title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Tiedotusstrategia EMUn toteuttamisen loppuvaiheessa

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
access to EU information
dissemination of EU information
public awareness campaign
third stage of EMU

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Brysselissä 2. 2. 2000 KOM (2000) 57 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Tiedotusstrategia EMUn toteuttamisen loppuvaiheessa SISÄLLYS YHTEENVETO 1. JOHDANTO 2. NYKYTILANNE 2. 1 TIEDOTUS JA TIEDONANNOT VUODESTA 1995 LÄHTIEN 2. 2 VALMIUSTILANNE VUODEN 1999 LOPUSSA 3. PAINOPISTEET JA STRATEGIA VUOSIKSI 2000 JA 2001 3. 1 TOIMINTAPERIAATTEET 3. 2 KOHDERYHMÄT tarve valmistautua euroon siirtymiseen tiedottamisen sisältö tiedotuskanavat aikataulu 3. 2. 1 Yritykset 3. 2. 2 Suuri yleisö 3. 2. 3 Erityisapua tarvitsevat ryhmät 3. 2. 4 Koululaiset 3. 2. 5 Euroalueen ulkopuolelle toistaiseksi jäävät jäsenvaltiot 3. 2. 6 Yhteisön ulkopuoliset maat 3. 3 ESIKUVA-ANALYYSIN KULKU 3. 3. 1 Yritykset 3. 3. 2 Suuri yleisö 3. 3. 3 Tavoitearvojen saavuttaminen 4. ROOLIT JA VASTUUT TIEDOTUKSESSA 4. 1 EUROOPAN PARLAMENTTI 4. 2 JÄSENVALTIOT 4. 3 EUROOPAN KOMISSIO 4. 4 EUROOPAN KESKUSPANKKI 5. JOHTOPÄÄTÖKSET 6. LIITE: RAHOITUSSELVITYS 2 YHTEENVETO 1. Euroopan unioni on nyt viimeisessä vaiheessa tiellään kohti talous- ja rahaliittoa, joka käynnistyi yli kymmenen vuotta sitten. Rahaliitosta tuli todellisuutta 1. tammikuuta 1999. Siitä lähtien euro on ollut 11 jäsenvaltion raha Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen sisältyvän suunnitelman mukaisesti. Kolme vuotta kestävä siirtymäkausi päättyy keskiyöllä 31. joulukuuta 2001. Vuoden 2002 tammikuun 1. päivästä lähtien pankit liikkeeseen ainoastaan laskevat euroseteleitä ja -kolikoita. Jäsenvaltiot tekevät parhaansa varmistaakseen, että suurin osa käteismaksuista suoritetaan euroilla 1. tammikuuta alkavan kahden viikon jakson loppuun mennessä, ja vuoden 2002 maaliskuun alussa kansalliset setelit ja kolikot pitäisi olla poistettu käytöstä. Tämän kaiken valmistelu on valtava haaste. Sitä varten tarvitaan jatkuvaa ja keskitettyä tiedotuskampanjaa, jotta kaikki voivat vastata siihen menestyksekkäästi. Vaikka toissijaisuusperiaate tarkoittaa, että päävastuu eurosta tiedottamisesta on jäsenvaltioilla, mukana on vielä myös merkittävä ulottuvuus yhteisötasolla: tämän tiedonannon tarkoituksena on saattaa ajan tasalle kampanjan painopisteet ja strategia sekä osoittaa, että komissio on sitoutunut tähän asiaan. 2. Nykytilanne Euron käyttöönotto vuoden 1999 alussa oli täydellinen menestys: pankit, joukkovelkakirja-, osake- ja valuuttamarkkinat siirtyivät kaikki käyttämään euroa hyvässä järjestyksessä hyvin valmistautuneina. Eurosta tuli saman tien maailman johtavia valuuttoja ja euro-obligaatiot tasavertaisesti kilpailla dollariobligaatioiden kanssa. EMUn talouspoliittisesta alkoivat viitekehyksestä seuraava vakaus yhdistyneenä rakenteellisiin muutoksiin tuo eteemme vauraamman ja dynaamisemman Euroopan. Ennen vuotta 2002 jää vielä tehtävää. Pienet ja keskisuuret yritykset eivät vieläkään suhtaudu euroon siirtymiseen riittävän ja on vakavasti. Kokonaisuutena katsoen pk-yritykset eivät valmistaudu tarpeeksi nopeasti, olemassa todellinen vaara, että osa niistä jättää tekemättä sisäiset muutokset, jotka ovat välttämättömiä, joulukuuta 2001 päättyvän siirtymäkauden jälkeen. On mahdollista, että vuoden 2000 ongelma on aiheuttanut hämmennystä yrityksissä. jatkaa liiketoimintaansa 31. jotta ne voisivat - Euron käyttö on ollut yritysten sisällä, yritysten välillä sekä yksityishenkilöiden tasolla huomattavasti vähäisempää kuin ennen euron 1. tammikuuta 1999 tapahtunutta käyttöönottoa oletettiin. - Suurin osa kansalaisista on saanut jonkin verran tietoa yhteisestä rahasta, mutta he saattavat unohtaa sen. Osaselityksenä ovat epäilemättä pankkien rajat ylittävistä tilisiirroista euroalueella edelleen veloittamien korkeiden maksujen aiheuttamat reaktiot. Lisäksi tavallisilla kansalaisilla ei ole ollut juurikaan kannustimia valmistautua tapahtumaan, joka tuntuu olevan kaukana yli kahden vuoden päässä. 3 3. Tiedotusstrategian tulee olla kustannustehokas ja sen tulee saada kansalaisten tuki eurolle kaikkien toimijoiden tiiviillä yhteistyöllä ja erityisesti Euroopan keskuspankin kanssa, joka aloittaa tänä vuonna merkittävän kampanjan. Tämä on tarpeen, jotta kampanjan kustannustehokkuus olisi hyvä ja jotta sillä onnistuttaisiin saamaan kansalaisten tuki eurolle. Jäsenvaltiot toteuttavat tehokkaimmat toimenpiteet omalla maaperällään: vaikutus on suurempi, un toteuttamisen hoitavat tahot, joihin kansalaiset luottavat, helposti lähestyttävällä tavalla ja kulttuurisesti sopivassa muodossa (toissijaisuus ja läheisyys). Mahdollisuuksien mukaan julkisen ja yksityisen sektorin osapuolten tulee määritellä indikaattorit auttavat niitä mittaamaan tiedotustoiminnallaan saavuttamaa edistystä. ja asettaa tavoitearvot (benchmarks), jotka Seurantaa tulee suorittaa tutkimusten avulla sekä yhteisötasolla että kansallisella tasolla, kampanjoiden tavoitteita ja välineitä tulee tarkastella uudelleen ja muuttaa tulosten mukaisesti. ja 4. Kampanjoissa tulee keskittyä useampaan kohderyhmään: - Yritykset (erityisesti pk-yritykset) Jos toimenpiteisiin ei ryhdytä pian, on olemassa todellinen vaara, että tuhannet yritykset jättävät siirtymisensä viime hetkeen tai vuoteen 2002. Tämä aiheuttaisi pullonkauloja ja pulaa voimavaroista ja saattaisi aiheuttaa pahaa sekaannusta kuluttajille sekä olla haitallista koko euroalueen taloudelle. Tässä tiedonannossa esitetään viestejä ja todetaan, että ne ja tavat esittää niitä täytyy sovittaa kyseisten yritysten luonteeseen. - Suuri yleisö Sen lisäksi, että kansalaisilla ja kuluttajilla on oikeus saada tietoa muutoksista, jotka vaikuttavat heihin suoranaisesti, on välttämätöntä, että kansalaiset ovat hyvin perillä asiasta ja hyvin valmistautuneita, jotta siirtymisen muut näkökohdat voivat sujua kitkattomasti. Siksi heidän täytyy olla täysin valmistautuneita ennen vuoden 2002 tammikuun 1. päivää, jolloin he alkavat käyttää euroseteleitä ja -kolikoita. Tässä tiedonannossa suositellaan sopivia viestejä ja tiedotuskanavia. Yhteiskunnissamme on suuria ihmisryhmiä, jotka jäävät perinteisten tietovirtojen ulkopuolelle. Tämä tarkoittaa, että he eivät jos tiedotusstrategiat perustuvat yksinomaan julkaistuun materiaaliin sekä radioon ja televisioon välineinä ja tiedotuskanavina. Tämän ongelman voittamiseksi on kehitetty strategia. todennäköisesti omaksu ”eurokieltä”, Komissio on jatkuvasti painottanut, kuinka tärkeää on tiedottaa koululaisille, koska heillä voi olla rooli aikuisten opettajana. - Euroalueen ulkopuolisten maiden, sekä ulkopuolelle toistaiseksi jäävien jäsenvaltioiden että muiden kuin EU:n jäsenvaltioiden, tarpeet täytyy myös ottaa huomioon. Tiedonannossa erotellaan tarpeet sen mukaan, mikä on kunkin maan suhde euroalueeseen: euroalueen ulkopuolelle toistaiseksi jäävät jäsenvaltiot, EU:n jäsenehdokasvaltiot tai kolmannet maat. 4 5. Aikataulu: Vuonna 2000 yrityksiin tulee keskittyä tehokkaasti, jotta ne kaikki voivat ryhtyä tarvittaviin toimiin hyvissä ajoin. Myös kansalaisiin kohdistuva vahva tietovirta tulee pitää käynnissä: heidän täytyy tietää, että tehokas kampanja antaa heille kaiken heidän tarvitsemansa tiedon hyvissä ajoin, mutta sen lisäksi heidät täytyy myös saada vakuuttuneiksi yhteisen rahan eduista sekä pitää ajan tasalla siirtymisen yksityiskohdista. Vuonna 1999 aloitettuja toimia väestön erityisryhmille tiedottamiseksi tulee jatkaa. Vuonna 2001 sekä suuren yleisöön että sen erityisryhmiin kohdistuvaa kampanjaa tulee tehostaa: kansalaisten täytyy ymmärtää asioiden moninaisuus, mutta erityisesti heidän täytyy ja arvot euroina sekä tottua setelien ja kolikoiden ilmiasuun. Yrityksiin ymmärtää hinnat jotta otettaisiin huomioon kohdistuvaa kampanjaa tulee jatkaa ja tarvittaessa muuttaa, tutkimustulosten osoittama muuttunut tilanne. Kampanjaa täytyy jatkaa vuoden 2002 alkukuukausina rinnakkaiskäytön vaiheen aikana ja mahdollisesti myöhemminkin. 5 1. JOHDANTO Euroopan unioni on nyt viimeisessä vaiheessa tiellään kohti talous- ja rahaliittoa, joka käynnistyi yli kymmenen vuotta sitten. Rahaliitosta tuli todellisuutta 1. tammikuuta 1999 Euroopan unionin tehtyyn sopimukseen sisältyvän suunnitelman mukaisesti. EMUn edut tuntuvat jo nyt: - Meillä on nyt vakauden kulttuuri. EMUn valmisteluprosessi, varsinkin tarve täyttää lähentymiskriteerit, kasvu- ja vakaussopimuksen määräykset sekä kansallisten talouspolitiikkojen tiivis yhteensovittaminen ovat ja tasaisesti paranevat näkymät talouskasvulle. talouden perustekijät taanneet vahvat - Rahoitusmarkkinoilla eurosta on tullut dollarin kanssa yhdenvertainen laskettaessa liikkeeseen uusia kansainvälisiä velkakirjoja. - Kasvu ja myös vakaat hinnat, matalat korot ja epävarmuustekijöiden väheneminen koituvat hyödyksi liike-elämän lisäksi myös koko väestölle, kun myös työllisyys paranee. Eurooppa-neuvoston Madridin kokouksessa vuoden 1995 joulukuussa päättämä kolmen vuoden siirtymäkausi päättyy keskiyöllä 31. joulukuuta 2001, ja euroon siirtyvien maiden1 pankit laskevat liikkeeseen vuoden 2002 tammikuun 1. päivästä lähtien ainoastaan euroseteleitä ja -kolikoita. Jäsenvaltiot tekevät parhaansa varmistaakseen, että suurin osa käteismaksuista suoritetaan euroilla tammikuun puolestavälistä alkaen ja vuoden 2002 maaliskuun alussa kansalliset setelit ja kolikot pitäisi olla poistettu käytöstä. Eurosetelin ja -kolikoiden käyttöönottoon on aikaa alle kaksi vuotta; tämä on suhteellisen lyhyt aika valmistautua. Tehtävää on vielä paljon: - Kaikkien yritysten, pankkien ja hallintoelinten täytyy olla valmiit käyttämään ainoastaan euroja 1. tammikuuta 2002. - Myös yksityishenkilöiden täytyy olla valmiit. Heidän täytyy hyvin lyhyessä ajassa oppia tuntemaan uusi raha, mihin kuuluu uuden rahan arvon ymmärtäminen ja tottuminen uusien setelien ja kolikoiden ulkoasuun. Tämän kaiken valmistelu on valtava haaste, ja siihen vastaaminen on välttämätöntä. Sitä varten tarvitaan jatkuvaa ja keskitettyä tiedotuskampanjaa. Tämän tiedonannon tarkoituksena on määritellä kampanjan painopisteet ja strategia. 