title: 2000/164/EY: Neuvoston suositukset, annettu 14 päivänä helmikuuta 2000, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan täytäntöönpanosta

eurovoc_concepts:
EU Member State
employment policy

text: L 52/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 2. 2000 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) NEUVOSTO NEUVOSTON SUOSITUKSET, annettu 14 päivänä helmikuuta 2000, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan täytäntöönpanosta (2000/164/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja jossa todetaan, että erityisesti sen 128 artiklan 4 kohdan, jos se näiden neuvosto voi antaa suosituksia jäsenvaltioille, toteuttamaa työllisyyspolitiikkaa tarkasteltuaan pitää sitä aiheel- lisena, ottaa huomioon 15 päivänä joulukuuta 1997 annetulla neuvoston päätöslauselmalla hyväksytyt vuoden 1998 työlli- syyden suuntaviivat sekä 22 päivänä helmikuuta 1999 anne- tulla neuvoston päätöslauselmalla hyväksytyt vuoden 1999 työllisyyden suuntaviivat, ottaa huomioon jäsenvaltioiden toimittamat viisitoista vuotta 1999 koskevaa täytäntöönpanoraporttia, joihin sisältyy vuoden 1998 kansallisten työllisyyden toimintasuunnitelmien täytän- töönpano ja joissa kuvataan kansallisiin työllisyyden toiminta- suunnitelmiin vuoden 1999 suuntaviivojen aiheuttamien muutosten vuoksi tehdyt muutokset, ottaa huomioon yhdessä komission kanssa laaditun vuoden 1999 yhteisen työllisyysraportin, jossa kuvataan yhteisön työlli- syystilannetta ja tarkastellaan jäsenvaltioiden toimia, joilla ne panevat täytäntöön suuntaviivojen mukaisesti, työllisyyspolitiikkaansa ottaa huomioon 12 päivänä heinäkuuta 1999 annetun neuvoston suosituksen talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi, ja vakaus- ja kasvusopimuksesta 17 päivänä kesäkuuta 1997 annetun päätöslauselman sisältämät sitoumukset, ottaa huomioon komission 8 päivänä syyskuuta 1999 toimit- taman suosituksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Kölnissä 3 ja 4 päivänä kesäkuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi päätelmissään, että korkeampi työllisyys on edelleen ensisijainen tavoite Euroopan unionissa. (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) ja työmarkkinakomitea ja talouspoliittinen Työllisyys- komitea toimittivat 28 päivänä lokakuuta 1999 yhteisen lausunnon tästä suosituksesta. Neuvosto katsoo, että jäsenvaltioiden työllisyyspolitiik- kojen täytäntöönpanoa koskevan tarkastelun perusteella on aiheellista antaa suosituksia perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tällaisia suosituksia olisi käytettävä säästeliäästi, niissä olisi keskityttävä tärkeimpiin asioihin ja niiden olisi perustuttava perus- teellisiin ja tarkkoihin selvityksiin. Samalla kun täydennetään jäsenvaltioiden toteuttamaa toimintaa korkean työllisyystason varmistamiseksi, olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden toimivalta. Neuvosto tunnustaa ne suuret ponnistukset, joita jäsen- valtiot ovat jo toteuttaneet työllisyyden suuntaviivojen täytäntöönpanemiseksi. Näiden poliitiikkojen vaikutusta arvioitaessa olisi otettava huomioon työllisyyden suunta- viivojen monivuotinen näkökulma. Nuorisotyöttömyys on pitkäaikainen ongelma useim- missa Euroopan unionin jäsenvaltioissa, ja sen ratkaise- miseksi kaikille nuorille olisi tarjottava mahdollisuus päästä työelämään ennen kuin työttömyys on kestänyt kuusi kuukautta. Aikuisten pitkäaikaistyöttömyys koskettaa noin puolta Euroopan unionin työttömistä, ja sen estämiseksi kaikille aikuisille työttömille olisi tarjottava uusi mahdollisuus ennen kuin työttömyys on kestänyt 12 kuukautta. On tärkeää vähentää työllisyyttä jarruttavia vero- ja etuusjärjestelmien piirteitä ja varmistaa siten, että naisten ja ikääntyvien työntekijöiden osallistuminen kasvaa. On luotava sellainen toimintaympäristö, jossa voidaan hyödyntää työllisyyden kasvun mahdollisuudet palvelu- alalla. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 52/33 (10) Uusien työpaikkojen jatkuva luomien edellyttää työlli- syyden kannalta suotuisampia verotusjärjestelmiä, joissa nykyisestä työn raskaasta verottamisesta siirrytään käyt- tämään muita verokantoja, kuten energia- ja ympäristö- verotusta. (13) Yhteiset indikaattorit ja vertailukelpoiset työllisyystilastot sekä laatua koskevat selvitykset ovat olennainen edel- lytys suuntaviivojen täytäntöönpanon ja tulosten seuran- nalle toimintatapojen määrittämiselle ja Euroopan tasolla, hyvien (11) (12) Kaikilla asianmukaisilla tasoilla luotavat kumppanuudet ovat avainasemassa nykyaikaistettaessa työn organi- sointia ja edistettäessä yritysten ja niiden henkilöstön sopeutumiskykyä. erityisesti Työmarkkinoilla vallitsevien, työllisyyteen, työttömyyteen ja palkkaan liittyvien sukupuolierojen sekä eri toimialojen ja ammattien sukupuolien mukaisen eriytymisen vuoksi tarvitaan kattavia strategioita miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ottamiseksi huomioon kaikessa toiminnassa sekä toimenpiteitä, joilla ja perhe-elämän yhteensovittamista. parannetaan työ- ANTAA, yksittäisille jäsenvaltioille osoitetut suositukset sellai- sina kuin ne ovat liitteessä. Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2000. Neuvoston puolesta J. GAMA Puheenjohtaja L 52/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 2. 2000 I. BELGIA LIITE Taloudellisen tilanteen parantumisesta huolimatta Belgian työllisyystilanne elpyi vuonna 1998 vaatimattomasti. Työmark- kinoille ovat ominaisia seuraavat pitkäaikaiset haasteet: — Työttömyyden muuttuminen pitkäaikaistyöttömyydeksi on erittäin yleistä jolloin pitkäaikaistyöttömien määrä lisääntyy — vuonna 1998 heidän osuutensa työvoimasta oli 5,7 prosenttia. Tämä voi johtua mm. etuuksien kestosta, tukikelpoisuusedellytyksistä ja täytäntöönpanosta. — Ikääntyvien työllisyystilanne on huono erityisesti yli 55-vuotiaiden keskuudessa: heidän työllisyysasteensa (22 prosenttia) on nykyisin unionin heikoin. — Työllisyysasteen sukupuoliero on suuri, Euroopan unionin keskiarvon eli 20 prosenttiyksikön luokkaa. — Palvelualalla on käyttämättömiä työllistämismahdollisuuksia. Vaikka palvelualan osuus kokonaistyöllisyydestä on suuri, se työllistää vain 40 prosenttia työikäisistä, joka on 10 prosenttiyksikköä pienempi osuus kuin tässä suhteessa parhaiten menestyvien jäsenvaltioiden keskiarvo. Belgialle suositellaan seuraavia toimia: 1. Olisi vahvistettava ennaltaehkäisevää politiikkaa varhaisessa vaiheessa toteutettaviin, yksilön tarpeisiin perustuvin toimin, jotta työttömyyden muuttumista pitkäaikaiseksi voidaan rajoittaa. Belgian olisi noudatettava täydellisesti suuntaviivoja 1 ja 2, ja nuoriin ja aikuisiin työttömiin olisi kohdistettava tehokkaita työllistämistoimia ennen kuuden (nuorilla) tai kahdentoista (aikuisilla) työttömyyskuukauden täyttymistä. 2. Olisi tarkasteltava yksityiskohtaisemmin työllisyyttä jarruttavia vero- ja etuusjärjestelmien piirteitä, jotka saattavat hillitä osallistumista työmarkkinoiden toimintaan erityisesti naisten ja ikääntyvien työntekijöitten keskuudessa. Belgian olisi erityisesti arvioitava uudelleen nykyisiä politiikkoja, joilla helpotetaan varhaista eläkkeelle siirtymistä, ja pohdittava, millä poliittisilla vaihtoehdoilla työvoiman varhainen vetäytyminen työmarkkinoilta voitaisiin parhaiten estää ja ikääntyvien työntekijöiden työllisyyttä parhaiten edistää. 3. Olisi omaksuttava ja pantava täytäntöön johdonmukaisia strategioita, joihin kuuluu sääntelyyn, verotukseen ja työmarkkinoitten toimintaan liittyviä toimenpiteitä, ja hyödynnettävä niiden avulla paremmin palvelualan työllistämis- mahdollisuudet. 4. Olisi vahvistettava yhteistyötä niiden viranomaisten välillä, jotka vastaavat kansallisen toimintasuunnitelman täytän- töönpanosta. II. TANSKA Tanskan työmarkkinoitten toiminta on parantunut viime vuosina huomattavasti. Tanskan työllisyysaste on tätä nykyä unionin korkein ja työttömyysaste yksi matalimmista. Tanskan haasteista ovat keskeisiä seuraavat: — Työvoiman taitojen ja ammattipätevyyksien kohentamista on edistettävä, sillä se auttaa selviytymään työmarkkinoitten tulevista pullonkauloista. — Nykyistä työvoimaa on laajennettava kannustamalla työntekijöitä pysyttelemään työelämässä pitempään ja vähentä- mällä sosiaalietuuksien varassa olevien työikäisten määrää. — On pyrittävä tasapainottamaan naisten ja miesten osuutta eri toimialoilla ja eri ammateissa. Tanskalle suositellaan seuraavia toimia: 1. Olisi uudistettava vero- ja etuusjärjestelmiä, jotta voidaan keventää työhön erityisesti pienissä tuloluokissa kohdistuvaa verotaakkaa ja lisätä kannustimia työn vastaanottamiseen ja työelämässä pysymiseen. Varhaiseläke- ja lomajärjestel- mien uudistusta olisi täydennettävä ja valvottava tarkkaan työvoiman tarjonnan lisäämistarpeen vuoksi. 2. Olisi edistettävä työttömien naisten koulutus- ja työnsaantimahdollisuuksia sekä tarkasteltava — periaatteena miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien huomioonottaminen kaikessa toiminnassa — keinoja, joilla työmarkkinoiden ammatti- ja toimialakohtaista eriytymistä voitaisiin vähentää nykyisestä. III. SAKSA Saksan talouden alettua vuonna 1998 elpyä työllisyyden pitkäaikainen laskusuuntaus on talttunut ja työttömyys hieman helpottunut verrattuna Saksan yhdistymisestä aiheutuneisiin seuraamuksiin. Saksan työmarkkinat joutuvat kohtaamaan haasteita, joita ovat mm. seuraavat: — Työllisyyskasvu on ollut negatiivista lähes koko 1990-luvun (– 1,2 prosenttia vuodessa vuosina 1991—1998 ja – 0,7 prosenttia vuodessa vuosina 1994—1998). Työttömyyden alueelliset erot ovat suuret, mistä kärsivät erityisesti uudet osavaltiot. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 52/35 — Pitkäaikaistyöttömyyden taso on itsepintaisen korkea (5 prosenttia työvoimasta). — Palvelualalla on huomattava käyttämätön työllistämispotentiaali. Ala työllistää vain 38,5 prosenttia työikäisistä (parhaiten menestyvissä jäsenvaltioissa 50 prosenttia). — Työssäkäyvien osuus 50—64-vuotiaista on pieni (noin 47,5 prosenttia), mikä lisää työllistämispotentiaalia. Saksalle suositellaan seuraavia toimia: 1. Olisi vahvistettava ennaltaehkäisevää politiikkaa varhaisessa vaiheessa toteutettavin, yksilön tarpeisiin perustuvin toimin, jotta estettäisiin kehitys kohti ihmisten pitkäaikaista työttömyyttä. Olisi asetettava kunnianhimoisempia tavoit- teita ja pyrittävä pienentämään pitkäaikaistyöttömyyteen ajautuvien määrää lähemmäksi parhaiten menestyvien jäsen- valtioiden lukuja (alle 10 prosenttia 12 kuukauden täytyttyä). 2. Palvelualan työllistämispotentiaalin hyödyntämiseksi olisi omaksuttava ja pantava täytäntöön johdonmukainen stra- tegia, johon kuuluu sääntelyyn, verotukseen ja työmarkkinoitten toimintaan liittyviä toimenpiteitä rasituksen vähentä- miseksi uusia yrityksiä perustettaessa. 3. Olisi yksityiskohtaisemmin tarkasteltava työllisyyttä jarruttavia vero- ja etuusjärjestelmien piirteitä, jotka saattavat hillitä ikääntyvien työntekijöitten osallistumista työmarkkinoiden toimintaan. Saksan olisi kaikkien ryhmien ja erityisesti erityisesti arvioitava uudelleen nykyisiä politiikkoja, joilla helpotetaan varhaista eläkkeelle siirtymistä, ja pohdittava, millä vaihtoehdoilla työvoiman varhainen vetäytyminen työmarkkinoilta voitaisiin parhaiten estää ja ikääntyvien työntekijöiden työllisyyttä parhaiten edistää. 4. Olisi toteutettava toimet, joilla työhön kohdistuvaa verotaakkaa kevennetään asteittain veroja ja sosiaaliturvamaksuja vähentämällä, ja seurattava näitä toimia. Erityisesti olisi vähennettävä työvoimakustannuksia palkkataulukon alapäässä — kuitenkin talouden vakauttamistarve huomioon ottaen. 