og importeret smłr indg(cid:229)r i smłrforsyningen, og de interne afs(cid:230)tningsforanstaltninger er ble- vet indfłrt for at sikre afs(cid:230)tningen af overskydende m(cid:230)lkefedt i form af smłr, flłde og smłrkoncentrat. Stłtteniveau og m(cid:230)ngde i forbindelse med ordningen for kondi- torsmłr og ordningen for koncentreret smłr til direkte forbrug fasts(cid:230)ttes ved offentlig licitation, og Kommissionen fłler sig over- bevist om, at anvendelsen af dette system hidtil har bevirket, at stłtten er blevet fastsat p(cid:229) et hensigtsm(cid:230)ssigt niveau og har sikret stabilitet og den mest rentable afs(cid:230)tning af smłroverskuddet p(cid:229) kort, mellemlang og lang sigt. Kommissionen har noteret sig Rettens bem(cid:230)rkninger vedrłrende moms og vil inddrage dem i sine overvejelser i forbindelse med fremtidige foranstaltninger til modernisering og forenkling af momssystemet. 81. Medlemsstaterne vil blive informeret om Rettens bem(cid:230)rk- ninger vedrłrende deres administration af afs(cid:230)tningsforanstalt- ningerne, og der vil i givet fald blive foretaget finansielle korrek- tioner i forbindelse med regnskabsafslutningen. Kommissionen łnsker imidlertid at p(cid:229)pege, at der er ydet tilskud til omkring 500 000 tons smłr(cid:230)kvivalent (cid:229)rligt siden 1995, og at Kommissionen, for s(cid:229) vidt som medlemsstaterne har indberet- tet en r(cid:230)kke uregelm(cid:230)ssigheder i den omhandlede periode, find- er, at systemet har fungeret relativt tilfredsstillende. 82. De seneste (cid:229)rs erfaringer viser, at der er en sammenh(cid:230)ng mellem stłtteniveau, den m(cid:230)ngde, der afs(cid:230)ttes i henhold til til- skudsordningerne, og interventionsopkłbenes omfang. Jo stłrre prisforskellen mellem subsidieret m(cid:230)lkefedt og vegetabilske fedt- stoffer bliver, jo stłrre er risikoen for, at de erhvervsdrivende g(cid:229)r bort fra m(cid:230)lkefedt, og dermed for mere omfattende interven- tionsopkłb. Eftersom der stadig finder en strukturbetinget over- skudsproduktion af m(cid:230)lkefedt sted, vil afs(cid:230)tningsforanstaltning- erne ogs(cid:229) fremover v(cid:230)re absolut nłdvendige. 83. Som det fremg(cid:229)r af de afgłrelser, R(cid:229)det har truffet i forbind- else med Agenda 2000, vil der ogs(cid:229) fremover v(cid:230)re et strukturbe- tinget overskud, og bortset fra begr(cid:230)nsede EU-stłttede salgsfrem- mende aktiviteter anses det for at v(cid:230)re en opgave for industrien og mejerisektorens interesseorganisationer at fremme efterspłrgs- len efter m(cid:230)lk og mejeriprodukter. Kommissionen vil forts(cid:230)tte bestr(cid:230)belserne p(cid:229) via en effektiv anvendelse af afs(cid:230)tningsforan- staltningerne at skabe balance mellem udbud og efterspłrgsel. Det er planen at p(cid:229)begynde en evaluering af den samlede mar- kedsordning for m(cid:230)lk i 2001, herunder af produktiviteten af de interne afs(cid:230)tningsforanstaltninger for smłr og skummetm(cid:230)lks- pulver. Kommissionen mener, at licitationssystemet i dets nuv(cid:230)rende form er produktivt. Siden begyndelsen af 1995 er stłtteniveauet for smłr inden for rammerne af ordningen for konditorsmłr ble- vet nedsat med 35 %. Smłr af ringere kvalitet og importeret smłr er en del af det generelle smłrfedtsoverskud, som skal afs(cid:230)ttes. Kommissionen har ikke planer om at begr(cid:230)nse stłtten til at g(cid:230)lde ikke-importeret kvalitetssmłr og ser ingen grund til at forhłje błden i forbindelse med forhłjet fedtindhold i m(cid:230)lk, der leveres under m(cid:230)lkekvoteordningen. Endelig finder Kommissionen det relevant at understrege, at p(cid:229) grund af den politik, der er fłrt i mejerisektoren i det sidste (cid:229)rti, is(cid:230)r hvad ang(cid:229)r forvaltningen af m(cid:230)lkekvoteordningen, blev der kun foretaget sm(cid:229) interventionsopkłb i perioden 1995-1998, og lagrene var nedbragt til ca. 3 000 tons ved udgangen af 1998 sammenlignet med 1,3 mio. tons ved udgangen af 1986. Uheldig- vis begyndte lagrene at vokse igen i 1999 og var ved (cid:229)rets udgang n(cid:229)et op p(cid:229) ca. 56 000 tons. Hertil kommer, at mejerisektorens andel af budgettet er faldet fra 6 mia. ECU svarende til 30 % af de samlede udgifter i 1985 til under 3 mia. EUR svarende til 7 % af udgifterne i 1999