2. NYKYINEN TILANNE 2. 1 TIEDOTUS JA TIEDONANNOT VUODESTA 1995 LÄHTIEN tiedonannot ovat Euroa koskevat tehostuneet siitä lähtien, kun komissio aluksi luonnosteli strategian vuoden 1995 toukokuussa vihreässä kirjassaan Käytännön järjestelyistä yhtenäisvaluutan käyttöön ottamiseksi. Komissio hyväksyi helmikuussa 1998 tiedonannon euron tiedotusstrategiasta2. jatkuvasti 1Jos asiayhteys ei toisin osoita, euroalueella tarkoitetaan siinä mukana olevia jäsenvaltioita ja niiden kansalaisia, yrityksiä, jne. 2COM(1998)39, Komission tiedonanto euron tiedotusstrategiasta, helmikuu 1998. 6 Yhteydenpidolle yhteisötasolla on ollut tunnusomaista komission aloitteiden ja käynnissä olevien toimintojen, parlamentin ja jäsenvaltioiden kehittämien kansallisten kampanjoiden välinen tiivis ja menestyksekäs koordinointi. Euro – Euroopan yhteinen raha -kampanja käynnistettiin vuonna 1996 osana PRINCE-ohjelmaa (Euroopan kansalaisten tiedotusohjelma), ja siihen on käytetty yli 117 miljoonaa euroa viimeisten neljän vuoden aikana. Vuosina 1998–1999 noin kaksi kolmasosaa tästä summasta on käytetty sopimusten kautta. Niillä järjestetään rahoitusta tiedotukseen ja valmistelutoimiin jäsenvaltioissa, mikä perustuu yhteisymmärryspöytäkirjoihin, joilla luodaan jäsenvaltioiden, komission ja parlamentin välinen yhteistyö. Jäsenvaltioiden täytyy kaikissa tapauksissa sijoittaa itse vähintään yhtä suuri summa kuin ne saavat unionin budjetista. Tänä vuonna on voimassa yhteensä 13 sopimusta (11 euron käyttöön ottavaa maata sekä Kreikka ja Ruotsi). Euroopan parlamentti on jatkuvasti edistänyt ja myöntänyt rahoitusta tiedotusstrategiaan täyttääkseen kansalaisten tarpeet. Parlamentti toimii yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kanssa kaikissa niissä maissa, jotka toteuttavat tiedotuskampanjoita yhdessä Euroopan komission kanssa. Lisäksi komissiolle on ollut suurta apua kahdesta Euroopan parlamentin mietinnöstä3, joiden suosituksista suurin osa on otettu mukaan tähän tiedonantoon. Komissio on pitänyt tiedotustoimiensa perustana yhteistyön, koordinoinnin ja toissijaisuuden ohjaavia periaatteita. Se on toiminut liikkeellepanevana voimana ja koordinaattorina sekä myös huolehtinut merkittävistä rahasummista, jotka neuvosto ja parlamentti ovat myöntäneet eurosta tiedottamiseen. ja toteutti Euroon siirtyminen helpoksi -hankkeen osana tiedotus- Komissio on myös pitänyt hyvin tärkeänä, että yhteistyössä toimivia ja kerrannaisvaikutuksia aikaansaavia organisaatioita kannustetaan edistämään yritysten valmisteluja ja että tuetaan rajat ylittävää yhteistyötä, joka on suunniteltu parantamaan kansalaisten ja kuluttajien tietoja eurosta. Komissio käynnisti ja koulutusohjelmia sekä myös kansainvälisiä pilottihankkeita kaupungeissa ja alueilla. Komission edustustot seminaareja tärkeimmissä rahoitusmarkkinakeskuksissa ympäri maailmaa. Lisäksi komissio on osallistunut näyttelyihin ja ja tausta-asiakirjoja, kuten InfEuro-tiedotteen, interaktiivisia valmistautumispakkauksia, oppaita, videoita, julisteita sekä myös euroa koskevat Internet-sivut, jotka ovat muodoltaan interaktiivinen tietokanta (QUEST). järjestivät kolmansissa maissa 80 eri joihin sisältyi tilaisuutta, runsaasti tuottanut tietoa tiedottaneet kansalaisilleen aktiivisesti eurosta, ja euroalueeseen kuuluvat Jäsenvaltiot ovat jäsenvaltiot ovat käynnistäneet joissa käytetään televisiota ja laajamittaisia kampanjoita, tiedotusmateriaalien massajakelua. Monissa maissa on otettu käyttöön ilmaisia puhelinpalveluja ja erityisiä Internet-sivuja. Monet maat ovat perustaneet liikkuvia tiedotusnäyttelyitä, ja samalla erityisiä yhteyksiä yksityisen sektorin kampanjoihin on luotu laajasti. Komission kanssa tehtävien sopimusten (ks. yllä) mukaiset kohderyhmät ovat suuri yleisö, koululaiset, luottamustehtävissä toimivat henkilöt, yritykset, virkamiehet, naiset, eläkeläiset ja erityisryhmät. Yksityisen sektorin tiedontarjoajat on myös olleet yhä aktiivisempia. Eri sektoreilla toimivat organisaatiot ja järjestöt ovat toimineet ahkerasti sekä tiedottaessaan jäsenilleen että edistäessään euroon valmistautumista. Näihin kuuluu pankkeja ja rahoituslaitoksia sekä tärkeimpiä Euroopan liike-elämän järjestöjä. Viimeksi mainitut ovat painottaneet yhä enemmän pk-yritysten tietoisuutta tarpeesta valmistautua käymään kauppaa euroina. Komissio on tukenut monien tällaisten aloitteiden rahoittamisesta sekä kansallisella että alueellisella tasolla jäsenvaltioissa, ja tähän on 3Esittelijä: Helena Torres Marques (CO50), Esittelijä: Aldo Arroni (A4-0485/1998) 7 sisältynyt euroneuvontakeskusten toimia. Nämä keskukset pyrkivät jatkuvasti edistämään pk- ja rahoittanut sosiaalipoliittisesti yritysten valmistautumista. Komissio on myös kannustanut suuntautuneiden yleishyödyllisten organisaatioiden ja kansalaisjärjestöjen toimia. 2. 2 VALMIUSTILANNE VUODEN 1999 LOPUSSA Ne tahot, ja erityisesti rahoitusala, joita 1. tammikuuta 1999 tapahtunut euron käyttöönotto koski, suoriutuivat varmasti vaikuttivat tähän. siirtymisestä menestyksekkäästi. Aikaisemmat tiedotuskampanjat Jäsenvaltioista tulleet raportit, komission suorittamat tutkimukset ja yksityinen sektori antavat seuraavanlaisen kuvan vallitsevasta tilanteesta lähestyttäessä vuoden 1999 loppua: - Euron käyttö on ollut yritysten sisällä, yritysten välillä sekä yksityishenkilöiden tasolla tammikuuta 1999 tapahtunutta huomattavasti vähäisempää kuin ennen euron 1. käyttöönottoa kirjanpitonsa yritykset oletettiin. Verrattain ja hyvin harvat euromääräiseksi, mikä auttaisi välttämään pullonkauloja vuonna 2001, yksityishenkilöt ovat käyttäneet maksaessaan tietoisesti euroa. olivat muuttaneet harvat eivät vieläkään suhtaudu euroon siirtymiseen riittävän vakavasti. - Pk-yritykset ja on olemassa Kokonaisuutena katsoen pk-yritykset eivät valmistaudu tarpeeksi nopeasti, todellinen vaara, että osa niistä jättää tekemättä sisäiset muutokset, jotka ovat välttämättömiä, jotta ne voisivat jatkaa liiketoimintaansa 31. joulukuuta 2001 päättyvän siirtymäkauden jälkeen. On mahdollista, että vuoden 2000 ongelma on aiheuttanut hämmennystä yrityksissä. - Yritykset ovat kuitenkin yhä enemmän pohtineet euroon siirtymisen käytännön näkökohtia työntekijöiden, asiakkaiden ja tavarantoimittajien kanssa. - Hintojen kaksoismerkintöjä sekä kansallisina valuuttoina että euroina käytetään laajasti vähittäiskaupassa ja palveluissa. - Suurin osa kansalaisista on saanut jonkin verran tietoa yhteisestä rahasta, mutta he saattavat unohtaa sen. Tammikuun 1. päivänä tapahtuneen euron käyttöönoton aikoihin saadun laajan julkisuuden jälkeen euro sai osakseen rohkaisevan paljon julkista mielenkiintoa, tietoisuutta ja tukea. Tuoreemmat mielipidetutkimukset osoittavat, että tämä into on siitä lähtien muutamin merkittävin poikkeuksin laantunut; ihmiset ovat taipuvaisia unohtamaan aikaisemman tietonsa. Lisäksi mielenkiinto on vähentynyt, ja osaselityksenä ovat epäilemättä pankkien rajat ylittävistä tilisiirroista euroalueella veloittamien korkeiden maksujen aiheuttama reaktiot sekä myös muut juurikaan kannustimia valmistautua tekijät. Lisäksi tapahtumaan, joka tuntuu olevan kaukana yli kahden vuoden päässä. tavallisilla kansalaisilla ei ole ollut 3. PAINOPISTEET JA STRATEGIA VUOSIKSI 2000 JA 2001 Neljä vuotta kestäneen tiedottamisen arviointi, nykyinen valmiustila sekä se, että rahaliitto on nyt käynnistetty menestyksekkäästi, osoittavat, että vuosien 2000 ja 2001 painopisteiden ja strategian painopistettä tulee nyt muuttaa. 3. 1 TOIMINTAPERIAATTEET Komissio pitää eurosta tiedottamisesta saamansa laajan kokemuksen sekä jäsenvaltioiden tiedotuksesta vastaavien tahojen kanssa käymiensä keskustelujen perusteella seuraavia periaatteita oleellisen tärkeinä menestymisen kannalta. Selkeästi määritellyt tavoitteet 8 Kaikkein tahojen, jotka levittävät tietoa, on määriteltävä selkeästi, mitä tarkoittaa käsite ”olla tavoitteet. Tavoitteet ovat erilaiset eri valmiina euroon” samoin kuin tästä seuraavat kohderyhmien osalta. Tätä aihetta käsitellään edelleen kohdissa, jotka koskevat kohderyhmiä (3. 2) ja esikuva-analyysia (benchmarking) (3. 3). Tiivis koordinointi ja yhteistyö Eurooppalaisilla, kansallisilla, alueellisilla ja paikallisilla viranomaisilla on suurempi vaikutus, jos ne käyttävät koordinoituja toimia sen sijaan, että ne toimisivat ottamatta toisiaan huomioon. ja Yhteisön toimielinten täytyy tehdä sosiaalikomitea sekä alueiden komitea. Uutena haasteena on jäsenvaltioiden toimien integrointi Euroopan keskuspankin käynnistämään kampanjaan (ks. 4. 4 kohta). Komissio voi varmistaa joihin ryhdytään Euroopan unionin tämän yhteisötasolla sekä niiden aloitteiden tapauksessa, ulkopuolisissa maissa. Kaikissa jäsenvaltioissa, myös euroalueen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa, tarvitaan kuitenkin erityisjärjestelyjä. tiiviimpää yhteistyötä, mukaan lukien talous- Toissijaisuus Jäsenvaltioiden täytyy toteuttaa laajimmat ja siksi myös tehokkaimmat tiedotustoimet omalla maaperällään. Tämä on jäsenvaltioiden, Euroopan komission ja Euroopan parlamentin välisten 2. 1 kohdassa kuvailtujen sopimusten logiikka. Läheisyys Tietoon suhtaudutaan todennäköisemmin vakavasti, jos sitä jakavat ennakoivasti tahot, joihin kansalaiset luottavat. Tämä on erityisen tärkeää pk-yrityksille, yksityisyrittäjille sekä niille, joiden on vaikea hankkia tietoa muilla tavoin. Sen lisäksi että alueellisten ja paikallisten viranomaisten hyödyt optimoidaan, läheisyyden ydin on siinä, että sen avulla pannaan liikkeelle runsaasti muita organisaatioita ja järjestelmiä tarjoamaan tietoa kansalaisille usein henkilökohtaisesti ja helposti lähestyttävässä teknisesti ja kulttuurisesti sopivassa muodossa. Seuranta, valvonta ja joustavuus Joustavuus on oleellisen tärkeää, jotta kampanjoiden päämääriä, tavoitteita ja keinoja voidaan tarkastella ja muuttaa olosuhteiden muutosten mukaisesti. Tätä varten tarvitaan palautetta. Tätä varten tästä lähtien ja niin kauan kuin on tarpeen täytyy suorittaa säännöllisiä ja yksityiskohtaisia tiedotuskampanjoiden menestystä tai sen tutkimuksia, puutetta. Tämä on alla olevassa 3. 