5. Olisi asianmukaisin toimenpitein parannettava ja muokattava tilastointijärjestelmää, jotta voitaisiin tuottaa yhteisten poliittisten indikaattorien mukaisia tietoja vuoteen 2000 mennessä. Saksan olisi harkittava neljännesvuosittain tehtävän työvoimatutkimuksen käyttöönottamista neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 huomioon ottamiseksi. IV. KREIKKA Vuonna 1998, jolloin talouskehitys oli voimakasta, työllisyys kasvoi merkittävästi, kolmella prosentilla, työttömyyden kasvaessa yhdellä prosentilla. Työttömyystilanteen viimeaikainen heikkeneminen osoittaa, että Kreikan työmarkkinoilla on vakavia rakenteellisia puutteita, joita ovat mm. seuraavat: — Työllisyysaste on matala, sillä naisten osallistuminen työelämään on vähäistä (41,3 prosenttia eli 10 prosenttiyksikköä alle Euroopan unionin keskiarvon). Palvelualan osuus työllisyydestä on viimeaikaisesta myönteisestä kehityksestä huolimatta edelleen pieni. — Nuorisotyöttömyyden taso on erityisen korkea: lähes 12 prosenttia nuorista on työttömiä, kun Euroopan unionin keskiarvo on 9,3 prosenttia. — Myös pitkäaikaistyöttömyyden taso on korkea, ja naisten pitkäaikaistyöttömyysaste on miesten lukuun nähden kolminkertainen. — Jatkuvasta työn tuottavuuden kasvusta huolimatta työn tuottavuus on vielä alhainen, ja on edelleen kehitettävä työvoiman taitoja, otettava käyttöön uutta teknologiaa ja uudenaikaistettava työn organisointia. Kreikalle suositellaan seuraavia toimia: 1. Olisi päättäväisin, johdonmukaisin ja mittavin toimin estettävä nuorten ja aikuisten työttömien ajautuminen pitkäai- kaistyöttömyyteen. Erityisesti olisi voimakkaammin toimin saatettava työnvälityspalvelujen uudistaminen päätökseen ja pantava täytäntöön suuntaviivojen 1 ja 2 mukaista ennaltaehkäisevää politiikkaa. 2. Olisi tarkasteltava yksityiskohtaisemmin työllisyyttä jarruttavia vero- ja etuusjärjestelmien piirteitä, jotka saattavat hillitä erityisesti naisten osallistumista työmarkkinoiden toimintaan, jotta naisten työllisyysaste saataisiin nostettua asteittain lähemmäksi Euroopan unionin keskiarvoa eli 50:tä prosenttia. Miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien huomioon ottamista kaikessa toiminnassa olisi vahvistettava yrittäjyyden osalta jo saavutetun edistymisen pohjalta. 3. Olisi pyrittävä parantamaan yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen laatua entisestään sekä voimistamaan täyden- nyskoulutuksen tukea, erityisesti ottamalla työmarkkinaosapuolet entistä aktiivisemmin mukaan toimintaan. 4. Olisi omaksuttava ja pantava täytäntöön johdonmukaisia strategioita, joihin kuuluu sääntelyyn ja verotukseen liittyviä ja muita toimenpiteitä, joilla pyritään keventämään uusien yritysten perustamisen hallinnollista taakkaa. Näin kannus- tettaisiin yrittäjyyttä ja hyödynnettäisiin palvelualan työllistämismahdollisuuksia. L 52/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 2. 2000 5. Olisi edistettävä yhteistyökumppanuuksien luomista ja kannustettava työmarkkinaosapuolia kaikilla tasoilla sitoutu- maan konkreettisesti työn organisoinnin uudenaikaistamiseen. Tavoitteena olisi parantaa yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä ja varmistaa samalla joustavuuden ja turvallisuuden tasapaino. 6. Olisi asianmukaisin toimin kohennettava tilastollisen seurannan järjestelmää, jotta voitaisiin toimittaa vuoteen 2000 mennessä ennaltaehkäisyä ja aktivointia koskevat indikaattorit sovittujen määritelmien ja menetelmien mukaisesti. V. ESPANJA Espanjassa työllisyys on vuodesta 1996 lähtien kasvanut voimakkaasti ja kasvuaste on ollut kolminkertainen unionin keskiarvoon verrattuna, mikä on johtanut työllisyystilanteen vakaaseen parantumiseen ja rakennemuutoksiin. Vaativia haasteita on kuitenkin jäljellä: — Espanjan työllisyysaste (50,2 prosenttia) on unionin alhaisin, ja palvelualan osuus työllisyydestä (30 prosenttia) on alle unionin keskiarvon. — Työttömyysaste on edelleen korkea (18,8 prosenttia), vaikka Espanjassa onkin alkanut voimakkaasti aleneva suuntaus. — Espanjan pitkäaikaistyöttömyysaste on unionin korkein, eikä se alene ennen kuin pitkäaikaistyöttömyyteen ajautuvien suuri määrä saadaan merkittävästi pienenemään. Tätä nykyä työttömyys jatkuu yli 6 kuukautta 21,5 prosentilla nuorista työttömistä ja yli 12 kuukautta 15,5 prosentilla aikuisista työttömistä. — Ero miesten ja naisten työllisyys- ja työttömyysasteessa on suurin unionissa: naisten työttömyysaste 26,6 prosenttia on yli kaksinkertainen Euroopan unionin keskiarvoon verrattuna, ja vain 35 prosenttia työikäisistä naisista on työllisiä (koko unionin luku on 51 prosenttia). — Työntekijöiden määräaikaisten, useimmiten lyhytkestoisten työsopimusten osuus on suuri: niitä on kaikista työsopi- muksista lähes kolmannes. Espanjalle suositellaan seuraavia toimia: 1. Olisi jatkettava vuonna 1998 käynnistettyä ennaltaehkäisevää politiikkaa ja päästävä työttömien tarpeiden kartoittami- jotta pitkäaikaistyöttömyyteen ajautuvien sesta eteenpäin. Yksilöllisiä aktivointitoimia olisi lisättävä ja tehostettava, nuorten ja aikuisten määrää voitaisiin merkittävästi vähentää. 2. Olisi omaksuttava ja pantava täytäntöön johdonmukaisia strategioita, joihin kuuluu sääntelyyn ja verotukseen liittyviä ja muita toimenpiteitä, joilla kevennetään yritysten hallinnollista taakkaa. Näin edistettäisiin yrittäjyyttä ja hyödynnet- täisiin mahdollisuuksia entistä pysyvämpien työpaikkojen luomiseen palvelualalle. 3. Olisi tehokkaammin otettava yhtäläiset mahdollisuudet huomioon työllisyyspolitiikassa. Jotta naisten työllisyysaste saataisiin lähemmäksi Euroopan unionin keskitasoa, tarvitaan jo ilmoitettujen valmistelevien toimien lisäksi muitakin toimia. 4. Olisi asianmukaisin toimin kohennettava tilastollisen seurannan järjestelmää, jotta maa voisi toimittaa vuoteen 2000 mennessä ennaltaehkäisyä ja aktivointia koskevat indikaattorit sovittujen määritelmien ja menetelmien mukaisesti. Tämä on erityisen tärkeää nyt, kun aktiivista työmarkkinapolitiikkaa hajautetaan. VI. RANSKA Talouden käännyttyä jälleen kasvuun vuonna 1997 myös työllisyystilanne elpyi 1998. Ranskalla on kuitenkin merkittäviä rakenteellisia ongelmia ratkottavanaan: — Työllisyysaste on keskiarvoa alempi (60,8 prosenttia), sillä yli 55-vuotiaitten osallistumisaste on matala (29 prosenttia), paljon Euroopan unionin keskiarvoa (40,3 prosenttia) pienempi. — Työllisyyskasvu on ollut hidasta valtaosan 1990-luvusta (0,1 prosenttia vuosina 1991—1998). — Työttömyysaste on korkea, lähes kaksi prosenttiyksikköä Euroopan unionin keskiarvoa suurempi. Myös pitkäaikais- työttömyysaste on korkea. — Nuorisotyöttömyysaste on korkea. Taustalla ovat vaikeudet siirryttäessä koulusta työelämään, erityisesti matalan koulutustason saavuttaneilla nuorilla. — Korkeat välilliset työvoimakustannukset ylittävät Euroopan unionin keskiarvon reilusti. — Palvelualalla on käyttämätöntä työllistämispotentiaalia. Vaikka palvelualan osuus kokonaistyöllisyydestä on suuri, se työllistää vain 40 prosenttia työikäisistä, mikä on 10 prosenttiyksikköä pienempi osuus kuin tässä suhteessa parhaiten menestyvien jäsenvaltioiden keskiarvo. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 52/37 Ranskalle suositellaan seuraavia toimia: 1. Olisi arvioitava uudelleen nykyisiä etuusjärjestelmiä, erityisesti siltä osin kuin ne helpottavat varhaista eläkkeelle siirtymistä, jotta ikääntyvät työntekijät saataisiin pysymään työelämässä pitempään. 2. Olisi omaksuttava ja pantava täytäntöön johdonmukaisia strategioita, joihin kuuluu sääntelyyn ja verotukseen liittyviä ja muita toimenpiteitä, joilla kevennetään yritysten hallinnollista taakkaa. Näin hyödynnettäisiin palvelualan työllistä- mismahdollisuuksia mm. niiden viimeaikaisten toimien pohjalta, joilla on pyritty luomaan nuorille uusia työtilai- suuksia. 3. Olisi arvioitava ja toteutettava poliittisia toimia, joilla vähennetään työhön kohdistuvaa verotaakkaa erityisesti koulutta- mattoman ja pienipalkkaisen työntekijäkunnan osalta. 4. Olisi vahvistettava työmarkkinayhteistyötä ja tavoiteltava sen kautta kattavaa lähestymistapaa työn organisoinnin nykyaikaistamiseen. VII. IRLANTI Irlanti on saanut 1990-luvulla nauttia pitkäaikaisesta ja vahvasta talouskasvusta ja työpaikkojen lisääntymisestä. Maan työmarkkinoilla on käynnissä perusteellinen rakennemuutos, ja ongelmat siirtyvät vähitellen korkeasta työttömyydestä ja pitkäaikaistyöttömyydestä (sekä nuorten että aikuisten) uusille alueille: — Tiukentuva työvoimatilanne, joka rajoittaa tulevaa talouskasvua. — Ero miesten ja naisten työllisyydessä on suuri, joten naisten osallistumista työmarkkinoitten toimintaan voitaisiin lisätä. — Työntekijöiden osallistuminen koulutukseen on vähäistä (noin 5 prosenttia). — Palvelualan työllistämismahdollisuudet olisi hyödynnettävä mahdollisimman hyvin, sillä vaikka viimeaikaisella politii- luotu työllistämisen kannalta suotuisat olot, alan työllisyysaste jää alle Euroopan unionin kalla on onnistuneesti keskiarvon. Irlannille suositellaan seuraavia toimia: 1. Olisi omaksuttava kattava strategia, jolla lisätään naisten osallistumista työmarkkinoitten toimintaan. Strategia sisältäisi vero- ja etuusjärjestelmissä olevien jarruttavien tekijöiden poistamisen sekä toimia, joilla helpotetaan työ- ja perhe- elämän yhteensovittamista. Erityisesti tarvitaan pitkäaikaisia toimia, joilla parannetaan lasten ja muiden huollettavien hoitoa, samoin kuin joustavia lomajärjestelyjä. 2. Olisi jatkettava hiljattain omaksuttua politiikkaa, johon kuuluu sääntelyyn, koulutukseen ja verotukseen liittyviä jotta palvelualan tarjoamia työllisyyskasvumahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää entistä paremmin. toimenpiteitä, 3. Olisi tehostettava toimia yrityksissä tapahtuvan työntekijöiden koulutuksen laajentamiseksi ja parantamiseksi. VIII. ITALIA Italian työmarkkinat elpyivät vuonna 1998 hieman. Työllisyys kasvoi vaatimatonta 0,6 prosentin vauhtia talouden kasvaessa hillitysti ja todellisten yksikkökohtaisten työvoimakustannusten pudotessa rajusti. Tilanne ei kuitenkaan paran- tunut riittävästi työmarkkinoiden rakenteen pitkäaikaisten ongelmien kannalta. Niitä ovat mm. seuraavat: — Työllisyyskasvu on hidasta ja työllisyysaste alhainen eli vain 50,8 prosenttia (liki 10 prosenttiyksikköä alle Euroopan unionin keskiarvon). Osasyy on palvelualan matala työllisyysaste (31,7 prosenttia). — Keskimääräinen työttömyysaste on korkea ja edelleen kaksi prosenttiyksikköä yli Euroopan unionin keskiarvon. Myös ja pitkäaikaistyöttömyysaste (8,4 prosenttia ennestään korkeat nuorisotyöttömyysaste (12,9 prosenttia nuorista) työvoimasta) nousivat. — Ero miesten ja naisten työllisyydessä oli suuri eli lähes 30 prosenttiyksikköä, kun Euroopan unionin keskiarvo on 20 prosenttiyksikköä. Naisten työttömyys (16,7 prosenttia) on lisäksi paljon suurempi kuin miesten (9,4 prosenttia). — Maan pohjois- ja eteläosien työttömyyserot ovat edelleen suuria (etelässä työttömyysaste on 22,8 prosenttia eli 10 prosenttiyksikköä maan keskiarvoa suurempi). — Työhön kohdistuva verotaakka on keskimääräistä suurempi. Työtulojen laskennallinen veroaste on 50 prosenttia (Euroopan unionin keskiarvo on 43 prosenttia). L 52/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 2. 2000 Italialle suositellaan seuraavia toimia: 1. Olisi päättäväisin, johdonmukaisin ja mittavin toimin estettävä nuorten ja aikuisten työttömien ajautuminen pitkäai- kaistyöttömyyteen. Erityisesti olisi voimakkaammin toimin saatettava työvoimapalvelujen uudistaminen päätökseen ja pantava täytäntöön suuntaviivojen 1 ja 2 mukaista ennaltaehkäisevää politiikkaa. Myös ammatillisen koulutuksen laatua olisi parannettava. Olisi kohennettava tilastollisen seurannan järjestelmää, jotta maa voisi toimittaa vuoteen 2000 mennessä ennaltaehkäisyä ja aktivointia koskevat indikaattorit sovittujen määritelmien ja menetelmien mukai- sesti. 