3 kohdassa kuvattuun esikuva-analyysiin perustuvan lähestymistavan ydin. Sekä unionin että kansallisten viranomaisten tulee suorittaa seurantaa jotta vältettäisiin voimavarojen päällekkäinen käyttö. Komissio mieluiten koordinoidusti, ilmoittaa tuloksista niille tahoille, joita asia pääasiassa koskee. jotta voitaisiin arvioida säännöllisesti 3. 2 KOHDERYHMÄT 3. 2. 1 Yritykset Tarve valmistautua euroon siirtymiseen Kaikkia euroalueen yrityksiä koskee juridinen vaatimus käydä kauppaa euroina vuoden 2002 tammikuun 1. päivästä lähtien. Ilmeisesti vähittäiskauppiaat joutuvat käsittelemään kansallisia seteleitä ja kolikoita suhteellisen lyhyen jakson aikana, kun niitä on vielä käytössä, mutta yritykset, jotka eivät kykene käymään kauppaa euroina tammikuun 1. päivästä lähtien, eivät voi käydä kauppaa laillisesti. Erityisiä määräyksiä uusien sopimusten tekemisestä vanhan kansallisen valuutan määräisinä vuoden 2001 joulukuun 31. päivän jälkeen ei ole olemassa. 9 Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen keväällä 1999 suorittaman tutkimuksen mukaan, jossa otoksena oli 7 000 EU:n 18 miljoonasta pk-yrityksestä, vain 43 prosenttia pk-yrityksistä oli jo ottanut huomioon euron vaikutuksen toimintaansa, ja vielä harvemmat, 18 prosenttia, olivat laatineet yksityiskohtaisen strategian. Monet yrityksistä aikoivat odottaa ensi vuoteen tai jopa vuoteen 2002 saakka, ennen kuin alkavat tehdä niin. Saman mielipidetutkimuksen mukaan yritysten merkittävällä vähemmistöllä on ainoastaan heikko käsitys juridisista velvoitteistaan, sillä 24 prosenttia niistä ei aio saattaa loppuun yhteiseen rahaan siirtymistään ennen vuoden 2002 puoliväliä tai loppua. On selvää, että liian monet yritykset eivät ole vielä keskittyneet siihen, kuinka niistä tulee euron käyttäjiä hyvissä ajoin. On todellakin odotettavissa, että tuhannet yritykset jättävät siirtymisensä viime hetkeen tai vuoteen 2002. Tämä aiheuttaisi pullonkauloja ja pulaa voimavaroista ja saattaisi aiheuttaa pahaa sekaannusta kuluttajille sekä olla haitallista koko euroalueen taloudelle. Tiedottamisen sisältö Tavoitteena tulee olla, että kaikki toimijat, jokainen ammatinharjoittaja ja kauppaa käyvä, saadaan vakuuttuneiksi siitä, että niillä täytyy olla valmiina seuraavaa: - Päivämäärä, kirjanpidon euromääräiseksi. Tämä kilpailukykyyn. jolloin ne ovat valmiit käymään kauppaa euroina ja muuttamaan sisäisen joka vaikuttaa yrityksen saattaa olla tärkeä asia, - Siirtymissuunnitelma (mitä tehtäviä suoritetaan ja milloin). - Henkilöstö- ja muita voimavaroja suunnitelman toteuttamiseksi. - Budjetti. Tämä tarkoittaa, että yritysten täytyy valmistautua kirjanpitoon, tuotteiden ja palvelujen hinnoitteluun, kanssakäymiseen asiakkaiden ja kuluttajien kanssa, maksujen suorittamiseen ja sosiaaliturvamaksujen maksamiseen sekä vastaanottamiseen, henkilöstön palkkojen maksuun euroina. laskuttamiseen, verojen ja Lisäksi hyvin monet yritykset ovat strategisen haasteen edessä. Niiden täytyy myös sopeutua siihen tosiasiaan, että niiden kotimarkkinat ovat nyt paljon laajemmat kuin aikaisemmin ja että kotimarkkinoiden tilanne muuttuu yhä kilpailuhenkisemmäksi ja että niille on luonteenomaista hintojen selkeä esittäminen euroina. Tämä saattaa tuottaa yrityksille suoranaista hyötyä. Niiden sekä tulee tuotesuunnitteluun uusia mahdollisuuksia yhtiön rakenteen tehostamiseksi ja käyttökulujen vähentämiseksi esimerkiksi keskittämällä rahoitushallintoa, monipuolistamalla hankintoja ja yksinkertaistamalla kirjanpitoa. hinnoittelukäytäntöihin tarkastella vaikutusta markkinoihin, -kehitykseen. Samalla täytyy myös johtajien arvioida euron alkaa ja Mitä pienempi yritys on, sitä pienempi on muutos ja sitä helpompaa ja nopeampaa on siirtyminen: monissa tapauksissa kysymys on vain laskutuksesta ja maksusuorituksista euroina sekä kirjanpidosta euroina. Kuitenkin kaikkien yritysten, jotka ovat edes jossakin määrin riippuvaisia tietokoneesta toiminnassaan ja hallinnossaan, täytyy hankkia ja testata sopivat ohjelmistot ajoissa ennen vuoden 2001 loppua. Lisäksi täytyy kiinnittää erityistä huomiota muutamiin alaryhmiin: - Pienet ja hyvin pienet yritykset mukaan lukien ammatinharjoittajat. 10 - Vähittäiskauppiaat ja erityisesti pienet vähittäiskauppiaat, joiden täytyy oman siirtymisensä toteuttamisen lisäksi tietää, kuinka käsitellä euroseteleitä ja -kolikoita. - Yritykset turistikohteissa, koska ne saattavat olla ensimmäisiä, joita pyydetään ottamaan vastaan maksuja euroina. - Euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden yritykset, jotka saattavat olla huonosti tietoisia siitä, että niiden täytyy olla valmiit käyttämään euroja, jos ne ostavat tai myyvät tavaroita ja palveluja euroalueella. Euroalueeseen vuonna 2002 mahdollisesti liittyvien maiden yrityksissä tarvitaan laajempaa valmistautumista. - Maantieteellisesti syrjäisillä tai eristäytyneillä alueilla sijaitsevat yritykset, välttämättä saaneet riittävästi tietoa aikaisempien tiedotuskampanjoiden kautta. jotka eivät ole Tiedotuskanavat Joka maassa toteutettavan keskitetyn kampanjan lisäksi on välttämätöntä käyttää monia muitakin tiedotuskanavia: - Vakiintuneita kerrannaisvaikutuksen aikaansaavia tahoja kohdeyritysten tavoittamiseksi, mukaan lukien tilintarkastajat ja kirjanpitäjät, kauppakamarit, teollisuuden, käsityöalojen ja liike- elämän organisaatiot ja toimialajärjestöt sekä kansallisella että yhteisötasolla. Loppujen lopuksi pankit ovat erittäin tärkeitä tiedotuskanavia, koska ne tarjoavat palvelujaan kaikille pk-yrityksille. - Suuryrityksiä, jotka toimivat pk-yritysten kanssa. Niiden tulee myös antaa pk-yrityksille tietoa ja kannustusta euroon siirtymistä varten. Tämä on loppujen lopuksi molempien liikesuhteessa olevien etujen mukaista. Paikalliset ja alueelliset viranomaiset voivat edistää kaikkien näiden kanavien käyttöä. jäsenvaltioiden, kaupan alan ja kirjanpitoalan järjestöjen, Komission, tuottamasta materiaalista, jolla on tarkoitus auttaa pk-yrityksiä euroon siirtymisessä, ei ole puutetta. Tätä materiaalia täytyy kuitenkin tarkastella säännöllisesti, jotta voidaan varmistaa, että se todella soveltuu hyvin erilaisten yritysten, erityisesti pienyritysten, tarpeisiin ja että ne voivat ymmärtää sen sisällön helposti. jne. Aikataulu Kampanjan tulee olla vuonna 2000 hyvin intensiivinen, välttämättömiin toimiin hyvissä ajoin. jotta kaikki yritykset ryhtyisivät Vuonna 2001 kampanjaa tulee tarkistaa, jotta voidaan ottaa huomioon tutkimusten (ks. 3. 1. 5 kohta) kiinnitetään vähittäiskauppiaisiin, joiden täytyy selviytyä setelien ja kolikoiden käyttöönotosta ja joilla on myös oleellinen rooli niiden totuttaessa asiakkaita euroon. olosuhteet. Vuonna osoittamat huomiota erityistä uudet 2001 3. 2. 2 Suuri yleisö Tarve valmistautua euroon siirtymiseen Sen lisäksi, että kansalaisilla on oikeus saada tietoa muutoksista, jotka vaikuttavat heihin kaikkiin henkilökohtaisesti, on välttämätöntä, että kansalaiset ovat hyvin perillä asiasta ja hyvin valmistautuneita, jotta siirtymisen muut näkökohdat voivat sujua kitkattomasti. 11 Tiedottamisen sisältö ja tiedotuskanavat Yleisön yksityiskohtainen tiedontarve vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen, mutta mitä aikaisemmin kansalaiset voivat alkaa ajatella euroina, sitä sujuvampi on siirtyminen. Suurimmalle osalle kansalaisista, jotka ovat valmiit euroon vuoden 2001 lopussa, on tärkeintä setelien ja kolikoiden tunnistaminen sekä tottuminen hintoihin ja arvoihin euroina. Tutkimusten mukaan monia tiedon osa-alueita täytyy vahvistaa: - oman valuutan muuntokurssi, ja se tosiasia, että muuntokurssi on todellakin peruuttamaton - hintojen ja arvojen ymmärtäminen euroina - usko omaan tietämykseen, jotta vältetään petetyksi tulemista valuuttoja muunnettaessa - käytännön vaikutukset palkkoihin, eläkkeisiin ja muihin tuloihin - järjestelyt euroseteleihin ja -kolikoihin siirtymiseksi vuonna 2002 - uusien setelien ja kolikoiden ulkoasu ja kosketustuntuma - euron ostovoiman vakaus. Kuitenkin saattaa olla yleisesti tarve antaa tukea muistuttamalla kansalaisia siitä, miksi Euroopan unioni on valinnut euron, sekä muistuttamalla joistakin esiin tulevista hyödyistä, kuten taloudellisesta kasvusta, vakaista hinnoista ja matalasta korkotasosta. Jos kansalaisilla on yhteistä rahaa kohtaan yleisesti ottaen myönteinen asenne, joka perustuu EMUn ymmärtämiseen, he ovat valmiimpia omaksumaan uuden rahayksikön ”kielen”. vakuuttamalla kansalaisille, että vanhat setelit säilyttävät arvonsa vielä rinnakkaiskäytön vaiheen päätyttyä ja että kansalliset keskuspankit vaihtavat niitä euroseteleihin vielä monen vuoden ajan. osa jäsenvaltioista alueella. Suurin jatkamalla ja seuraamalla aloitteiden, kuten Maksut euroina hyväksytään -tunnuksen, käyttöä tällä käyttävät vähittäiskauppiaat sitoutuvat kunnioittamaan parhaita käytänteitä huolehtiessaan euroiksi muuntamisesta, hintamerkinnöistä euroina, henkilöstön koulutuksesta ja tiedottamisesta kuluttajille. Suunnilleen samankaltaisia aloitteita on hyväksytty kaikissa euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa. Tunnuksen hyväksyminen ja käyttäminen laajasti vähittäiskaupassa saattaisi parantaa kuluttajien luottamusta. ammatinharjoittajat hyväksynyt tunnuksen, jota tai on perustamalla tai vahvistamalla paikallisia euron seurantapisteitä siellä, missä siihen on vielä tarvetta. Suunnitelma, jonka suurin osa osallistuvista jäsenvaltioista on hyväksynyt, on yksi tapa vakuuttaa kuluttajille, että viranomaiset seuraavat käytäntöjen arviointia ja ottavat heidän ongelmansa huomioon. Paikalliset seurantapisteet voisivat myös toimia sen hyväksi, että parannettaisiin luottamusta ja uskoa talouden toimijoiden välillä ja annettaisiin palautetta siitä, kuinka hyvin tunnusta käyttävät ammatinharjoittajat kunnioittavat sitoumustaan parhaisiin käytänteisiin, missä määrin euroa käytetään ja millaisia vaikeuksia on esiintynyt. Aikataulu Vuonna 2000 suureen yleisöön kohdistuva tasainen tietovirta on välttämätön: mitä nopeammin kansalaiset oppivat euron, sitä parempi. Esimerkkejä tästä ovat viestit euron vakaasta ostovoimasta ja vuonna 2002 tapahtuvan siirtymisen yksityiskohdista, ja lisäksi kansalaisille täytyy vakuuttaa, että heille tiedotetaan hyvissä ajoin muista yllä mainituista asioista. Myös 12 vuoden 2001 kampanjan kaikki näkökohdat (budjetit, kouluttajien koulutus, materiaalit, jne. ) täytyy valmistella. Vuonna 2001 tulee toteuttaa tärkeimmät toimet kaikilla yllä mainituilla tiedon osa-alueilla, joita on tarpeen vahvistaa. 3. 2. 3 Erityisapua tarvitsevat ryhmät Tarve Yhteiskunnissamme on suuria ihmisryhmiä, jotka elävät perinteisten tietovirtojen ulkopuolella. Tämä tarkoittaa, että he eivät todennäköisesti juurikaan omaksu ”eurokieltä”, jos tiedotusstrategiat perustuvat yksinomaan julkaistuun materiaaliin (joko painetusta tai sähköisestä) sekä radioon ja televisioon välineinä ja tiedotuskanavina. Suurin riski on seuraavilla ryhmillä: - Henkilöt, jotka kärsivät taloudellisesta ja sosiaalisesta syrjäytymisestä ja joilla on vaikeuksia hoitaa talouttaan ja selvitä jokapäiväisistä menoista. - Henkilöt, ulkopuolella tai maantieteellisesti syrjäisissä paikoissa. jotka ovat sosiaalisesti eristyneitä, asuvat kaukana perheyksiköistään tai niiden - Henkilöt, jotka kärsivät huonokuuloiset) ja psyykkisistä vammoista. fyysisistä vammoista (sokeat ja heikkonäköiset, kuurot ja - Henkilöt, jotka ovat lukutaidottomia – OECD:n tuore tutkimus osoittaa, että 30 prosentilla kehittyneiden maiden väestöstä on puutteita lukutaidossa. Vaikka perusviestit ovat pysyneet monin tavoin samanlaisina kuin suurelle yleisölle tarkoitetut (josta erityisryhmät muodostavat osan), komission osana Euroon siirtyminen helpoksi -hankettaan rahoittama tutkimus osoittaa, että nämä ryhmät tarvitsevat pikemminkin jonkinlaista koulutusta kuin perinteistä tiedotuskampanjaa. Ryhmien edustajia on ollut mukana suunniteltaessa myöhemmin antaa joita hyväksymiä jäsenvaltioissa viranomaisten, kansalaisjärjestöjen ja muiden ryhmien käyttöön. koulutusmateriaaleja, asiantuntijoiden komissio Aikataulu Vuonna 2000 tulee jatkaa ja laajentaa erityisryhmien parissa vuonna 1999 aloitettuja toimia sekä suunnitella ja järjestää laajoja ohjelmia vuodeksi 2001. Tiedotus- ja opetusmateriaalit, joita on nyt kehitetty, täytyy saada valmiiksi. Kansallisten ja paikallisten viranomaisten tulee tarvittaessa myös aloittaa kouluttajien koulutus sekä valita ja saada toimimaan henkilöt ja ryhmät, jotka voivat auttaa erityisryhmiä. Kampanja huipentuu vuonna 2001. 3. 2. 4 Koululaiset Paria poikkeusta lukuun ottamatta euro on tullut hitaasti mukaan jäsenvaltioiden koulujen opetussuunnitelmiin, mutta tilanne on kuitenkin alkanut muuttua monissa euroalueen maissa syyskuussa 1999 alkaneen lukuvuoden myötä. Komissio on vuodesta 1997 lähtien jatkuvasti tämän asian tärkeyttä, koska lapsilla, erityisesti ala-asteen oppilailla, voi olla painottanut merkitystä aikuisten opettajana: he voisivat esimerkiksi opettaa naapurustossaan asuville vanhuksille tai vammaisille euroon liittyviä asioita. 13 Komissio on perustanut Opetus ja euro -työryhmän, jossa on mukana kaikkien muiden jäsenvaltioiden paitsi Tanskan opetusministeriöiden edustajia sekä Sokrates-ohjeman kansallisten toimistojen edustajia. Työryhmässä on mukana edustajia monista euroalueen ulkopuolelle jäävistä jäsenvaltioista, ja sen tehtävänä on edistää uusia opetukseen liittyviä aloitteita sekä vaihtaa tietoja ja hyviä käytänteitä. Eurosta on myös tehty vuosiksi 1999 ja 2000 ensisijainen aihe Comenius-ohjelmassa, joka on Sokrates-ohjelman kouluopetukseen keskittyvä osuus. Näin ollen monia koulujen euroa koskevia hankkeita sekä tähän aiheeseen liittyviä hankkeita opettajien täydennyskoulutuksen ja opetusmateriaalien kehittämiseksi on tuettu Comenius-ohjelmasta vuonna 1999. On oletettavissa, että tänä vuonna komissiolle esitetään uusia euroon liittyviä koulutushankkeita. Aikataulu Vuonna 2000 käynnistyvän lukuvuoden alku on viimeinen mahdollisuus käynnistää uusia aloitteita. 3. 2. 5 Euroalueen ulkopuolelle toistaiseksi jäävät jäsenvaltiot Euroalueen ulkopuolelle jäävillä jäsenvaltioilla on erityistarpeita; Kreikalla ja Ruotsilla on kohdassa 2. 1 kuvatut sopimukset. Kreikan hallitus toivoo, että tehtäisiin päätös siitä, että Kreikka voisi ottaa eurosetelit ja -kolikot käyttöön samana päivänä kuin euroalueeseen jo kuuluvat maat. Monet Tanskan, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset vierailevat euroalueella. Heidät täytyy pitää ajan tasalla siitä, mitä rahaliitossa tapahtuu. turisteina Kaikkien maiden täytyy valmentaa yrityksiä, investoivat sinne, tekevät. Tämä koskee myös kyseisten maiden matkailualaa. jotta ne olisivat valmistautuneita muutoksiin, jotka käyvät kauppaa euroalueen kanssa tai joita niiden liikekumppanit 3. 2. 6 Yhteisön ulkopuoliset maat Eurosta on jo tullut tärkeä valuutta rahoitusmarkkinoilla. Pankit ja rahoituslaitokset kaikkialla maailmassa suorittavat nyt maksuja ja käyvät kauppaa euroina. Euromääräiset pääomamarkkinat ja syvät. Näin ollen ei ole enää tarpeen tiedottaa merkittävästi maailman ovat rahoituskeskuksissa. laajat On kuitenkin välttämätöntä vauhdittaa tiedottamista niissä maissa, joilla on tärkeitä taloudellisia ja kaupallisia sidoksia EU:hun. Tämä koskee erityisesti jäsenehdokasvaltioita. Muita kohteita ovat viranomaiset ja julkinen hallinto suurimmassa osassa muita maita, jotka ovat erityisen kiinnostuneita eurosta, koska ne käyvät runsaasti kauppaa euroalueen kanssa, niiden valuutta on sidottu euroon, niillä on merkittäviä EU:n valuuttojen määräisiä varantoja, niillä on runsaasti (rahapoliittisessa) yhdentymisprosessissa. Eurosta tiedottamisen tulee jatkua ja tehostua tulevina vuosina näissä maissa. ulkomaanvelkaa itse mukana alueellisessa ovat tai ne 3. 3 ESIKUVA-ANALYYSIN KULKU Tavoitearvo (benchmark) on enemmän kuin määrällinen tavoite; se on tavoite, joka useimmissa tapauksissa vaatii, että toteutetaan yhtenäinen sarja aloitteita. Esikuva-analyysin toiminnallinen hyöty tiedotuksessa on kahdenlainen: 14 - Se pakottaa päätöksentekijät määrittelemään ja erottelemaan tarkat tulokset, jotka he haluavat saavuttaa. - Se mahdollistaa viestintävälineiden ja -toimien joustavan käytön, niin että niitä voidaan muuttaa todellisen suorituksen perusteella. Komissio suosittelee, että julkishallinnot ja yksityisen sektorin toimijat mahdollisuuksien mukaan ja jokseenkin yhdenmukaiselta pohjalta määrittelisivät indikaattorit ja asettaisivat tavoitearvot, jotka auttavat niitä mittaamaan tiedotustoimissaan saavuttaman edistyksen. Seuraavat suositukset perustuvat 3. 2 kohtaan. 3. 3. 1 Yrityksiä koskevat tavoitearvot voivat sisältää seuraavaa: - Niiden pk-yritysten osuus, joilla on suunnitelma siirtymisestä kokonaan euroon 31. joulukuuta 2001. - Niiden pienten ja hyvin pienten yritysten osuus, jotka kykenevät toimimaan käyttäen euroa. - Niiden yritysten osuus, jotka hoitavat kirjanpitonsa euroina; esimerkiksi sen perusteella, kuinka paljon ALV-ilmoituksia jätetään euromääräisinä. - Missä määrin vähittäiskauppiaat käyttävät kaksoishinnoittelua siten, että euromääräinen hinta esitetään suuremmilla numeroilla. - Missä määrin käteisen rahan käsittelijät kykenevät selviytymään eurosetelien ja -kolikoiden käyttöönotosta ja kansallisen valuutan käytöstä poistamisesta. 3. 3. 2 Suurta yleisöä koskevat tavoitearvot voivat sisältää seuraavaa: - Missä määrin kansalaiset tietävät tavallisimpien ostamiensa tuotteiden arvot euroina. - Kuinka laajaa on tieto rinnakkaiskäytön vaiheesta ja vaiheesta, jolloin kansallisia seteleitä ja kolikoita voidaan vaihtaa euroiksi. - Missä määrin kansalaiset vaihtavat pankkitilejään euromääräisiksi ja tekevät tietoisesti ostoksia euromääräisinä. - Kuinka hyvin kansalaiset ovat perillä vähittäiskaupan tunnusjärjestelmästä ja muista toimista, kuten pyöristämissäännöistä, jotka on suunniteltu sen varmistamiseksi, että kuluttajia kohdellaan oikeudenmukaisesti. - Missä määrin ollaan perillä eurosetelien ja -kolikoiden nimellisarvoista ja ilmiasusta. - Missä määrin ymmärretään euroon siirtymisen vaikutus tuloihin, säästöihin ja pitkäaikaisiin sopimuksiin, kuten henkivakuutuksiin ja kiinnityksiin. - Missä määrin kansalaiset tuntevat olevansa asiasta hyvin perillä. 3. 3. 3 Tavoitearvojen saavuttaminen Komission mielestä kaikkien viranomaisten tiedotusstrategioiden tavoitteena tulee olla vuosina 2000 ja 2001 se, että ennalta määritellyt, yllä esitetyn kaltaiset tavoitearvot saavutetaan sekä yksityishenkilöiden että liike-elämän osalta. Painopisteet ja toiminnot tulee suunnitella kahden vuoden jaksoa varten, ja niiden avulla tulee pyrkiä saamaan aikaan jatkuvaa edistystä jokaisen tavoitearvon kohdalla. Lisäksi tavoitearvoja saattaa olla tarpeen parannella ajan mittaan. 15 Käyttämällä omia tietojaan sekä jäsenvaltioiden ja arvostettujen yksityisten lähteiden antamia tietoja komissio pyrkii seuraamaan sekä yksityishenkilöiden että yritysten euroa koskevien tietojen paranemista. Komissio suorittaa vuosina 2000 ja 2001 säännöllisesti kvalitatiivisia ja kvantitatiivisia tutkimuksia, jotta saataisiin vertailukelpoisia tietoja, ja aikoo julkistaa tämä tiedot. Komissio seuraa säännöllisesti yritysten valmiustilannetta ja niiden suhtautumista euroon. Selkeän tiedotusstrategian julkinen esittely ja sitä seuraava julkinen keskustelu päämääristä, keinosta ja tavoitteista voi itsessään olla menestyksekästä tiedotustoimintaa, jolloin keskustelussa keskitytään keskeisiin aiheisiin, kuten erityisryhmien tarpeisiin ja pk-yritysten valmistautumiseen. 4. ROOLIT JA VASTUUT TIEDOTUKSESSA 4. 1 EUROOPAN PARLAMENTTI Kuten 2. 1 kohdassa mainittiin, parlamentilla on tärkeä osa määriteltäessä, arvioitaessa ja toimeenpantaessa euroa koskevaa tiedotusstrategiaa. Parlamentin elimet ovat edelleen mukana kehitettäessä tiedottamista ja tekevät yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa. Osana määrärahojen myöntämisprosessia Euroopan parlamentti on varmistanut, että tämän yhteistyön ylläpitoon on saatavissa rahoitusta. Parlamentin jäseniä on kehotettu ottamaan aktiivinen rooli tapahtumissa ja aloitteissa, joita on kehitetty tiedotustoiminnassa kaikissa jäsenvaltioissa. 4. 2 JÄSENVALTIOT ja olipa Kansalaisten asenteisiin vaikuttaa huomattavasti heidän yhteytensä viranomaisiin, komission rooli mikä hyvänsä, että päävastuu eurosta toissijaisuusperiaate tiedottamisesta on jäsenvaltioilla. Niiden tiedotuspäälliköt tapaavat säännöllisesti muun muassa vaihtaakseen tietoja parhaista käytänteistä (ks. 4. 