2. Olisi omaksuttava ja pantava täytäntöön johdonmukaisia strategioita, joihin kuuluu sääntelyyn ja verotukseen liittyviä ja muita toimenpiteitä, joilla kevennetään yritysten hallinnollista taakkaa. Näin edistettäisiin yrittäjyyttä ja hyödynnet- täisiin palvelualan työllistämismahdollisuuksia. 3. Olisi jatkettava viimeaikaisia uudistuksia, joilla työn verotuksesta siirrytään muihin verokantoihin. 4. Olisi jatkettava eläke- ja muiden etuusjärjestelmien uudistuksen täytäntöönpanoa työmarkkinoilta eläke- ja muihin järjestelmiin siirtymisen vähentämiseksi. 5. Olisi kattavilla toimilla puututtava eroon miesten ja naisten työllisyys- ja työttömyysasteessa mm. jo käytössä olevien erityisten toimien pohjalta. Tasa-arvopolitiikka olisi otettava huomioon kaikkien kansallisen työllisyyden toimintasuun- nitelman pilareiden yhteydessä. IX. LUXEMBURG Työllisyystilanne on yleisesti ottaen suotuisa, ja sitä tukee voimakas talouskasvu, johon liittyy jatkuva työllisyyden kasvu. Eräiden väestönosien työllisyysaste on kuitenkin erittäin matala, ja rajatyöntekijöiden määrä on erittäin suuri. Keskeisiä kysymyksiä työmarkkinoilla ovat seuraavat: — Yli 50-vuotiaitten työllisyysaste on erittäin matala (vain 38 prosenttia), mikä johtuu pääasiassa politiikoista, jotka helpottavat varhaista vetäytymistä työmarkkinoilta, kuten työkyvyttömyyseläkkeet ja varhaiseläkejärjestelmät. — Naisten työllisyysaste on erittäin matala (45 prosenttia), minkä vuoksi sukupuolten ero on liki 29 prosenttiyksikköä eli suurimpia unionissa. — Työllisyyden kasvu, joka aiheutuu 75-prosenttisesti rajatyöntekijöistä. — Osallistuminen täydennyskoulutukseen on vähäistä. Luxemburgille suositellaan seuraavia toimia: 1. Olisi tarkasteltava tarkemmin vero- ja etuusjärjestelmiä ja poistettava niistä tekijät, jotka saattavat rajoittaa etenkin ikääntyvien työntekijöiden osallistumista työmarkkinoitten toimintaan. 2. Olisi pyrittävä kattavaan strategiaan, jolla lisätään naisten osallistumista työmarkkinoitten toimintaan. Olisi tutkittava vero- ja etuusjärjestelmiin sisältyviä jarruttavia tekijöitä ja toteutettava toimia, joilla helpotetaan työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista. X. ALANKOMAAT Talouskasvu on ollut vahvaa ja työpaikat ovat lisääntyneet jo pitkän ajan, joten työttömyys on vähentynyt vakaasti. Vaikka Alankomaiden työmarkkinat lukeutuvat unionin parhaiten toimiviin, maan on vastattava seuraaviin keskeisiin haasteisiin: — Yli 55-vuotiaitten työllisyysaste on matala (vain 31 prosenttia — Euroopan unionin keskiarvo on 40,6 prosenttia). Naisten työllisyysaste on vielä matalampi (vain 19,8 prosenttia — Euroopan unionin keskiarvo on 26,1 prosenttia). — Vaikka työhön kohdistuva verotaakka on viime aikoina keventynyt, se on edelleen huomattava. — Huollettavien määrä suhteessa aktiiviväestöön on suuri (35 prosenttia). Työkyvyttömyysetuudet ovat viime aikoina lisääntyneet, ja työttömyysetuuksia saavien määrä on suuri (9 prosenttia työvoimasta). — Työvoiman saatavuus vaikeutuu: vuoden 1998 lopulla täyttämättä oli noin 136 000 työpaikkaa. — Ero miesten ja naisten työllisyydessä on suuri, vaikka naisten työllisyys onkin viime aikoina lisääntynyt. Naisten työllisyysaste on edelleen noin 24 prosenttiyksikköä miesten lukua (80,0 prosenttia) alempi eli sukupuolten ero on miljoona työpaikkaa. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 52/39 Alankomaille suositellaan seuraavia toimia: 1. Olisi jatkettava pyrkimyksiä parantaa vero- ja etuusjärjestelmiä ja poistettava niistä tekijät, jotka saattavat rajoittaa etenkin naisten ja ikääntyvien osallistumista työmarkkinoitten toimintaan. On päättäväisin toimin vähennettävä niiden ihmisten suurta määrää, jotka jäävät työmarkkinoitten ulkopuolelle ja elävät passiivisten tulotukijärjestelmien varassa. 2. Olisi kohennettava tilastollisen seurannan järjestelmää, jotta maa voisi toimittaa vuoteen 2000 mennessä ennaltaeh- käisyä ja aktivointia koskevat indikaattorit sovittujen määritelmien ja menetelmien mukaisesti. XI. ITÄVALTA Itävallan työllisyystilanne on edelleen yleisesti ottaen suotuisa, vaikka työttömyys vuonna 1998 hieman lisääntyikin. Maan työllisyysaste on unionin korkeimpia ja työttömyysaste unionin matalimpia. Keskeisiä haasteita työmarkkinoilla ovat seuraavat: — Työllisyyskasvu on ollut hidasta lähes koko 1990-luvun (0,4 prosenttia vuosina 1991—1998 ja – 0,03 prosenttia vuosina 1994—1998). — Ikääntyvien työllisyysaste on matala (50—64-vuotiailla 43 prosenttia). — Ero miesten ja naisten työllisyydessä on huomattava (21 prosenttiyksikköä), vaikka naisten työllisyysaste on korkeampi kuin Euroopan unionin keskiarvo. — Työhön kohdistuva verotaakka on keskimääräistä suurempi: työtulojen laskennallinen veroaste on 46 prosenttia. Itävallalle suositellaan seuraavia toimia: 1. Olisi tarkasteltava uudelleen varhaisen eläkkeelle jäämisen kannustimia ja luotava joustavia työaikajärjestelyjä, jotta ikääntyvät pysyisivät työelämässä pitempään. 2. Olisi kattavalla strategialla vähennettävä sukupuolten eroja työllisyydessä mm. työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista helpottavin toimin. 3. Olisi jatkettava pyrkimyksiä keventää raskasta työhön kohdistuvaa verotaakkaa erityisesti työmarkkinoiden ongelma- ryhmien kohdalla. XII. PORTUGALI Työllisyystilanne on parantunut jatkuvasti viime vuosina vahvan taloudellisen toimeliaisuuden ansiosta. Hyvätasoisten työllisyysindikaattorien takana piilee kuitenkin rakenteellisia heikkouksia, jotka tekevät työmarkkinoista haavoittuvat. Keskeisiä haasteita ovat seuraavat: — Työntekijöiden osallistuminen koulutukseen on vähäistä ja aikuisväestön muodollinen koulutusaste matala. — Palvelualalla on huomattavaa työllistämispotentiaalia: ala työllistää vain 38 prosenttia työikäisistä. — Työvoiman keskimääräinen tuottavuus on heikko, mikä viittaa siihen, että työvoiman taitotaso ei ole riittävän korkea ja että uuden tekniikan käyttöönotto on hidasta. Työn organisoinnin nykyaikaistamiseenkin näyttäisi olevan aihetta. Portugalille suositellaan seuraavia toimia: 1. Olisi parannettava koulutusjärjestelmän laatua ja vahvistettava jatkuvan koulutuksen tukea erityisesti ottamalla työmarkkinaosapuolet aktiivisemmin mukaan toimintaan. 2. Olisi omaksuttava ja pantava täytäntöön johdonmukaisia strategioita, joihin kuuluu sääntelyyn ja verotukseen liittyviä ja muita toimenpiteitä, joilla kevennetään yritysten hallinnollista taakkaa. Näin edistettäisiin yrittäjyyttä ja hyödynnet- täisiin palvelualan työllistämismahdollisuuksia. 3. Olisi edistettävä yhteistyökumppanuuksien luomista ja kannustettava työmarkkinaosapuolia kaikilla tasoilla sitoutu- maan konkreettisesti työn organisoinnin uudenaikaistamiseen. Tavoitteena olisi parantaa yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä ja varmistaa samalla joustavuuden ja turvallisuuden tasapaino. XIII. SUOMI Suomessa on viime vuosina päästy voimakkaaseen talous- ja työllisyyskasvuun, mikä on vähentänyt työttömyyttä huomattavasti. Keskeisiä ongelmia työmarkkinoilla ovat seuraavat: — Yli 50-vuotiaitten työllisyysaste on matala sekä miehillä (55,2 prosenttia) että naisilla (50,6 prosenttia). Luvut ovat huomattavasti pienempiä kuin parhaassa työiässä olevilla miehillä (76 prosenttia) ja naisilla (71 prosenttia). L 52/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 2. 2000 — Sitkeänä ongelmana ovat vaikeasti työllistettävät työttömät, joita on erityisesti ikääntyvien joukossa (7 prosenttia työvoimasta). — Nuorisotyöttömyyden taso on korkea (yli 11 prosenttia eli kaksi prosenttiyksikköä Euroopan unionin keskiarvoa korkeampi). — Vaikka naisten työllisyysaste on korkea erityisesti parhaassa työiässä olevien osalta, toimitilat ja ammatit ovat vahvasti sukupuolen mukaan eriytyneet. — Työhön kohdistuva verotaakka on keskimääräistä suurempi: työtulojen laskennallinen veroaste on 55 prosenttia (Euroopan unionin keskiarvo on 43 prosenttia). Suomelle suositellaan seuraavia toimia: 1. Olisi arvioitava uudelleen nykyisiä etuusjärjestelmiä, erityisesti siltä osin kuin ne helpottavat varhaista eläkkeelle siirtymistä, jotta ikääntyvät työntekijät saataisiin pysymään työelämässä pitempään. 2. Olisi jatkettava viimeaikaisia pyrkimyksiä työhön kohdistuvan verotaakan keventämiseksi. 3. Olisi tarkasteltava — periaatteena miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien huomioonottaminen kaikessa toiminnassa — keinoja, joilla työmarkkinoiden ammatti- ja toimialakohtaista eriytymistä voitaisiin vähentää nykyisestä. XIV. RUOTSI Talouden yleinen elpyminen paransi vuonna 1998 työmarkkinatilannetta huomattavasti. Korkeasta työttömyysasteesta huolimatta työmarkkinoiden on vastattava seuraaviin keskeisiin haasteisiin: — Työllisyyskasvu on ollut hidasta lähes koko 1990-luvun (– 1,7 prosenttia vuosina 1991—1998 ja 0,3 prosenttia vuosina 1994—1998). — Työttömyysaste on edelleen korkea (8,2 prosenttia), vaikka onkin hieman Euroopan unionin keskiarvoa alempi. — Toimialat ovat vahvasti sukupuolien mukaan eriytyneitä. — Työhön kohdistuva verotaakka on unionin raskain: työtulojen laskennallinen veroaste on 58 prosenttia (Euroopan unionin keskiarvo on 43 prosenttia). Ruotsille suositellaan seuraavia toimia: 1. Olisi kevennettävä työtuloihin kohdistuvaa raskasta verotaakkaa erityisesti niiden osalta, joiden nettotulot jäävät pieniksi. 2. Olisi tarkasteltava — periaatteena miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien huomioonottaminen kaikessa toiminnassa — keinoja, joilla työmarkkinoiden ammatti- ja toimialakohtaista eriytymistä voitaisiin vähentää nykyisestä. XV. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Työmarkkinat toimivat nykyisellään suhteellisen hyvin verrattuna Euroopan unionin keskitasoon. Rakenteellisia ongelmia on kuitenkin vielä ratkaistavana: — Vaikka tilanne työmarkkinoilla on suotuisa, pitkäaikaistyöttömyyteen ajautuvien määrä on sekä nuorten (18 prosenttia) että aikuisten (12 prosenttia) työttömien osalta edelleen parhaiten menestyvien Euroopan unionin jäsenval- tioiden lukuja suurempi. — Erittäin pitkäaikainen työttömyys tai työelämän ulkopuolelle jääminen on sitkeä ongelma osalle ikääntyviä, etnisiin vähemmistöihin kuuluvia, yksinhuoltajia tai heikommassa asemassa olevien yhteisöjen jäseniä. — Miesten ja naisten ero työllisyydessä kokoaikavastaavuutena mitattuna (noin 33 prosenttiyksikköä) ylittää Euroopan unionin keskiarvon, mikä kuvastaa naisten osa-aikatyön merkitystä. Yhdistyneelle kuningaskunnalle suositellaan seuraavia toimia: 1. Olisi paneuduttava sukupuolten palkkaeroihin ja puututtava siihen asianmukaisella politiikalla. Pohjana voitaisiin käyttää mm. minimipalkan vuonna 1998 tapahtuneesta käyttöönotosta odotettavia myönteisiä vaikutuksia. 2. Olisi edistettävä yhteistyökumppanuuksien luomista, jotta työmarkkinaosapuolet kaikilla asianmukaisilla tasoilla pääsevät yhteisymmärrykseen työn organisoinnin uudenaikaistamisesta. Tavoitteena olisi parantaa yritysten tuotta- vuutta ja kilpailukykyä ja varmistaa samalla joustavuuden ja turvallisuuden tasapaino. 3. Olisi kohennettava tilastollisen seurannan järjestelmää, jotta maa voisi toimittaa vuoteen 2000 mennessä ennaltaeh- käisyä ja aktivointia koskevat indikaattorit sovittujen määritelmien ja menetelmien mukaisesti. 4. Olisi pyrittävä laajentamaan lastenhoidon järjestämistä ja parannettava sen laatua, jotta lisättäisiin erityisesti naisten mahdollisuuksia ottaa vastaan halunsa mukaan joko osa-aikaista tai kokopäivätyötä