3. ii kohta). tarkoittaa, Suurimmalla osalla maita on valmiina jo nyt tai lähiaikoina asiakirja strategiasta, joka koskee niiden tiedotustoimia vuonna 2000, ja joissakin tapauksissa nämä toimet kattavat myös vuoden 2001. Jotkin maat valmistelevat vuotta 2001 koskevan strategiansa kyseisen vuoden aikana. Vaikka suurimmalla osalla maista on jo olemassa erityisryhmiä koskevia erityisohjelmia, tai niitä kehitetään tänä vuonna, puutteita näyttää kuitenkin olevan. Kaikilla mailla ei ole tällaisia toimenpiteitä, ja joissakin maissa toimenpiteet kattavat vain joitakin osia erityisryhmistä. Suurin osa maista suorittaa omia tutkimuksiaan mielipiteistä ja valmiustilanteesta; muutamat maat luottavat ainoastaan Eurobarometriin, kaikille maille sillä on viitearvo. Suurimmassa osassa maita hallitukset yhteistyöhön auttaakseen tiedotuksen koordinoinnissa tai Tällaista toimintaa tulee tukea. ja kansalliset keskuspankit näyttävät jo ryhtyneen tekevät pian niin (ks. 4. 4 kohta). 4. 3 EUROOPAN KOMISSIO Komission rooliin tiedotuksessa vuosina 2000–2001 liittyy kaksi päänäkökohtaa. i. Kohdennetut toimet Yritykset Komissio tekee edelleen läheistä yhteistyötä jäsenvaltioiden, yrityksiä edustavien organisaatioiden sekä pankki- ja kirjanpitoalan järjestöjen kanssa tukeakseen mahdollisimman tehokkaasti yritysten 16 valmistautumista euroon. Komissio myös määrittelee parhaat käytänteet euroon siirtymisen valmisteluissa sekä maksimoi tiedon ja kokemusten vaihdon ja siirron. jatkaa tiedotusmateriaalin Komissio ja jakamista euroneuvontakeskusten kautta keskittyen erityisesti vähittäiskauppiaisiin, matkailualan yrityksiin ja euroalueen jotka sijaitsevat maantieteellisesti eristäytyneillä alueilla sekä yrityksiin, sisältäviä ulkopuolelle valmistautumispakkauksia, valmiiksi siirtymissuunnitelmansa, sekä matkailuyrityksille tarkoitettu valmistautumisopas. jäsenvaltioissa. Materiaaleihin yrityksiä CD-romin saamaan kuuluu auttamaan toimialajärjestöjen pk-yrityksille pyritään jäävissä joilla Euroneuvontakeskukset myös järjestävät edelleen yrittäjille tarkoitettuja euroaiheisia kerhoja, pitävät yllä Internet-sivuja sekä kysymyksiä ja vastauksia sisältäviä tietokantoja, järjestävät seminaareja sekä antavat neuvoja yrityksille niiden tehdessä arviota euron vaikutuksista. Komissio järjestää vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla pyöreän pöydän kokouksen euron käytöstä, jotta voitaisiin tehdä johtopäätöksiä yhteisen rahan ensimmäisestä vuodesta ja auttaa parantamaan liike-elämän tiedon tasoa. Suuri yleisö Vaikka päävastuu suuren yleisön tavoittamisesta kuuluu jäsenvaltioille, komissio avustaa, kun kansalaisia valmistellaan euroon erilaisten välineiden avulla, jotka esitellään yksityiskohtaisesti komission alustavassa asiakirjassa, joka julkaistaan yhdessä tämän tiedonannon kanssa. Suurinta osaa komission tuotteista saa pyydettäessä kopioida vapaasti. Käynnissä olevien tukitoimiensa lisäksi (ks. 1. 3 kohta) komissio voi käyttää hyväkseen kokemustaan Euroon siirtyminen helpoksi -ohjelmasta avustaakseen suunniteltaessa ohjelmia niitä varten, ja avustaakseen kouluttajien koulutuksessa. Myös tätä kuvataan yksityiskohtaisesti komission alustavassa asiakirjassa. joilla on erityistarpeita, Komissio järjestää pyöreän pöydän kokouksen parantaakseen erityisesti tietämystä asioista, jotka liittyvät erityisryhmien auttamisen järjestämiseen. tiedotusvälineiden Toinen tuen lähde jäsenvaltioille on Sokrates-ohjelma, jonka muutamat euroon liittyvät hankkeet auttavat levittämään oppilaitoksiin tietoa yhteisestä rahasta. Europa-www-sivuille on perustettu keskus, jonka tarkoituksena on jakaa opetusvälineitä ja -materiaaleja. Matkailijat EU:n alueella matkustetaan runsaasti, mistä aiheutuu runsaasti maksutapahtumia, ja näin ollen komissio on tietoinen siitä, että mahdollisina euron ensimmäisinä käyttäjinä Euroopassa liikkuvat matkailijat voivat näyttää tärkeää esimerkkiä muille kansalaisille. Komissio harkitsee sellaisen matkailijoille tarkoitetun oppaan tuottamista, jossa kuvataan, mitä etuja heille on euron käytöstä ja kuinka he voivat käyttää sitä maksuihin euron käyttöön ottavissa jäsenvaltioissa. Yhteisön ulkopuoliset maat Komissio käyttää edelleen kolmansissa maissa sijaitsevia edustustojaan ensisijaisena kanavana eurosta tiedotettaessa. Lisäksi monet niistä välineistä, jotka on kehitetty kampanjaan unionin sisällä, ovat myös hyvin hyödyllisiä tiedotettaessa pitkän välimatkan päähän. Esimerkkinä tästä on EURO-www-sivusto, joka sisältää runsaasti tietoa, jota edustustot voivat käyttää hyväkseen. ii. Seuranta ja koordinointi 17 Eurosta tiedottamisesta vastaavien kansallisten johtajien kokoukset ovat vielä tärkeämpiä koordinoinnin välineitä nyt ja ensi vuoden lopussa. Tänä vuonna kokouksia järjestetään kolmen sijasta neljä vuodessa. Samalla komission suorittama jäsenvaltioiden euroon liittyvien koulutusalan toimien koordinointi jatkuu siten, että tätä tarkoitusta varten perustettu työryhmä kokoontuu säännöllisesti. Komissio seuraa myös näitä toimia. Myös esikuva-analyysin käyttö (ks. 3. 3. 3 kohta) auttaa tässä asiassa. Yhteistyö komission, Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden kanssa on edelleen hyödyllinen keino sen varmistamiseksi, että aloitteet ovat keskenään yhteensopivia kansallisella ja yhteisötasolla. Komissio pyrkii varmistamaan, ja Euroopan keskuspankin kampanja koordinoidaan menestyksekkäästi. että kansalliset kampanjat 4. 4 EUROOPAN KESKUSPANKKI EKP:llä ja eurojärjestelmällä (Euroopan keskuspankkijärjestelmällä) on keskeinen rooli laskettaessa liikkeeseen uudet eurosetelit ja -kolikot 1. tammikuuta 2002. Vaikka ne säilyttävät lain mukaisen jäsenvaltioiden valtiovarainministeriöiden ja muiden viranomaisten kanssa varmistaakseen, että eurosetelien ja - kolikoiden käyttöönotosta tulee menestys. Vastaavasti ne tekevät läheistä yhteistyötä EU:n edustustojen kanssa näiden hoitaessa ulkoista tiedotustaan. riippumattomuutensa, yhteistyötä läheistä tekevät ne EKP käynnisti marraskuussa 1999 laajan seteleitä koskevan tiedotuskampanjan: Euro 2002 - kampanjan. Kampanja alkaa yhteistyön käynnistämisellä ja järjestämällä tapahtumia vuonna 2000 ja huipentuu vuoden 2001 loppukuukausina. Kampanjan päätavoitteet ovat seuraavat. - Autetaan suurta yleisöä tunnistamaan aidot eurosetelit ja -kolikot, niin että painotetaan erityisesti niiden aitoutta osoittavia tunnusmerkkejä. - Osoitetaan kauppojen ja pankkien kassanhoitajille, kuinka he voivat havaita mahdolliset väärennökset. - Valmistetaan asteittain suuri yleisö eurosetelien ja -kolikoiden käyttöönottoon, jotta vastaanotto olisi myönteinen. Kampanjat tärkeimmät kohderyhmät ovat seuraavat: Ryhmä 1: Suuri yleisö, mukaan lukien euroalueella asuvat EU:n ulkopuolisten maiden (esim. vanhukset, kansalaiset, euroalueella vierailevat, näkövammaiset, muut erityisryhmät lukutaidottomat ja taloudellisesti heikosti toimeentulevat), koululaiset ja opiskelijat. Ryhmä 2: Liike-elämä. Tähän sisältyvät rahoituslaitokset ja valuutanvaihtopisteet euroalueella ja sen ulkopuolella, suuret ja pienet vähittäiskaupat sekä matkailu-, hotelli- ja kuljetusala. Ryhmä 3: Viranomaiset, mukaan lukien ministeriöt, paikallishallinnot EU:n jäsenvaltioissa, kansalliset keskuspankit Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ:n) sisällä sekä EKPJ:n ulkopuoliset keskuspankit kaikkialla maailmassa, euroalueen maiden lähetystöt, konsulaatit ja tiedotustoimistot kaikkialla maailmassa sekä poliisiviranomaiset. Ryhmä 4: Kerrannaisvaikutuksen aikaansaavat tahot, kuten tiedotusvälineet, liikepankit, suuret vähittäiskaupat, tärkeimmät matkanjärjestäjät ja matkailualan yritykset. 18 5. PÄÄTELMÄT Rahaliiton käynnistyminen 1. tammikuuta 1999 oli yksi Euroopan unionin huomattavimmista saavutuksista sen jälkeen, kun unioni perustettiin lähes puoli vuosisataa sitten. Eurosetelien ja - kolikoiden käyttöönotto 1. tammikuuta 2002 on hyvin merkittävä tapahtuma poliittisesta näkökulmasta: se tekee koko hankkeesta todellisuutta sekä euroalueen kansalaisille että muulle maailmalle. Tämä kaikki vaatii suuria ponnisteluja kaikilta, joita asia koskee. Prosessi on käynnistetty, mutta tehtävää on vielä paljon. Sujuva siirtyminen euroon riippuu siitä, onko koko väestö hyvin perillä asiasta. Tässä tiedonannossa on esitelty eri tarpeita, jotka liittyvät tietoon euron käyttöönotosta, ja kuvattu yksityiskohtaisesti, kuinka näihin tarpeisiin voidaan vastata menestyksekkäästi. Kampanjan tulee jatkua seuraavien kahden vuoden ajan. ryhtyä Vuonna 2000 yrityksiin tulee keskittyä kaikkein tehokkaimmin, välttämättömiin toimiin hyvissä ajoin. Myös kansalaisiin kohdistuva vahva tietovirta tulee pitää käynnissä: heidän täytyy tietää, että tehokas kampanja antaa heille kaiken heidän tarvitsemansa tiedon hyvissä ajoin, mutta sen lisäksi heidät täytyy myös saada vakuuttuneiksi yhteisen rahan eduista sekä pitää ajan tasalla siirtymisen yksityiskohdista. Vuonna 1999 aloitettuja toimia erityisryhmille tiedottamiseksi tulee jatkaa. jotta ne voivat Vuonna 2001 sekä suureen yleisöön että sen erityisryhmiin kohdistuvaa kampanjaa tulee tehostaa: kansalaisten täytyy tietää asioiden moninaisuus, mutta erityisesti heidän täytyy ymmärtää euron arvo ja tottua setelien ja kolikoiden ulkoasuun. Yrityksiin kohdistuvaa kampanjaa tulee jatkaa ja tarvittaessa muuttaa, jotta otettaisiin huomioon tutkimustulosten osoittama muuttunut tilanne. Myös EMUn ulkopuolisten maiden, olivatpa ne euroalueen ulkopuolelle jääviä jäsenvaltioita tai yhteisön ulkopuolisia maita, tiedontarve tyydytetään seuraavien kahden vuoden aikana. Tällöin tarpeet erotellaan muun muassa sen mukaan, mikä on maan suhde euroalueeseen: onko kysymys euroalueen ulkopuolelle jäävästä jäsenvaltiosta, EU:n jäsenehdokasvaltiosta vai kolmannesta maasta. Kampanjaa täytyy jatkaa vuonna 2002 rinnakkaiskäytön vaiheen aikana ja mahdollisesti myöhemminkin. Tämän kaiken saavuttamiseksi komissio tekee kaikkensa voidakseen käyttää edelleen riittävästi henkilöstövoimavaroja, tämän tiedonannon suuntaviivojen mukaan. jotta määrärahoja voitaisiin käyttää tarkoituksenmukaisesti 19 LIITE RAHOITUSSELVITYS TOIMENPITEEN NIMI Tiedotuskampanja Euro, yhteinen raha Euroopalle: tiedotusstrategian muuttaminen. BUDJETTIKOHTA / -KOHDAT B3-306 / B3-306A : PRINCE (Euroopan kansalaisten tiedotusohjelma) – erityisiin politiikkoihin liittyvät tiedotustoimet OIKEUSPERUSTA Komission päätös. TOIMENPITEEN KUVAUS Toimenpiteen yleistavoite EMUn toteuttamisen loppuvaiheen euroa koskevan tiedotusstrategian yleistavoitteet ovat seuraavat: - Varoitetaan sellaisesta väärästä mielikuvasta, että euron käyttöönotto ei enää vaadi koulutusta, valmistautumista tai tiedottamista. - Kannustetaan ja autetaan yrityksiä sekä julkisen ja yksityisen sektorin talouden ja rahoitusalan toimijoita suorittamaan euroon siirtymiseksi tarvittavat työt. - Valmistellaan kaikkia kansalaisia ja kuluttajia euroon siirtymiseen heidän arkielämässään. Toimenpiteen kesto Tämä tiedonanto kattaa vuodet 2000–2002. MENOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot Jaksotetut määrärahat MENOLAJI yhteisrahoitukseen Määrärahat palvelusopimusten rahoitukseen. RAHOITUSVAIKUTUKSET jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa sekä Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa Laskutapa perustuu kokemukseen alkuvuosista, ja tärkeimmät kustannustekijät ovat seuraavat: - yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa 20 - tiedottaminen kolmansissa maissa - yhteistyö kansalaisyhteiskunnan kanssa - kokoukset, keskustelutilaisuudet, konferenssit - tiedotuskeinot - tutkimukset, kyselytutkimukset - muut. PRINCE-ohjeman* euroa koskeva hanke (miljoonaa euroa) Menneisyydessä Tulevaisuudessa 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteen sä Yhteensä 18. 7 30. 8 30 35. 1 32 - ** - ** - ** Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa on ensisijaista. Vuoteen 1998 saakka periaatteena oli, että Euroopan unionin talousarviosta annetaan osarahoitusta korkeintaan 50 prosenttia. Komission avustuksen määrä riippuu erityisesti suhteellisesta väestömäärästä. Komission osuus tiedotuksen kokonaiskustannuksista on laskenut kansallisten viranomaisten kulujen määrän vuoksi. joissakin jäsenvaltioissa PRINCE-ohjelman (euroa koskeva hanke) kustannusten tulee seurata euroon siirtymistä koskevan tiedotusstrategian rytmiä. Tämä tarkoittaa, että vuonna 2000 kustannukset vähenevät vuoteen 1999 verrattuna. Vuoden 2002 määrärahojen tulee kattaa rinnakkaiskäytön vaihe euroalueen maissa. PRINCE-ohjelman (euroa koskeva hanke) määrärahojen tulee olla riittävät sellaisen vaikutuksen ylläpitämiseen, että yhteisön toimielinten rooli, painopisteet ja tiedotuskeinot otetaan huomioon. Yhteistyö kansalaisyhteiskunnan kanssa on edelleen oleellisen tärkeää kansalaisjärjestöjen, toimialajärjestöjen, eurooppalaisten järjestöjen ja kansainvälisten tiedotusvälineiden toteuttamien kansainvälisten hankkeiden kannalta. Vuonna 2000 ja sen jälkeen yhteisön toimielinten tulee tarvittaessa muokata tiedotuksessa käytettävää perusmateriaalia. Sama koskee sekä kvantitatiivisia että kvalitatiivisia tutkimuksia, joita tulee vuonna 2001 seurata ja vuonna 2002 arvioida vieläkin tarkemmin. Lukuun ottamatta yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa komission suoraan toteuttamat tiedotustoimet ovat enimmäkseen kansainvälisiä. _________________ *) Tähän budjettikohtaan kuuluu myös HVK:n ja laajentumisen painopistealueita. **) Ei vaikutusta budjetointiprosessiin. 21 PETOSTENTORJUNTATOIMET Kaikki varainhoitoasetuksen mukaisesti. sopimukset myönnetään tarjouskilpailumenettelyjen jälkeen voimassa olevan Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa perustuu yhteisymmärryspöytäkirjaan, jossa asetetaan puitteet, joiden mukaisesti sopimukset tiedotussuunnitelmien osarahoituksesta allekirjoitetaan. Avustukset kansalaisyhteiskunnalle myönnetään komission asianmukaisten sääntöjen mukaan. Näiden sääntöjen uusimmat muutokset otetaan huomioon. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI Erityistavoitteet Avustetaan menestyksekkäässä siirtymisessä yhteiseen rahaan varmistamalla välttämättömän tiedon saanti oikeaan aikaan oikeissa paikoissa. Keskitytään toimiin pk-yritysten parissa vuoden 2000 tammikuun 1. päivästä lähtien, jolloin samalla varmistetaan, että nämä toimet todellakin vastaavat niiden tarpeita mahdollisimman hajautetulla tavalla. Luodaan sellaiset olosuhteet, että hallinnoilla ja kaikilla viranomaisilla, jotka ovat tekemisissä suuren yleisön kanssa, on valmiina välineet ja tiedot täyttääkseen tehtävänsä selittää asioita. Euroopan yhteisestä rahasta täytyy tiedottaa muulle maailmalle, ymmärtää muualla maailmassa. ja sen olemassaolo täytyy Kohderyhmät - Pk-yritykset, erityisesti hyvin pienet yritykset, yhden henkilön yritykset, kaikki kauppaa käyvät. - Suuri yleisö ja erityisesti erityisryhmät, joita varten erityisesti muokattua tietoa on kehitetty asianosaisissa järjestöissä komission avustuksella (Euroon siirtyminen helpoksi -hanke). - Alueelliset ja paikalliset viranomaiset, luottamustehtävissä toimivat henkilöt ja virkamiehet. - Kolmannet maat mukaan lukien Euroopan unionin kanssa yhteistyössä toimivat viralliset ja kansalaisjärjestöt sekä myös EU:n kansalaiset, jotka asuvat EU:n ulkopuolella. Toimenpiteen perustelut Niinkin aran asian kuin rahan tapauksessa epätietoisuuden vähentäminen käytännön asioista euroon siirryttäessä, tärkeimpien toimijoiden tukeminen sekä suuren yleisön hyväksyntä ja tuki prosessin eri vaiheissa ovat tekijöitä, joista lopullisen yhteiseen rahaan siirtymisen menestys riippuu. Toimenpiteen seuranta ja arviointi Toimenpiteen seuranta ja arviointi perustuvat pysyviin välineisiin ja ulkoiseen arviointiin. Komission vuonna 1998 antamien kolmen suosituksen ja euron tunnusta koskevan sopimuksen soveltamista tutkitaan vuosittain. Ensimmäisen vuoden tulokset esitetään vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla julkistettavassa komission tiedonannossa. 22 Eurobarometri-tutkimus, joka suoritetaan säännöllisesti, tarjoaa tietoja yleisestä mielipiteestä ja sen kehittymisestä yhteisen rahan osalta. Tätä tutkimusta tulee täydentää täsmällisemmillä tutkimuksilla kohderyhmistä riippuen. Kaikissa jäsenvaltioissa, joiden kanssa on tehty sopimukset, on perustettu pysyvät seuranta- ja perustaminen, arviointijärjestelmät kuukausiraporttien tuottaminen ja kenttäarvioinnit. seurantaryhmän järjestelmään sisältyy Tähän Kun tehdään yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa, edunsaaja laatii kaikista avustuksista rahoitus- ja toimintakertomuksen, joka arvioidaan myöhemmin. HALLINTOMENOT Lisääkö ehdotettu toimenpide henkilöstötarvetta? Komission koulutuksen ja kulttuurin pääosastolla PRINCE-ohjelman euroa koskevan hankkeen parissa toimivien A- ja B-virkamiesten määrää tulee lisätä 31. joulukuuta 1999 vallinneeseen tilanteeseen nähden. Asia hoidetaan pääosaston sisäisin siirroin, ja euroa koskevan hankkeen parissa toimivan henkilöstön määrä nousee 12:een. Muiden asianosaisten pääosastojen tulee vähintään pitää ennallaan eurosta tiedottamisen parissa työskentelevän henkilöstön määrä. Toimenpiteen aiheuttamat henkilöstömenot Ei vaikutusta. Toimenpiteen aiheuttamat muut hallintomenot Ei vaikutusta. 23


title: Regolamento (CE) n. 257/2000 della Commissione, del 2 febbraio 2000, che fissa l'importo massimo della restituzione all'esportazione di zucchero bianco per la venticinquesima gara parziale effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 1489/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 3. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 28/23 REGOLAMENTO (CE) N. 257/2000 DELLA COMMISSIONE del 2 febbraio 2000 che fissa l'importo massimo della restituzione all'esportazione di zucchero bianco per la venticin- quesima gara parziale effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 1489/1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 2038/1999 del Consiglio, del 13 settembre 1999, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dello zucchero (1), in particolare l'articolo 18, para- grafo 5, secondo capoverso, considerando quanto segue: mercato dello zucchero nella Comunità e sul mercato mondiale; (3) (4) dopo l'esame delle offerte è opportuno adottare, per la venticinquesima gara parziale, le disposizioni di cui all'articolo 1; le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per lo zucchero, (1) (2) in conformità al regolamento (CE) n. 1489/1999 della Commissione, del 7 luglio 1999, relativo ad una gara permanente per la determinazione di prelievi e/o di resti- si tuzioni tale procede a gare parziali per zucchero; zucchero bianco (2), l'esportazione di all'esportazione di in base alle disposizioni dell'articolo 9, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1489/1999, un importo massimo della restituzione all'esportazione è fissato, se del caso, per la gara parziale in causa, tenuto conto in particolare della situazione e della prevedibile evoluzione del HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per la venticinquesima gara parziale di zucchero bianco, effettuata a norma del regolamento (CE) n. 1489/1999, l'im- porto massimo della restituzione all'esportazione è pari a 51,900 EUR/100 kg. Il presente regolamento entra in vigore il 3 febbraio 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 2 febbraio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 252 del 25. 9. 1999, pag. 1. (2) GU L 172 dell'8. 7. 1999, pag. 27