title: 2000/139/CE: Decisione del Consiglio, del 14 febbraio 2000, recante nomina di un membro supplente e di un membro titolare tedeschi del Comitato delle regioni

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
Germany
appointment of staff

formats: html pdf print

text: 19. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 47/27 II (Atti per i quali la pubblicazione non è una condizione di applicabilità) CONSIGLIO DECISIONE DEL CONSIGLIO del 14 febbraio 2000 recante nomina di un membro supplente e di un membro titolare tedeschi del Comitato delle regioni (2000/139/CE) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 263, vista la decisione del Consiglio del 26 gennaio 1998 (1) recante nomina dei membri e dei supplenti del Comitato delle regioni, considerando che un seggio di supplente e un seggio di membro titolare del Comitato delle regioni sono divenuti vacanti in seguito alle dimissioni del sig. Jo Leinen, membro supplente e del sig. Reinhard Klimmt, membro titolare, comunicate al Consiglio rispettivamente il 28 settembre 1999 e il 5 ottobre 1999; vista la proposta del governo tedesco, DECIDE: La sig. ra Helma Kunhn-Theis è nominata membro supplente del Comitato delle regioni in sostituzione del sig. Jo Leinen e il sig. Peter Müller è nominato membro titolare del Comitato delle regioni in sostituzione del sig. Reinhard Klimmt, per la restante durata dei due mandati, ossia fino al 25 gennaio 2002. Articolo unico Fatto a Bruxelles, addì 14 febbraio 2000. Per il Consiglio Il Presidente J. GAMA (1) GU L 28 del 4. 2. 1998, pag. 19


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0381/00 von Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) an die Kommission. Verbesserung der Straßenverkehrssicherheit durch Ausbesserung von Gefahrenstellen oder von Strecken mit großer Unfallhäufigkeit.