title: Règlement (CE) n° 256/2000 de la Commission, du 2 février 2000, fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: 3. 2. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 28/21 RÈGLEMENT (CE) No 256/2000 DE LA COMMISSION du 2 février 2000 fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 2038/1999 du Conseil du 13 septembre 1999 portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), vu le règlement (CE) no 1422/95 de la Commission du 23 juin 1995 établissant les modalités d'application pour l'importation de mélasses dans le secteur du sucre et modifiant le règlement (CEE) no 785/68 (2), et notamment son article 1er, paragraphe 2, et son article 3, paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) Le règlement (CE) no 1422/95 prévoit que le prix caf à l'importation de mélasses, ci-après dénommé «prix repré- sentatif», est établi conformément au règlement (CEE) no 785/68 de la Commission (3); ce prix s'entend fixé pour la qualité type définie à l'article 1er du règlement précité. Le prix représentatif de la mélasse est calculé pour un lieu de passage en frontière de la Communauté, qui est Amsterdam; ce prix doit être calculé à partir des possibi- lités d'achat les plus favorables sur le marché mondial établies sur la base des cours ou des prix de ce marché ajustés en fonction des différences de qualité éventuelles par rapport à la qualité type; la qualité type de la mélasse a été définie par le règlement (CEE) no 785/68. les plus Pour la constatation des possibilités d'achat favorables sur le marché mondial, il doit être tenu compte de toutes les informations relatives aux offres faites sur le marché mondial, aux prix relevés sur des marchés importants dans les pays tiers et aux opérations de vente conclues dans le cadre des échanges internatio- naux, dont la Commission a connaissance, soit par l'in- termédiaire des États membres, soit par ses propres moyens; lors de cette constatation, aux termes de l'article 7 du règlement (CEE) no 785/68, on peut se fonder sur une moyenne de plusieurs prix, à condition que cette moyenne puisse être considérée comme représentative de la tendance effective du marché. (4) Il n'est pas tenu compte des informations lorsque la marchandise n'est pas saine, loyale et marchande ou lorsque le prix indiqué dans l'offre ne porte que sur une faible quantité non représentative du marché; doivent (1) JO L 252 du 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 141 du 24. 6. 1995, p. 12. (3) JO L 145 du 27. 6. 1968, p. 12. également être exclus les prix d'offre qui peuvent être considérés comme non représentatifs de la tendance effective du marché. Afin d'obtenir des données comparables relatives à la mélasse de la qualité type, il importe, selon la qualité de la mélasse offerte, d'augmenter ou de diminuer les prix en fonction des résultats obtenus par l'application de l'article 6 du règlement (CEE) no 785/68. Un prix représentatif peut être exceptionnellement main- tenu à un niveau inchangé pendant une période limitée lorsque le prix d'offre qui a servi de base pour l'établisse- ment précédent du prix représentatif n'est pas parvenu à la connaissance de la Commission et les prix d'offre disponibles, qui ne semblent pas être suffisamment représentatifs de la tendance effective du marché, entraî- neraient des modifications brusques et considérables du prix représentatif. Lorsqu'il existe une différence entre le prix de déclenche- ment pour le produit en cause et le prix représentatif, il y a lieu de fixer des droits à l'importation additionnels dans les conditions visées à l'article 3 du règlement (CE) no 1422/95; en cas de suspension des droits à l'importa- tion en application de l'article 5 du règlement (CE) no 1422/95, il y a lieu de fixer des montants particuliers pour ces droits. L'application de ces dispositions conduit à fixer les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation des produits en cause comme indiqué à l'annexe du présent règlement. Les mesures prévues conformes à l'avis du comité de gestion du sucre, au présent règlement sont (5) (6) (7) (8) (9) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les prix représentatifs et les droits additionnels applicables à l'importation des produits visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1422/95 sont fixés comme indiqué en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 3 février 2000. L 28/22 FR Journal officiel des Communautés européennes 3. 2. 2000 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 2 février 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission du règlement fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels applicables à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre ANNEXE Code NC Montant du prix représentatif par 100 kg nets du produit en cause Montant du droit additionnel par 100 kg nets du produit en cause (en EUR) Montant du droit à appliquer à l'importation du fait de la suspension visée à l'article 5 du règlement (CE) no 1422/95 par 100 kg nets du produit en cause (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 7,21 7,52 0,00 0,00 — — (1) Fixation pour la qualité type telle que définie à l'article 1er du règlement (CEE) no 785/68, modifié. (2) Ce montant remplace, conformément à l'article 5 du règlement (CE) no 1422/95, le taux du droit du tarif douanier commun fixé pour ces produits


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 258/2000 της Επιτροπής, της 2ας Φεβρουαρίου 2000, για καθορισμό των επιστροφών κατά την εξαγωγή της λευκής ζάχαρης και της ακατέργαστης ζάχαρης σε φυσική κατάσταση

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: L 28/24 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 3. 2. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 258/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 2ας Φεβρουαρίου 2000 για καθορισµό των επιστροφών κατά την εξαγωγή της λευκής ζάχαρης και της ακατέργαστης ζάχαρης σε φυσική κατάσταση Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2038/1999 του Συµβουλίου, της 13ης Σεπτεµβρίου 1999, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα της ζάχαρης (1), και ιδίως το άρθρο 18 παράγραφος 5 δεύτερο εδάφιο, Εκτιµώντας τα εξής: (1) (2) (3) δυνάµει του άρθρου 18 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2038/ 1999, η διαφορά µεταξύ των τιµών της διεθνούς αγοράς των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο α) του εν λόγω κανονισµού και των τιµών των προϊόντων αυτών εντός της Κοινότητας δύναται να καλυφθεί µε µια επιστροφή κατά την εξαγωγή· κατά τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2038/1999, οι επιστροφές για τη λευκή ζάχαρη και την ακατέργαστη ζάχαρη, µη µετουσιωµένες, που εξάγονται σε φυσική κατάσταση, καθο- ρίζονται αφού ληφθεί υπόψη η κατάσταση της κοινοτικής και της διεθνούς αγοράς ζάχαρης, και ιδίως τα κοστολογικά στοιχεία που αναφέρονται στο άρθρο 19 του εν λόγω κανο- νισµού. Κατά το άρθρο αυτό πρέπει να λαµβάνεται υπόψη η οικονοµική πλευρά των σχεδιαζοµένων εξαγωγών· για την ακατέργαστη ζάχαρη, η επιστροφή καθορίζεται για τον αντιπροσωπευτικό ποιοτικό τύπο. Αυτή ορίζεται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 431/68 του Συµβου- λίου, της 9ης Απριλίου 1968, που καθορίζει τον αντι- προσωπευτικό ποιοτικό τύπο για την ακατέργαστη ζάχαρη και τον τόπο διελεύσεως στα σύνορα της Κοινότητας για τον υπολογισµό των τιµών στον τοµέα της ζάχαρης (2), όπως τροποποιήθηκε από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3290/ 94 (3)· Η επιστροφή αυτή καθορίζεται, εξάλλου, σύµφωνα µε το άρθρο 17α παράγραφος 4 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2038/1999. Η ζάχαρη candy ορίσθηκε στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2135/95 της Επιτροπής, της 7ης Σεπτεµβρίου 1995, περί των λεπτοµερειών εφαρµογής της χορηγήσεως τοµέα της των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον ζάχαρης (4)· το ποσό της επιστροφής που υπολογίζεται κατ’ αυτόν τον τρόπο, όσον αφορά την αρωµατισµένη ή µετά προσθήκης χρωστικών ουσιών ζάχαρη, πρέπει να εφαρµοσθεί στην περιεκτικότητά τους σε σακχαρόζη και να καθορισθεί ως εκ τούτου ανά 1 % της περιεκτικότητας αυτής· η κατάσταση της διεθνούς αγοράς ή οι ειδικές απαιτήσεις ορισµένων αγορών είναι δυνατόν να καταστήσουν αναγκαία τη διαφοροποίηση της επιστροφής για τη ζάχαρη ανάλογα µε τον προορισµό· σε ειδικές περιπτώσεις, το ποσό της επιστροφής δύναται να καθορίζεται από πράξεις διαφορετικής φύσεως· η επιστροφή πρέπει να καθορίζεται ανά δύο εβδοµάδες· είναι δυνατόν να τροποποιηθεί στην ενδιάµεση χρονική περίοδο· η εφαρµογή των λεπτοµερειών αυτών στην παρούσα κατά- σταση της αγοράς στον τοµέα της ζάχαρης, και ιδίως στις ποσοστώσεις ή στις τιµές ζάχαρης στην κοινοτική και στη διεθνή αγορά, οδηγεί στον καθορισµό της επιστροφής όπως αναφέρεται στο παράρτηµα του παρόντος κανονισµού· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης ζάχαρης, (4) (5) (6) (7) (8) ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι επιστροφές κατά την εξαγωγή των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο α) του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2038/1999 σε φυσική κατάσταση και µη µετουσιωµένων καθορί- ζονται στο παράρτηµα. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 3 Φεβρουαρίου 2000. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 2 Φεβρουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 252 της 25. 9. 1999, σ. 1. (2) ΕΕ L 89 της 10. 4. 1968, σ. 3. (3) ΕΕ L 349 της 31. 12. 1994, σ. 105. (4) ΕΕ L 214 της 8. 9. 1995, σ. 16. 3. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 28/25 του κανονισµού της Επιτροπής, της 2ης Φεβρουαρίου 2000, για καθορισµό των επιστροφών κατά την εξαγωγή της λευκής ζάχαρης και της ακατέργαστης ζάχαρης σε φυσική κατάσταση ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός προϊόντος 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Επιστροφή — EUR/100 kg — 43,33 42,19 43,33 42,19 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4710 — EUR/1 % ζαχαρόζης × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 47,10 48,08 45,86 1701 99 90 9100 0,4710 — EUR/1 % ζαχαρόζης × 100 kg — (1) Το παρόν ποσό εφαρµόζεται στην ακατέργαστη ζάχαρη αποδόσεως 92 %. Αν η απόδοση της εξαγόµενης ακατέργαστης ζάχαρης απέχει κατά 92 %, το ποσό της εισφοράς που εφαρµόζεται υπολογίζεται σύµφωνα µε τις διατάξεις του άρθρου 19 παράγραφος 4 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2038/1999. (2) Καθορισµός που αναστέλλεται από τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2689/85 της Επιτροπής (ΕΕ L 255 της 26. 9. 1985, σ. 12), όπως τροποποιήθηκε από τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 3251/85 (ΕΕ L 309 της 21. 11. 1985, σ. 14)


title: QUESTION ÉCRITE P-0262/00 posée par Olivier Dupuis (TDI) à la Commission. OLAF.

eurovoc_concepts:
European Anti-fraud Office
European official
defamation
recruitment
regulations for civil servants
trade union rights

formats: html pdf print

text: C 374 E/48 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 28. 12. 2000 6. a) b) c) Quelles autres mesures la Commission estime-t-elle devoir Œtre prises pour s(cid:146)assurer que: le personnel navigant est systØmatiquement contr(cid:244)lØ dans chaque aØroport? ces contr(cid:244)les sont opØrØs rØguliŁrement et au coup par coup? les contr(cid:244)les satisfont (cid:224) des normes Øtablies au niveau international? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (4 avril 2000) La Commission a eu connaissance de l(cid:146)incident qui s(cid:146)est produit (cid:224) l(cid:146)aØroport de Schiphol en janvier 2000, mais ne peut Øvidemment pas conna(cid:238)tre toutes les publications relatives aux contr(cid:244)les de la consommation d(cid:146)alcool par les pilotes. il n(cid:146)existe pas de rØglementation communautaire en ce qui concerne le contr(cid:244)le de la Aujourd(cid:146)hui consommation d(cid:146)alcool par les pilotes d(cid:146)avions. Les seuils d(cid:146)alcoolØmie autorisØs varient d(cid:146)un (cid:201)tat membre (cid:224) l(cid:146)autre. C(cid:146)est Øgalement vrai pour les consØquences en cas de dØpassement de ces seuils. En ce qui concerne les contr(cid:244)les des taux d(cid:146)alcoolØmie des pilotes, et d(cid:146)aprŁs les informations disponibles, aucune mesure nationale n(cid:146)impose des contr(cid:244)les systØmatiques ou statistiques. DŁs lors, d(cid:146)incident. la Commission n(cid:146)est pas en mesure de fournir des prØcisions sur la frØquence de ce type Tout comme l(cid:146)Honorable Parlementaire, la Commission pense que ces incidents ne sont pas acceptables car ils affectent directement la sØcuritØ du transport aØrien. C(cid:146)est pourquoi, la Commission a adoptØ le 24 mars 2000, une proposition de rŁglement qui couvre, entre autres, cette question. Il s(cid:146)agit de rŁgles communes pour la dØlivrance de certificats de transporteur aØrien et de rŁgles rØgissant le transport commercial par avion. La proposition Øtablit les responsabilitØs de l(cid:146)Øquipage (cid:129) pilotes et autres membres de l(cid:146)Øquipage (cid:129) et fixe des rŁgles, notamment celle de ne pas consommer d(cid:146)alcool au moins huit heures avant l(cid:146)heure de prØsentation spØcifiØe pour le service de vol, ni de commencer le service de vol avec un taux d(cid:146)alcoolØmie supØrieur (cid:224) 0,2 pour mille. L(cid:146)opØrateur aura l(cid:146)entiŁre responsabilitØ de la bonne application de ces exigences et sera soumis aux contr(cid:244)les des autoritØs nationales. (2000/C 374 E/056) QUESTION (cid:201)CRITE P-0262/00 posØe par Olivier Dupuis (TDI) (cid:224) la Commission (2 fØvrier 2000) Objet: OLAF La Commission voudrait-elle indiquer quels sont les critŁres imposØs en vue du recrutement du personnel de l(cid:146)OLAF ainsi que les garanties exigØes quant (cid:224) leur indØpendance et (cid:224) leurs qualitØs morales et professionnelles? Au cas oø les accusations portØes par des informateurs internes se rØvØleraient diffamatoires, la Commis- sion voudrait-elle indiquer quelles actions elle engagerait (cid:224) l(cid:146)Øgard de ces personnes et quelles mesures compensatoires elle prendrait (cid:224) l(cid:146)Øgard des personnes diffamØes? En prØsence d(cid:146)une accusation le fonctionnaire accusØ doit-il, selon la Commission, prØparer sa propre dØfense ou bien appartient-il (cid:224) la Commission de prendre toutes les mesures indispensables (cid:224) la dØfense de la personne diffamØe et (cid:224) la mise en place des poursuites requises contre l(cid:146)auteur de la diffamation? La Commission voudrait-elle enfin se prononcer sur la compatibilitØ entre l(cid:146)appartenance (cid:224) l(cid:146)organigramme de l(cid:146)OLAF et la candidature (cid:224) une organisation syndicale? 28. 12. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 374 E/49 RØponse donnØe par M. Kinnock au nom de la Commission (15 mars 2000) La dØcision de la Commission 19999/352/CE, CECA, Euratom, du 28 avril 1999, instituant l(cid:146)Office europØen de lutte antifraude (OLAF) (1), prØvoit, en son article 6, que le directeur de l(cid:146)Office exerce, (cid:224) l(cid:146)Øgard du personnel de l(cid:146)Office, les pouvoirs dØvolus par le statut des fonctionnaires des CommunautØs europØennes (cid:224) l(cid:146)autoritØ investie du pouvoir de nomination et par le rØgime applicable aux autres agents de ces CommunautØs (cid:224) l(cid:146)autoritØ habilitØe (cid:224) conclure les contrats d(cid:146)engagement. Le directeur de l(cid:146)OLAF est par consØquent responsable du recrutement du personnel de l(cid:146)Office. Le statut des fonctionnaires des CommunautØs europØennes et le rØgime applicable aux autres agents de ces CommunautØs s(cid:146)appliquent aux fonctionnaires de l(cid:146)OLAF. Ceux-ci doivent donc satisfaire aux obliga- tions qui y sont dØfinies. Ces textes exigent notamment que les fonctionnaires des CommunautØs s(cid:146)acquittent de leurs fonctions et rŁglent leur conduite en ayant uniquement en vue les intØrŒts des CommunautØs. Les critŁres rØgissant le recrutement du personnel visØs (cid:224) l(cid:146)article 28 du statut ainsi qu(cid:146)(cid:224) l(cid:146)article 12, paragraphe 2, et (cid:224) l(cid:146)article 55 du rØgime applicable aux autres agents, constituent les principales conditions auxquelles est subordonnØ le recrutement des fonctionnaires et des autres agents. En outre, l(cid:146)article 27 du statut dispose que le recrutement doit viser (cid:224) assurer (cid:224) l(cid:146)institution le concours de fonctionnaires possØdant les plus hautes qualitØs de compØtence, de rendement et d(cid:146)intØgritØ. C(cid:146)est dans ce cadre que l(cid:146)Office doit approfondir sa rØflexion sur la fa(cid:231)on d(cid:146)assurer le recrutement de personnes dont les profils sont les mieux adaptØs (cid:224) la spØcificitØ des t(cid:226)ches (cid:224) effectuer. L(cid:146)article 24 du statut oblige les CommunautØs (cid:224) assister les fonctionnaires, notamment dans toute poursuite contre les auteurs de menaces, outrages, injures, diffamations ou attentats contre leur personne et leurs biens en raison de leur qualitØ et de leurs fonctions. De plus, le mŒme article 24 prØvoit la rØparation des dommages subis de ce fait par le fonctionnaire, dans la mesure oø celui-ci ne se trouve pas, intentionnellement ou par nØgligence grave, (cid:224) l(cid:146)origine de ces dommages et n(cid:146)a pas pu obtenir rØparation de leur auteur. L(cid:146)assistance prØvue par l(cid:146)article 24 peut assumer diffØrentes formes et c(cid:146)est (cid:224) l(cid:146)institution concernØe de choisir les mesures ou les moyens jugØs les plus appropriØs, une fois que les faits ont ØtØ Øtablis. Ces mesures ou moyens doivent Œtre proportionnels aux faits. Lorsqu(cid:146)il est prouvØ qu(cid:146)un fonctionnaire ou un autre agent a violØ les obligations fixØes par le statut, une action disciplinaire peut Œtre entreprise. L(cid:146)article 14 du rŁglement (CE) no 1073/1999 du Parlement et du Conseil, du 25 mai 1999, relatif aux enquŒtes effectuØes par l(cid:146)Office europØen de lutte antifraude (OLAF) et l(cid:146)article 14 du rŁglement du Conseil (Euratom) no 1074/1999, du 25 mai 1999 stipulent que, dans l(cid:146)attente de la modification du statut, tout fonctionnaire et tout autre agent des CommunautØs europØennes peut saisir le directeur de l(cid:146)Office d(cid:146)une rØclamation dirigØe contre un acte lui faisant grief, effectuØ par l(cid:146)Office dans le cadre d(cid:146)une enquŒte interne, selon les modalitØs prØvues (cid:224) l(cid:146)article 90, paragraphe 2, du statut. ConformØment (cid:224) l(cid:146)article 24 bis du statut, les fonctionnaires jouissent du droit d(cid:146)association; ils peuvent notamment Œtre membres d(cid:146)organisations syndicales ou professionnelles de fonctionnaires europØens. Ledit article s(cid:146)applique aussi aux autres agents couverts par le statut. DŁs lors que le statut est applicable au personnel de l(cid:146)OLAF, son personnel jouit des mŒmes droits que ceux accordØs aux autres fonctionnaires ou agents des CommunautØs. (1) JO L 136 du 31. 5. 1999. (2000/C 374 E/057) QUESTION (cid:201)CRITE E-0264/00 posØe par Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) (cid:224) la Commission (7 fØvrier 2000) Objet: Pollution lumineuse Que fait la Commission pour lutter contre la «pollution lumineuse» observØe aux alentours des grandes villes, problŁme environnemental qui non seulement gŒne considØrablement le travail des astronomes, mais aussi, (cid:224) cause des Ømissions de dioxyde de carbone provenant des ampoules d(cid:146)Øclairage (cid:224) haute puissance, contribue au rØchauffement global?