eurovoc_concepts:
common transport policy
management accounting
road safety
transport infrastructure

text: C 330 E/146 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 21. 11. 2000 Die Kommission ist sich jedoch der Notwendigkeit bewu(cid:223)t, die Flugg(cid:228)ste (cid:252)ber ihre Rechte zu informieren, wenn sie deren Einhaltung durchsetzen sollen. Daher plant die Kommission unmittelbar eine Initiative zur verbesserten Information der Flugg(cid:228)ste. Sie beabsichtigt, f(cid:252)r die Ver(cid:246)ffentlichung und den Aushang einer Charta aller bestehenden Rechte in Flugh(cid:228)fen, Reiseb(cid:252)ros und den B(cid:252)ros der Luftverkehrsgesellschaften zu sorgen. Darin w(cid:252)rden unter anderem auch die Ausgleichsleistungen bei Nichtbef(cid:246)rderung erl(cid:228)utert. (2000/C 330 E/165) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0381/00 von Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: Verbesserung der Stra(cid:223)enverkehrssicherheit durch Ausbesserung von (cid:132)Gefahrenstellen(cid:147) oder von (cid:132)Strecken mit gro(cid:223)er Unfallh(cid:228)ufigkeit(cid:147) Die j(cid:252)ngsten Informationen (cid:252)ber die neue Mitteilung (cid:252)ber die Stra(cid:223)enverkehrssicherheit, die die Kommis- sion gerade ausarbeitet, scheinen darauf hinzuweisen, da(cid:223) das neue Programm eine (cid:132)Klassifizierung(cid:147) je nach Wirksamkeit der vorgeschlagenen Ma(cid:223)nahmen auf der Grundlage des nunmehr popul(cid:228)ren (cid:132)Eine- Million- Euro-Kriteriums(cid:147) vornimmt. Allerdings, gem(cid:228)(cid:223) dem Inhalt der vorangegangenen Programme (die zu allgemein gehalten waren), k(cid:246)nnte die k(cid:252)nftige Mitteilung eine einzigartige Chance verpassen, da(cid:223) man n(cid:228)mlich (cid:129) in (cid:252)berzeugenderer Weise (cid:129) auf die Infrastrukturen und insbesondere auf die (cid:132)Gefahrenstellen(cid:147) mit Stra(cid:223)enbauma(cid:223)nahmen einwirkt, von denen die Experten glauben, da(cid:223) sie nur mit geringem Kostenaufwand verbunden sind. Welche Effizienz mi(cid:223)t die Kommission der Ausbesserung von (cid:132)Gefahrenstellen(cid:147) oder von (cid:132)Strecken mit gro(cid:223)er Unfallh(cid:228)ufigkeit(cid:147) als Ma(cid:223)nahme zur Stra(cid:223)enverkehrssicherheit in ihrer neuen Mitteilung bei? Beabsichtigt die Kommission, europaweite Empfehlungen zur Definition und Typologie der sogenannten Stra(cid:223)enbauma(cid:223)nahmen mit geringem Kostenaufwand auszuarbeiten? Beabsichtigt die Kommission schlie(cid:223)llich, europaweite Empfehlungen betreffend die Beseitigung von (cid:132)Gefahrenstellen(cid:147) auszuarbeiten sowie eine Haushaltslinie f(cid:252)r die Mitfinanzierung von einschl(cid:228)gigen Projekten auf nationaler Ebene aufzustellen? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (30. M(cid:228)rz 2000) In der in K(cid:252)rze erscheinenden Mitteilung zur Stra(cid:223)enverkehrssicherheit wurden die Infrastrukturma(cid:223)nah- men mit geringem Kostenaufwand, zu denen eine verbesserte Auslegung stra(cid:223)enseitiger Objekte geh(cid:246)rt, mit der Verletzungen bei Verkehrsunf(cid:228)llen abgemildert werden sollen, sowie die Entsch(cid:228)rfung von Unfall- schwerpunkten als vorrangige Ma(cid:223)nahmen ermittelt. Im allgemeinen scheinen diese Ma(cid:223)nahmen sehr kosteneffektiv zu sein. Die Kosten f(cid:252)r die Vermeidung eines Todesopfers werden sich dabei auf rund 80 000 € gesch(cid:228)tzt. Investitionen in diese Infrastrukturma(cid:223)nahmen m(cid:252)ssen den (cid:246)rtlichen Beh(cid:246)rden (cid:252)berlassen bleiben. Die Kommission wird jedoch Leitlinien erarbeiten, um Erfahrungen zu vorbildlichen Praktiken austauschen zu k(cid:246)nnen. Au(cid:223)erdem wird den Beh(cid:246)rden auf allen Ebenen empfohlen, denjenigen, die (cid:252)ber die Investitionen entscheiden, den Nutzen dieser Ma(cid:223)nahmen durch gezielte Finanzprogramme n(cid:228)her zu bringen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0365/00 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen. Støtte til selskaber fra medlemsstaterne med oversøiske interesser.

eurovoc_concepts:
agency abroad
common commercial policy
control of State aid

text: 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/59 Den Internationale Arbejdsorganisation r(cid:229)der over veletablerede systemer til kontrol af overholdelsen af de internationale arbejdsnormer, herunder ILO(cid:146)s konventioner om tvangsarbejde (nr. 29) og om de v(cid:230)rste former for błrnearbejde (nr. 182). Det kan n(cid:230)vnes, at Den Internationale Arbejdskonference i 1999 gennemgik en meget kritisk rapport om Myanmar og besluttede at suspendere ILO(cid:146)s faglige bistand til dette land. Det st(cid:229)r imidlertid klart, at ingen internationale instrumenter i łjeblikket hjemler mulighed for handelsforanstaltninger mod indfłrslen af varer fremstillet ved brug af tvangs- eller błrnearbejde. For at fremme eller styrke de fattige landes evne til i praksis at overholde de anerkendte grundl(cid:230)ggende arbejdsnormer satser Kommissionen p(cid:229) at tilbyde positive incitamenter og forskellige former for stłtte fremfor at anvende sanktioner. I visse ekstreme og veldokumenterede tilf(cid:230)lde er der imidlertid inden for F(cid:230)llesskabets generelle toldpr(cid:230)ferenceordning mulighed for at suspendere fordele, der er blevet indrłmmet lande, hvor der er konstateret grove kr(cid:230)nkelser af menneskerettighederne. Denne bestemmelse er blevet anvendt over for Myanmar og er stadig i kraft. Pakistans regering har vedtaget en lovgivning, der forbyder tvangsarbejde og błrnearbejde, og den holder Kommissionen underrettet om myndighedernes indsats for at h(cid:229)ndh(cid:230)ve lovgivningen (undersłgelser, domsf(cid:230)ldelser, rehabilitering). Kommissionen benytter enhver given lejlighed til over for Pakistan at understrege sin bekymring over situationen. Endvidere vil det (cid:230)rede medlem v(cid:230)re bekendt med den store betydning for Indien og Pakistan af det internationale program for afskaffelse af błrnearbejde (IPEC) i ILO(cid:146)s regi, som tager sigte p(cid:229) uddannelse af błrn, og som hj(cid:230)lper błrn til at komme i skole og familier til at f(cid:229) arbejde eller midler til at overleve. F(cid:230)llesskabet er en af de v(cid:230)sentligste bidragsydere til dette pilotprojekt til bek(cid:230)mpelse af s(cid:229)vel fattigdom som tvangsarbejde og błrnearbejde. (2000/C 374 E/069) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0365/00 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (14. februar 2000) Om: Stłtte til selskaber fra medlemsstaterne med oversłiske interesser Mener Kommissionen, at selskaber med oversłiske interesser, der modtager stłtte fra visse medlemsstater, nyder urimelige fordele i forhold til selskaber i lande, der ikke yder en tilsvarende stłtte? Kan Kommis- sionen give n(cid:230)rmere oplysninger om de enkelte medlemsstaters stłtte til deres egne selskabers oversłiske interesser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (10. april 2000) Det (cid:230)rede medlem henviser til visse medlemslandes eventuelle stłtte til deres egne selskabers oversłiske interesser. Hvis disse foranstaltninger tilsyneladende giver stłttemodtagerne łkonomiske fordele og desuden kun g(cid:230)lder for visse virksomheder eller visse aktiviteter, og hvis de eventuelt fordrejer handelen inden for F(cid:230)llesskabet, kan de hłjst sandsynligt falde ind under EF-traktatens statsstłtteregler. Kommissionen traf for nylig en beslutning om et strengere syn p(cid:229) stłtte til store virksomheders direkte investeringer i udlandet (jf. Kommissionens beslutning af 14. oktober 1998 om (cid:216)strigs stłtte til LiftgmbH (1)). Kommissionen kan desv(cid:230)rre ikke give det (cid:230)rede medlem n(cid:230)rmere oplysninger om, hvor meget hvert medlemsland bidrager med til stłtte for virksomhedernes oversłiske interesser. (1) EFT L 142 af 5. 6. 1999


title: PREGUNTA ESCRITA E-0381/00 de Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) a la Comisión. Mejora de la seguridad vial mediante el tratamiento de puntos negros o tramos de concentración de accidentes.

text: C 330 E/146 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 La Comisi(cid:243)n comprende perfectamente que los pasajeros tienen que estar informados de sus derechos para poder exigir que Østos se respeten. Por ello, tiene previsto adoptar de inmediato una iniciativa destinada a mejorar la informaci(cid:243)n que se ofrece a los pasajeros mediante la publicaci(cid:243)n y difusi(cid:243)n en los aeropuertos, las agencias de viaje y las oficinas de las compaæ(cid:237)as aØreas de una carta de todos los derechos existentes, entre los que figurarÆ la compensaci(cid:243)n por denegaci(cid:243)n de embarque. (2000/C 330 E/165) PREGUNTA ESCRITA E-0381/00 de Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Asunto: Mejora de la seguridad vial mediante el tratamiento de «puntos negros» o «tramos de concentraci(cid:243)n de accidentes» Las informaciones mÆs recientes sobre la nueva comunicaci(cid:243)n en materia de seguridad vial que estÆ elaborando la Comisi(cid:243)n parecen indicar que el nuevo programa establece una «clasificaci(cid:243)n», por orden de eficacia en las medidas propuestas, en base a la ya popular medida del «mill(cid:243)n de €». Sin embargo, a tenor del contenido de los programas anteriores (excesivamente generalistas), la futura comunicaci(cid:243)n podr(cid:237)a perder una oportunidad œnica de actuar (cid:129)de forma mÆs contundente(cid:129) sobre las intraestructuras y, mÆs espec(cid:237)ficamente, sobre sus «puntos negros» con medidas (de ingenier(cid:237)a) que los expertos denominan «bajo coste». ¿QuØ nivel de eficacia, como medida de seguridad vial, concede la Comisi(cid:243)n al tratamiento de «puntos negros», o «tramos de concentraci(cid:243)n de accidentes», dentro de su nueva comunicaci(cid:243)n? ¿Tiene previsto la Comisi(cid:243)n redactar «recomendaciones» de Æmbito europeo sobre la definici(cid:243)n y tipolog(cid:237)a de las denominadas «medidas (de ingenier(cid:237)a) de bajo coste»? Finalmente, ¿tiene previsto la Comisi(cid:243)n preparar «recomendaciones» de Æmbito europeo relativas al tratamiento de «puntos negros», as(cid:237) como establecer una l(cid:237)nea presupuestaria para la cofinanciaci(cid:243)n de proyectos, a nivel nacional, que sean de aplicaci(cid:243)n? Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (30 de marzo de 2000) En la comunicaci(cid:243)n sobre seguridad vial que tiene previsto presentar pr(cid:243)ximamente, la Comisi(cid:243)n concede prioridad a una serie de medidas de bajo coste en el Æmbito de las infraestructuras, entre las que se cuenta la mejora del trazado y diseæo de los laterales de las carreteras a fin de reducir la gravedad de los daæos personales en los accidentes de trÆfico, as(cid:237) como a la gesti(cid:243)n de los puntos negros. Por lo general, tales medidas parecen resultar muy rentables, ya que se calcula que el coste por v(cid:237)ctima mortal evitada asciende aproximadamente a 80 000 €. Aunque corresponda a las autoridades locales invertir en esas obras de infraestructuras, la Comisi(cid:243)n elaborarÆ orientaciones para fomentar el intercambio de experiencias sobre buenas prÆcticas. AdemÆs, se recomienda a las autoridades de todos los niveles que conciencien de las ventajas que reportan tales medidas a quienes deciden sobre las inversiones mediante programas de financiaci(cid:243)n espec(cid:237)ficos


title: Regolamento (CE) n. 337/2000 del Consiglio, del 14 febbraio 2000, relativo al divieto dei voli e al congelamento dei capitali e delle altre risorse finanziarie nei confronti dei Taliban dell'Afghanistan

eurovoc_concepts:
Afghanistan
UN Security Council
air transport
economic sanctions
foreign capital
international sanctions

text: 16. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 43/1 I (Atti per i quali la pubblicazione è una condizione di applicabilità) REGOLAMENTO (CE) N. 337/2000 DEL CONSIGLIO del 14 febbraio 2000 relativo al divieto dei voli e al congelamento dei capitali e delle altre risorse finanziarie nei confronti dei Taliban dell'Afghanistan IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in partico- lare gli articoli 60 e 301, vista la posizione comune 1999/727/PESC del Consiglio, del 15 novembre 1999, relativa a misure restrittive contro i Taliban (1), vista la proposta della Commissione, considerando quanto segue: il 15 ottobre 1999 il Consiglio di sicurezza delle Nazioni Unite ha adottato la risoluzione 1267 (1999); al para- grafo 2 di detta risoluzione il Consiglio di sicurezza ha intimato ai Taliban di consegnare immediatamente Usama bin Laden alle autorità menzionate nel suddetto paragrafo; al paragrafo 3 della risoluzione 1267 (1999) il Consiglio di sicurezza ha deciso di imporre, a decorrere dal 14 novembre 1999, il divieto dei voli e il congelamento dei capitali e delle altre risorse finanziarie alle condizioni stabilite nel paragrafo 4 della risoluzione stessa, a meno che il Consiglio di sicurezza non decida che i Taliban hanno pienamente ottemperato all'obbligo di cui al summenzionato paragrafo 2; le misure di cui al paragrafo 4 della risoluzione 1267 (1999) rientrano nell'ambito di applicazione del trattato e, pertanto, in particolare per evitare distorsioni della concorrenza, occorre una normativa comunitaria per attuare le decisioni pertinenti del Consiglio di sicurezza, nella misura in cui esse riguardano il territorio della Comunità, essendo inteso che, ai fini del presente regola- mento, si considera che tale territorio comprende i terri- tori degli Stati membri nei quali si applica il trattato, alle condizioni indicate; ivi (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) rebbe pertanto istituire procedure adeguate al riguardo nella Comunità; la risoluzione 1267 (1999) prevede talune deroghe alle restrizioni imposte previa approvazione del suddetto Comitato; l'approvazione del suddetto Comitato può essere concessa tramite le competenti autorità nazionali degli Stati membri i cui nomi e indirizzi dovrebbero pertanto essere messi a disposizione e allegati al presente regola- mento; per motivi di opportunità la Commissione è abilitata a integrare e/o modificare gli allegati del presente regola- mento in base alle pertinenti notifiche del suddetto Comitato; le autorità competenti degli Stati membri dovrebbero essere abilitate, all'occorrenza, a garantire l'osservanza del presente regolamento; occorrerebbe prevedere l'imposizione di sanzioni in caso di violazione delle disposizioni del presente regolamento sanzioni e gli Stati membri dovrebbero imporre adeguate a tal fine; il Consiglio di sicurezza invita ad applicare le suddette misure a prescindere dall'esistenza di eventuali diritti od obblighi riconosciuti o imposti da qualsiasi accordo internazionale o contratto o da qualsiasi licenza o permesso stipulati o concessi prima dell'entrata in vigore dei pertinenti paragrafi della risoluzione 1267 (1999); la Commissione e gli Stati membri dovrebbero infor- marsi reciprocamente delle misure adottate in base al presente regolamento e comunicarsi tutte le altre infor- mazioni pertinenti in loro possesso riguardanti il regola- mento stesso, come pure collaborare con il suddetto comitato fornendogli, tra l'altro, informazioni, per garantire la massima certezza de diritto all'interno della Comunità, i nomi e le altre informazioni pertinenti relative alle persone, agli organismi e agli aeromobili designati dal Comitato istituito ai sensi della risoluzione 1267 (1999) dovrebbero essere resi pubblici; occorre- HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 (1) GU L 294 del 16. 11. 1999, pag. 1. Ai fini del presente regolamento valgono le seguenti defini- zioni: L 43/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 16. 2. 2000 1) «Taliban»: la fazione afghana autoproclamatasi altresì Emirato islamico dell'Afghanistan; Comitato per le sanzioni contro i Taliban si applicano in tutto il territorio della Comunità. 2) «Comitato per le sanzioni contro i Taliban»: il comitato istituito in forza della risoluzione 1267 (1999) del Consiglio di sicurezza delle Nazioni Unite. Articolo 7 Articolo 2 Il presente regolamento si applica a tutti i capitali, alle altre risorse finanziarie e agli aeromobili designati dal Comitato per le sanzioni contro i Taliban. I capitali e le altre risorse finanziarie di cui al primo comma sono elencati all'allegato I e gli aeromobili di cui allo stesso primo comma sono elencati nell'allegato II del presente regola- mento. Fatti salvi i diritti e gli obblighi degli Stati membri previsti ai sensi della Carta delle Nazioni Unite, la Commissione: — integra e/o modifica gli allegati I e II sulla base delle conclu- sioni del Consiglio di sicurezza delle Nazioni Unite o del Comitato per le sanzioni contro i Taliban; — integra e/o modifica l'allegato III sulla base delle informa- zioni fornite dalle autorità competenti nella Comunità; — mantiene tutti i necessari contatti con il Comitato per le sanzioni contro i Taliban ai fini della corretta applicazione del presente regolamento. Articolo 3 Articolo 8 1. Sono congelati tutti i capitali e le altre risorse finanziarie designati dal Comitato per le sanzioni contro i Taliban ed elencati nell'allegato I. 2. È vietato mettere a disposizione fondi o altre risorse finanziarie designati dal Comitato per le sanzioni contro i Taliban, elencati nell'allegato I, destinati ai Taliban o a qualsiasi impresa appartenente ai Taliban o da essi, direttamente o indi- rettamente, posseduta o controllata. Articolo 4 Fatte salve le norme comunitarie in materia di riservatezza e le disposizioni dell'articolo 284 del trattato, le autorità compe- tenti degli Stati membri possono chiedere alle banche, alle altre istituzioni finanziarie, alle società di assicurazioni e ad altri organismi e persone tutte le informazioni pertinenti necessarie per garantire l'osservanza del presente regolamento. La Commissione e gli Stati membri si informano reciproca- mente e immediatamente delle misure adottate ai sensi del presente regolamento e si comunicano tutte le altre informa- zioni il presente regolamento, nonché le violazioni e i problemi di applicazione o le sentenze pronunciate dai tribunali nazionali. in loro possesso riguardanti Articolo 9 Il presente regolamento si applica a prescindere dall'esistenza di eventuali diritti od obblighi riconosciuti o imposti da qualsiasi accordo internazionale o contratto o da qualsiasi licenza o permesso stipulati o concessi prima dell'entrata in vigore del regolamento stesso. Articolo 10 Articolo 5 Ciascuno Stato membro determina le sanzioni da imporre in caso di violazione delle disposizioni del presente regolamento. Le sanzioni devono essere efficaci, proporzionate e dissuasive. Sono vietati il decollo dal territorio e l'atterraggio sul territorio della Comunità degli aeromobili designati dal Comitato per le sanzioni contro i Taliban ed elencati nell'allegato II. Articolo 6 L'articolo 3 non si applica ai capitali e alle altre risorse il Comitato per le sanzioni contro i 1. finanziarie per i quali Taliban ha concesso una deroga. L'articolo 5 non si applica ai voli per i quali il Comitato 2. per le sanzioni contro i Taliban ha concesso una deroga. Non possono essere concesse deroghe agli articoli 3 e 5 3. diverse da quelle di cui ai paragrafi 1 e 2 del presente articolo. 4. Le deroghe di cui ai paragrafi 1 e 2 sono concesse, all'occorrenza, attraverso le autorità competenti degli Stati membri elencate nell'allegato III. Le deroghe concesse dal Articolo 11 Il presente regolamento si applica: — nel territorio della Comunità, compreso il suo spazio aereo; — a bordo di tutti gli aerei e di tutte le navi sotto la giurisdi- zione di uno Stato membro; — a tutti altrove; i cittadini di uno Stato membro che si trovano — a tutti gli organismi registrati o costituiti secondo la legisla- zione di uno Stato membro. Articolo 12 Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. 16. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 43/3 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, addì 14 febbraio 2000. Per il Consiglio Il Presidente J. GAMA L 43/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 16. 2. 2000 ALLEGATO I Elenco dei capitali e delle altre risorse finanziarie di cui all'articolo 2 ALLEGATO II Elenco degli aeromobili di cui all'articolo 2 Operatore Proprietario Registrazione/Serie Marca Modello Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force 229 SFG1008 230 SFG1009 231 SFG1010 232 SFG1011 233 SFG1012 234 SFG1013 235 SFG1014 236 SFG1015 237 SFG1016 238 SFG1017 239 SFG1018 240 SFG1019 241 SFG1020 242 SFG1021 243 SFG1022 244 SFG1023 245 SFG1024 246 SFG1025 247 SFG1026 252 SFG1027 268 SFG1028 284 AN32021 301 AN32053 302 AN32054 303 AN32055 304 AN32056 305 AN32057 306 AN32058 307 AN32022 308 AN32023 346 AN32059 353 AN32024 363 AN32060 381 AN12235 382 AN12236 Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN32 AN32 AN32 AN32 AN32 AN32 AN32 AN32 AN32 AN32 AN32 AN32 AN12 AN12 16. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 43/5 Operatore Proprietario Registrazione/Serie Marca Modello Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Unconfirmed CIS Operator Ariana Afghan Airlines Polet Russian Air Company Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Caspian Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Tyumenaviatrans 384 AN12237 387 4342205 388 AN12238 390 AN12239 T-001 B7010105 T-004 SFG1007 T-005 SFG1006 CCCP-87255 AFG01 YA-BAG 7306602 YA-BAH 17306709 YA-BAL 14105 YA-BAN 14304 YA-BAO 14305 YA-DAA AN12353 YA-DAB 5342801 YA-DAG 87304504 YA-FAU 20343 YA-FAW 19619 YA-GAX 331 EP-CPG 748 YA-DAF YA-DAJ 47309603 YA-FAY 22289 YA-87486 9441438 Antonov Antonov Antonov Ilyushin Antonov Antonov Yakoviev Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Boeing Boeing De Haviland Tupolev Antonov Antonov Boeing Yakoviev AN12 AN12 AN12 AN12 IL18 AN26 AN24 YK40 AN24 AN24 AN26 AN26 AN26 AN12 AN12 AN24 B727 B727 DHC6 T154 AN24 AN24 B727 YK40 L 43/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 16. 2. 2000 ALLEGATO III Elenco delle autorità competenti di cui all'articolo 6, paragrafo 4 A. DIVIETO DEI VOLI BELGIO Ministère des communications et de l'infrastructure Administration de l'aéronautique Centre Communications Nord — 4e étage Rue du Progrès 80 — Boîte 5 B-1030 Bruxelles Tel. (32-2) 206 32 00 Fax (32-2) 203 15 28 DANIMARCA Civil Aviation Administration Luftfartshuset Box 744 Ellebjergvej 50 DK-2450 København Tel. (45) 36 44 48 48 Fax (45) 36 44 03 03 GERMANIA Generaldirektor für Luft- und Raumfahrt Bundesministerium für Verkehr Postfach 200 100 D-53170 Bonn Tel. (49-228) 300 45 00 Fax (49-228) 300 79 29 GRECIA Ministry of Transport and Communications Hellenic Civil Aviation Authority PO Box 73 751 GR-16604 Helliniko Tel. (30-1) 894 42 63 Fax (30-1) 894 42 79 SPAGNA Dirección General de Aviación Civil Ministerio de Fomento Paseo de la Castellana, 67 E-28071 Madrid Tel. (34-91) 597 70 00 Fax (34-91) 597 53 57 FRANCIA Ministère de l'Equipement, des Transports et du Logement Direction générale de l'aviation civile Direction des transports aériens 50, rue Henri Farman F-75720 Paris cedex 15 Tel. (33-1) 58 09 43 21 Fax (33-1) 58 09 36 36 IRLANDA General Director for Civil Aviation Department of Transport, Energy and Communications 44, Kildare Street Dublin 2 Ireland Tel. (353-1) 604 10 36 Fax (353-1) 604 11 81 16. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 43/7 ITALIA Ente Nazionale per l'Aviazione Civile (ENAC) Via di Villa Ricotti 42 I-00161 Roma Tel. (39-06) 44 18 52 08/44 18 52 09 Fax (39-06) 44 18 53 16 LUSSEMBURGO Directeur de l'aviation civile Ministère des transports 19-21, Boulevard Royal L-2938 Luxembourg Tel. (352) 478 44 12 Fax (352) 46 77 90 PAESI BASSI Ministry of Transport, Public Works and Water Management Directorate General of Civil Aviation Plesmanweg 1-6 PO Box 90771 2509 LT Den Haag Netherlands Tel. (31-70) 351 72 45 Fax (31-70) 351 63 48 AUSTRIA Bundesministerium für Wissenschaft und Verkehr Zentralsektion Verkehr, Luftfahrt Radetzkystrae 2 A-1030 Wien Tel. (43-1) 711 62 70 00 Fax (43-1) 711 62 70 99 PORTOGALLO Instituto Nacional da Aviação Civil Ministério do Equipamento Social Rua B, edifícios 4, 5, 6 Aeroporto da Portela P-1749-034 Lisboa Tel. : (351-21) 842 35 00 Fax: (351-21) 840 23 98 Email: inacgeral@mail. telepac. pt FINLANDIA Civil Aviation Administration Ilmailulaitos/Luftfartsverket PO Box 50 FIN-01531 Vantaa Tel. (358-9) 82 77 20 10 Fax (358-9) 82 77 20 91 SVEZIA Regeringskansliet Utrikesdepartementet Rattssekretariatet för EU-fragor Fredsgatan 6 S-103 39 Stockholm Tel. (46-8) 405 10 00 Fax (46-8) 723 11 76 REGNO UNITO Department of Environment, Transport and the Regions International Aviation Negotiations Great Minster House 76, Marsham Street London SW1P 4DR United Kingdom Tel. (44-171) 890 58 01 Fax (44-171) 676 21 94 L 43/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 16. 2. 2000 COMUNITÀ EUROPEA Commissione delle Comunità europee Direzione centrale Relazioni esterne Mr A. de Vries, DM24 5/75 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles Tel. (32-2) 295 68 80 Fax (32-2) 295 73 31 B. CONGELAMENTO DEI CAPITALI BELGIO Ministère des finances Trésorerie avenue des Arts 30 B-1040 Bruxelles Fax (32-2) 233 75 18 DANIMARCA Erhvervsfremmestyrelsen Dahlerups Pakhus Langelinie Allé 17 DK-2100 København Ø Tel. (45) 35 46 60 00 Fax (45) 35 46 60 01 GERMANIA 1. Per l'esame dello status di banche: Landeszentralbank in Baden-Württemberg Postfach 10 60 21 D-70049 Stuttgart Tel. 07 11/9 44-11 20/21/23 Fax. 07 11/9 44-19 06 Landeszentralbank im Freistaat Bayern D-80291 München Tel. 0 89/280 89-32 64 Fax. 0 89/28 89-38 78 Landeszentralbank in Berlin und Brandenburg Postfach 11 01 60 D-10831 Berlin Tel. 0 30/34 75/11 10/15/20 Fax. 0 30/34 75/11 90 Landeszentralbank in der Freien Hansestadt Hamburg, Postfach 57 03 48 D-22772 Hamburg Tel. 0 40/37 07/66 00 Fax. 0 40/37 07-66 15 in Mecklenburg-Vorpommern und Schleswig-Holstein Landeszentralbank in Hessen Postfach 11 12 32 D-60047 Frankfurt am Main Tel. 0 69/23 88-19 20 Fax. 0 69/23 88-19 19 Landeszentralbank in der Freien Hansestadt Bremen, Postfach 2 45 D-30002 Hannover Tel. 05 11/30 33-27 23 Fax. 05 11/30 33-27 30 Landeszentralbank in Nordrhein-Westfalen Postfach 10 11 48 D-40002 Düsseldorf Tel: 02 11/8 74-23 73/31 59 Fax: 02 11/8 74-23 78 in Niedersachsen und Sachsen-Anhalt Landeszentralbank in Rheinland-Pfalz und im Saarland Postfach 30 09 D-55020 Mainz Tel: 0 61 31/3 77-4 10/4 16 Fax: 0 61 31/3 77-4 24 16. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 43/9 Landeszentralbank in den Freistaaten Sachsen und Thüringen Postfach 90 11 21 D-04103 Leipzig Tel. 03 41/8 60-22 00 Fax. 03 41/8 60-23 89 2. Per l'esame dello status di società, imprese, entità, istituzioni diverse dalle banche: Bundesausfuhramt Referat 214 Postfach 51 60 D-65726 Eschborn Tel. 0 61 96/9 08-0 Fax. 0 61/96/9 08-4 12 GRECIA Ministry of National Economy Secretariat-General for International Economic Relations Directorate-General for External Economic and Trade Relations Director General Mr V. Kanellakis Ermou and Kornarou 1 GR-105 63 Athens Tel. (31) 32 86 401-3 Fax (31) 32 86 404 SPAGNA Dirección General de Política Comercial e Inversiones Exteriores Subdirección General de Gestión de las Transacciones con el Exterior (Ministerio de Economia y Hacienda) Po de la Castellana, 162 — Planta 9 E-28046 Madrid Tel. (00-34) 91 583 74 00 Fax (00-34) 91 583 55 09 Direccion General del Tesoro y Política Financiera Subdirección General de Inspección y Control de Movimientos de Capitales (Ministerio de Economía y Hacienda) Pl. de Jacinto Benavente, 3 E-28071 Madrid Tel. (00-34) 91 360 45 88 Fax (00-34) 91 583 52 14 FRANCIA Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie Direction du Trésor Service des affaires européennes et internationales Sous-direction E 139, rue du Bercy F-75572 Paris-cedex 12 Tel. (33-1) 44 87 17 17 Fax (33-1) 53 18 36 15 IRLANDA Central Bank of Ireland Financial Markets Department P. O. Box 559 Dame Street Dublin 2 Tel. (353-1) 671 66 66 Department of Foreign Affairs Bilateral Economic Relations Section 76-78 Harcourt Street Dublin 2 Tel. (353-1) 408 24 92 L 43/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 16. 2. 2000 ITALIA Ministero del Commercio Estero Direzione Generale per la Politica Commerciale e per la Gestione del Regime degli Scambi Divisione IV Viale America, 341 I-00144 Roma Tel. (39-06) 59 93 24 39 Fax (39-06) 59 64 75 06 LUSSEMBURGO Ministère des affaires étrangères Direction des relations économiques internationales et de la coopération BP 1602 L-1016 Luxembourg PAESI BASSI Ministerie van Financiën Directie Wetgeving, Juridische en Bestuurlĳjke Zaken Postbus 20201 2500 EE Den Haag Nederland Tel. (31-70) 342 82 27 Fax (31-70) 342 79 05 AUSTRIA Bundesministerium für wirtschaftliche Angelegenheiten Abteilung II/A/2 Landstrasser Haupstraße 55-57 A-1030 Wien Österreichische Nationalbank Otto Wagner-Platz 3 A-1090 Wien Tel. (43-1) 40 420-0 Fax. (43-1) 40 420-73 99 PORTOGALLO Ministério das Finanças Direcção Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais Avenida Infante D. Henrique, n. o 1, C 2. o P-1100 Lisboa Tel. (351-1) 882 32 40/47 Fax (351-1) 882 32 49 E-mail. dgaeri@mfinancas,mailpac. pt FINLANDIA/SUOMI Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet PL 176 SF-00161 Helsinki Tel. (358-9) 13 41 51 Fax. (358-9) 13 41 57 07 e (358-9) 62 98 40 SVEZIA Regeringskansliet Utrikesdepartementet Rattssekretariatet för EU-frågor Fredsgatan 6 S-103 39 Stockholm Tel. (46-8) 405 10 00 Fax (46-8) 723 11 76 16. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 43/11 REGNO UNITO HM Treasury International Financial Services Parliament Street London SW1P 3 AG United Kingdom Tel: (44-171) 270 55 50 Fax: (44-171) 270 43 65 Bank of England Sanctions Emergency Unit London EC2R 8AH United Kingdom Tel. (44-171) 601 46 07 Fax (44-171) 601 43 09 COMUNITÀ EUROPEA Commissione delle Comunità europee Direzione centrale Relazioni esterne Mr A. de Vries, DM24 5/75 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles Tel. (32-2) 295 68 80 Fax (32-2) 295 73 31


title: 2000/184/EY: Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä helmikuuta 2000, Euroopan talousyhteisön ja Maltan välisen assosiaatiosopimuksen muuttamista koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Maltan tasavallan välisenä kirjeenvaihtona

eurovoc_concepts:
Malta
association agreement (EU)
tariff ceiling
textile product
trade agreement

text: 4. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 59/7 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) NEUVOSTO NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 14 päivänä helmikuuta 2000, Euroopan talousyhteisön ja Maltan välisen assosiaatiosopimuksen muuttamista koskevan sopi- muksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Maltan tasavallan välisenä kirjeenvaihtona (2000/184/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka (4) ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, Tästä syystä olisi hyväksyttävä sopimus assosiaatiosopi- muksen liitteessä I olevassa 2 artiklassa määriteltyjen tekstiilituotteiden tariffikatot kumoavan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Maltan tasavallan väli- senä kirjeenvaihtona, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Euroopan talousyhteisön ja Maltan välisen assosiaatioso- pimuksen (1), jäljempänä ’assosiaatiosopimus’, liitteessä I olevassa 2 artiklassa määritellään Maltasta peräisin tariffi- olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavat katot. hyväksytyn Euroopan yhteisön ja Maltan tasavallan tekstiilituot- teiden kauppaa koskevan 4 päivänä kesäkuuta 1997 neuvottelupöytäkirjan (2) allekirjoitetun mukaan tekstiililuokkaan 6 kuuluvat tuotteet tuotiin 31 päivään joulukuuta 1997 yhteisöön tullitta tiettyihin kiintiötasoihin saakka, jotka lisäsivät Maltasta peräisin olevan tuonnin vapautta assosiaatiosopimuksessa määri- teltyihin tariffikattoihin verrattuna. ensimmäisen assosiaatiosopimuksen Sekä vaiheen toteuttamisessa että yhteisön Välimeren maihin kohdis- tuvissa vapauttamispyrkimyksissä sekä ottaen huomioon Maltan tekstiilituotteiden yhteisöön pääsyn nykyisen tason ja suuntaukset, olisi Maltan tekstiilituonti koko- naan vapautettava. ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään yhteisön puolesta assosiaatiosopimuksen muutta- mista koskeva sopimus Euroopan yhteisön ja Maltan tasavallan välisenä kirjeenvaihtona. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa kirjeenvaihtona tehtävä sopimus yhteisöä sitovasti. Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2000. Neuvoston puolesta J. GAMA Puheenjohtaja (1) EYVL L 61, 14. 3. 1971, s. 2, sopimus sellaisena kuin se on täyden- nettynä lisäpöytäkirjalla (EYVL L 304, 29. 11. 1977, s. 2), täydentä- vällä pöytäkirjalla (EYVL L 81, 23. 3. 1989, s. 2) ja sopimuksen ensimmäistä vaihetta jatkavalla pöytäkirjalla (EYVL L 116, 9. 5. 1991, s. 67). (2) EYVL L 231, 22. 8. 1997, s. 6


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0347/00 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle. Kauppa.

eurovoc_concepts:
France
free movement of goods
indemnification
infringement of EU law
road transport
strike

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/135 jotka Lis(cid:228)ksi noin 200 virkamiest(cid:228) hoitaa energian ja liikenteen alojen t(cid:228)rkeit(cid:228) horisontaalisia teht(cid:228)vi(cid:228), koskevat sis(cid:228)markkinoita, kansainv(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228), tiedotusta, teknologian tunnetuksi tekemist(cid:228) ja Euroo- pan laajuisia verkkoja. Energia- ja liikenneasioiden yhdist(cid:228)misen vuoksi n(cid:228)iden henkil(cid:246)iden hoitamista teht(cid:228)vist(cid:228) ei voida esitt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)sm(cid:228)llist(cid:228) jakoa energiaan ja liikenteeseen. On kuitenkin pantava merkille, ett(cid:228) huomattavalla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ll(cid:228) horisontaalisten linjojen henkil(cid:246)st(cid:246)st(cid:228) on my(cid:246)s t(cid:228)rkeit(cid:228) uusiutuvien energial(cid:228)hteiden politiikkaa ja teknologian edist(cid:228)mist(cid:228) koskevia ty(cid:246)teht(cid:228)vi(cid:228), jotka liittyv(cid:228)t esimerkiksi ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojeluun ja uusien teknologioiden tunnetuksi tekemiseen. Sen vuoksi voidaan sanoa, ett(cid:228) uudessa organisaatioissa on vahvistettu uusiutuvien energial(cid:228)hteiden k(cid:228)yt(cid:246)n edist(cid:228)- mist(cid:228). (2000/C 330 E/152) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0347/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Kauppa Ranskan rekkakuskit ovat j(cid:228)rjest(cid:228)neet protesteja, joiden yhteydess(cid:228) on muun muassa katkaistu maan t(cid:228)rkeimpi(cid:228) maantieliikenteen v(cid:228)yli(cid:228). N(cid:228)in toimittaessa rikotaan yht(cid:228) Euroopan unionin periaatteista, nimitt(cid:228)in tavaroiden vapaata liikkuvuutta, jolle Ranska on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n kauttakulkumaa tuotteiden vienniss(cid:228). ja aiheutetaan vahinkoa eritoten Espanjalle, Voisiko komissio kertoa, mink(cid:228)laisin toimenpitein tavaroiden vapaa liikkuvuus aiotaan taata Euroopan unionissa? Mit(cid:228) seuraamuksia komissio aikoo langettaa t(cid:228)m(cid:228)n toiminnan johdosta? Miten aiotaan korvata vahinkoa k(cid:228)rsineiden yritysten tappiot? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2000) Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen on halunnut kiinnitt(cid:228)(cid:228) komission huomion merkitt(cid:228)viin taloudellisiin seuraa- muksiin, joita ranskalaisten rekka-autonkuljettajien viime viikkoina rajoille asettamat tiesulut ovat aiheutta- neet. Komissio haluaa korostaa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeuden mukaan t(cid:228)m(cid:228)nlaisissa tapauksissa j(cid:228)senvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat ja suhteelliset toimenpiteet tavaroiden vapaan liikkuvuuden palauttamiseksi joita yksityis- alueellaan. Komissio muistuttaa my(cid:246)s, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltion velvollisuus on korvata vahingot, henkil(cid:246)t ovat k(cid:228)rsineet j(cid:228)senvaltion syyksi katsottavan yhteis(cid:246)n oikeuden loukkaamisen vuoksi. Lis(cid:228)ksi sis(cid:228)markkinoiden toimivuudesta j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lisen tavaroiden vapaan liikkuvuuden osalta 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 2679/9 (1) voimaantulosta l(cid:228)htien komissiolla on ollut mahdollisuus toimivaltansa rajoissa puuttua nopeasti t(cid:228)m(cid:228)nkaltaiseen tilanteeseen. On my(cid:246)s syyt(cid:228) korostaa, ett(cid:228) kyseinen asetus velvoittaa j(cid:228)senvaltiot ilmoittamaan komissiolle sellaisista yksityishenkil(cid:246)iden aiheuttamista toimista, joilla saattaa olla vakavia vaikutuksia tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen. Komissio voi kertoa parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) kyseisten 31. tammikuuta ja 1. helmikuuta 2000 ilmenneiden konfliktien osalta Ranskan viranomaiset toimittivat perjantaina 28. tammikuuta 2000 komis- siolle tiedotteen, jossa ne sitoutuivat toimittamaan mahdollisimman paljon tietoja reaaliajassa eurooppa- laisille kumppaneilleen ja helpottamaan tavaroiden vapaata liikkuvuutta siten, ett(cid:228) palkansaajien lakko- oikeutta edelleen kunnioitetaan. C 330 E/136 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Saman asetuksen puitteissa komissio pyysi maanantaina 31. tammikuuta 2000 Ranskan viranomaisilta lis(cid:228)tietoja konfliktista ja vapaan liikkuvuuden palauttamiseksi toteutettavista toimenpiteist(cid:228). Ranskan viranomaiset toimittivat kyseiset tiedot helmikuun 1. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 2000 antamassaan vastauksessa. Viranomaiset tarkensivat erityisesti, ett(cid:228) j(cid:228)rjestysvallalle oli annettu ohjeet soveliaiden kiertoteiden osoit- tamisesta ja tarpeellisten tietojen levitt(cid:228)misest(cid:228) asianomaisille. Viranomaiset lis(cid:228)siv(cid:228)t my(cid:246)s, ett(cid:228) toteutettai- siin toimenpiteit(cid:228), jotta mahdolliset korvausvaatimukset voitaisiin my(cid:246)hemmin esitt(cid:228)(cid:228) paikallisviranomaisia koskevan lain (code gØnØral des collectivitØs locales) L. 2216-3 pyk(cid:228)l(cid:228)n mukaisesti. Komissio haluaa t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) kiinnitt(cid:228)(cid:228) parlamentin j(cid:228)senen huomion siihen seikkaan, ett(cid:228) viimeisten konfliktien aikana rajoille asetetut tiesulut poistettiin suhteellisen nopeasti verrattuna muihin l(cid:228)hiaikojen vastaaviin tapahtumiin. Komissio arvioi, ett(cid:228) asetuksen (EY) N:o 2679/9 t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano yhdistettyn(cid:228) asianomaisten taloudellisten toimijoiden toimintaan ovat vaikuttaneet t(cid:228)m(cid:228)n tuloksen saavuttamiseen. (1) EYVL L 337, 12. 12. 1998. (2000/C 330 E/153) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0350/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)alalle my(cid:246)nnetyt julkiset tuet: kuluttajille aiheutuneet kustannukset t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) maksaneet yli 300 000 miljoonaa pesetaa hallituksen Espanjalaiset kuluttajat ovat hyv(cid:228)ksymist(cid:228) kustannuksista, jotka johtuvat s(cid:228)hk(cid:246)alan vapaaseen kilpailuun siirtymisest(cid:228). Komissio on m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)nyt n(cid:228)m(cid:228) laittomiksi julkisiksi tuiksi. Katsooko komissio, ett(cid:228) sen olisi v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti teht(cid:228)v(cid:228) loppu t(cid:228)st(cid:228) tilanteesta? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2000) t(cid:228)t(cid:228) eritt(cid:228)in monimutkaista asiaa, jossa se itse asiassa katsoo olevan Komissio tutkii perusteellisesti periaatteessa kyse valtiontuesta, josta ei ole ilmoitettu komissiolle. Kuten komissio on jo esitt(cid:228)nyt vastauksessaan arvoisien parlamentin j(cid:228)senten kirjalliseen kysymykseen E-0165/00 (1), valtiontuen laitto- muus, toisin sanoen sen my(cid:246)nt(cid:228)minen ilmoittamatta asiasta ennakolta komissiolle, ei yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan ilman muuta tarkoita, ett(cid:228) tuki ei soveltuisi yhteismarkkinoille. Komissio ei aio t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa soveltaa Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koske- vista yksityiskohtaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (2) 11 artiklan ensimm(cid:228)ist(cid:228) kappaletta pyyt(cid:228)(cid:228)kseen j(cid:228)senvaltiota keskeytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tuen maksami- sen. Komissio ottaa tietenkin huomioon jo my(cid:246)nnetyt tuet tehdess(cid:228)(cid:228)n asiasta lopullisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen. (1) Katso sivu 96. (2) EYVL L 83, 27. 3. 1999. (2000/C 330 E/154) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0354/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) ja Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle Aihe: Korotetut vastuuvakuutusmaksut (14. helmikuuta 2000) Vuodesta 1994 alkaen, jolloin autovakuutuksen piiriin kuuluvia kiinteit(cid:228) vastuuvakuutusmaksuja koskeva j(cid:228)rjestelm(cid:228) vapautettiin, kuluttajien vakuutusmaksut ovat nousseet huolestuttavasti. T(cid:228)n(cid:228) vuonna maksut ja korotus koskee kaikkia markkinoilla olevia saattavat nousta Italiassa keskim(cid:228)(cid:228)rin 30(cid:129)60 prosenttia,