title: Štiriindvajseta direktiva Komisije 2000/6/ES z dne 29. februarja 2000 o prilagoditvi prilog II, III, VI in VII k Direktivi Sveta 76/768/EGS o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki tehničnemu napredkuBesedilo velja za EGP.

text: 84 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 25 32000L0006 1. 3. 2000 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 56/42 ŠTIRIINDVAJSETA DIREKTIVA KOMISIJE 2000/6/ES z dne 29. februarja 2000 o prilagoditvi prilog II, III, VI in VII k Direktivi Sveta 76/768/EGS o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki tehničnemu napredku (Besedilo velja za EGP) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Direktive Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 98/62/ES (2), in zlasti člena 8(2) Direktive, po posvetovanju z Znanstvenim odborom za kozmetične izdelke in neprehrambene proizvode, namenjene potrošnikom, ob upoštevanju naslednjega: (1) (2) (3) (4) (5) Za derivate loja, kot so maščobne kisline, glicerin, estri maščobnih kislin ter mila in maščobni alkoholi, maščobni amini in maščobni amidi, izvedeni iz njih, velja, da so glede nevarnosti, da bi uporabniki zboleli za transmisivnimi spongiformnimi encefalopatijami, varni za uporabo pri izdelavi kozmetičnih izdelkov, če so pripravljeni strogo po posebnih fizikalno-kemičnih postopkih, pri katerih je temperatura odločilen parameter, od katerega so odvisni ustrezni tlačni pogoji. Zato je treba Prilogo II k navedeni direktivi ustrezno spremeniti. Dokazano je bilo, da ima dolgotrajnejša uporaba hidrokinona kot kreme za posvetlitev škodljive sekun- darne učinke. Zato se take uporabe hidrokinona ne sme dovoliti, kar pomeni, da je treba spremeniti del I Priloge III k navedeni direktivi. Raziskave tudi kažejo, da koncentracija hidrokinona, uporabljenega v barvah za lase, ne škoduje zdravju, če ne presega 0,3 %. Zato je treba ustrezno spremeniti del I Priloge III k navedeni direktivi. Na podlagi novih znanstvenih podatkov so bili pred nedavnim na seznam snovi iz dela 1 Priloge VI k navedeni direktivi, ki se smejo uporabljati kot konzervansi pri izdelavi kozmetičnih izdelkov, dodani benzalkonijev klorid, bromid in saharinat. Glede na dosedanje izkušnje je sprejemljivo tudi, da se te benzalkonijeve soli uporabljajo tudi za druge namene v kozmetičnih izdelkih glede na dolžino ogljikove verige, če se upoštevajo največje dovoljene koncentracije. Te posebne lastnosti torej upravičujejo njihovo vključitev na seznam v delu 1 Priloge III. Kozmetična industrija je na podlagi raziskav perkutane absorpcije vodnih raztopin borove kisline, boratov in tetraboratov pri različnih vrednostih pH in v različnih koncentracijah predložila nove znanstvene podatke, ki kažejo, da zahteva, da mora biti, da bi zagotovili minimalno perkutno absorpcijo navedenih borovih derivatov, pH vrednost nevtralna ali nekoliko bazična, ni upravičena. Zato je treba ustrezno spre- meniti del 1 Priloge III, ki vsebuje seznam snovi, ki jih kozmetični izdelki ne smejo vsebovati razen pod določenimi, tam navedenimi omejitvami in pogoji. Ni verjetno, da bi bil benzilhemiformal v koncentracijah, v katerih se običajno uporablja kot konzervans v kozmetičnih izdelkih, ki po nanosu sperejo, škodljiv za zdravje ljudi. Zato ga je treba s seznama v delu 2 Priloge VI k navedeni direktivi, ki določa seznam konzervansov, ki so v kozmetičnih izdelkih začasno dovoljeni, črtati in vključiti v del 1 Priloge VI, ki vsebuje seznam konzervansov, ki so v kozmetičnih izdel- kih dovoljeni. (1) UL L 262, 27. 9. 1976, str. 169. (2) UL L 253, 15. 9. 1998, str. 20. 13/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 85 (6) (7) (8) Ni verjetno, da bi bil 3-jodo-2-propinil-butilkarbamat v koncentracijah, v katerih se običajno uporablja kot konzervans v kozmetičnih izdelkih, škodljiv za zdravje ljudi. Zato ga je treba s seznama v delu 2 Priloge VI k navedeni direktivi črtati in vključiti v seznam v delu 1 Priloge VI. Ni verjetno, da bi 4-dimetil-amino-benzoat etil-2-heksila (oktil dimetil PABA) v koncentracijah, v katerih se običajno uporablja kot UV filter za kreme za sončenje, škodil zdravju uporabnikov. Zato ga je treba iz dela 2 Priloge VII k navedeni direktivi, ki določa seznam UV filtrov, ki jih kozmetični izdelki začasno lahko vsebujejo, črtati in vključiti v del 1 Priloge VII, ki vsebuje seznam UV filtrov, ki so v kozmetičnih izdelkih dovoljeni. Ni verjetno, da bi 2-hidroksi-4-metoksibenzofenon-5-sulfonska kislina (benzofenon-5) in njegova natri- jeva sol v koncentracijah, v katerih se običajno uporabljata kot UV filter v kremah za sončenje, povzročila škodljive učinke za zdravje ljudi. Zato je treba 2-hidroksi-4-metoksibenzofenon-5-sulfonska kislina (benzofenon-5) in njegove natrijeve soli iz dela 2 Priloge VII črtati in jih vključiti v del 1 Priloge VII. (9) 4-izopropil-benzil salicilat se nič več ne uporablja kot UV filter v izdelkih za sončenje. Zato je treba 4-izopropil-benzil salicilat črtati iz dela 2 Priloge VII. (10) Ni verjetno, da bi 2,2’-metilen-bis-6-(2H-benzotriazol-2-il)-4-tetrametil-butil-1,1,3,3-fenol v koncentraci- jah in pod pogoji, ki jih je kozmetična industrija sprejela za njegovo uporabo kot UV filtra v izdelkih za sončenje, imel škodljive učinke na zdravje uporabnikov. Zato se ga lahko vključi na seznam v delu 1 Pri- loge VII. (11) Ni verjetno, da bi mononatrijeva sol 2-2’-bis-(1,4-fenilen)1H-benzimidazol-4,6-disulfonske kisline v kon- centracijah in pod pogoji, ki jih je kozmetična industrija sprejela za njeno uporabo kot UV filtra v izdelkih za sončenje, imela škodljive učinke na zdravje uporabnikov. Zato se jo lahko vključi na seznam v delu 1 Priloge VII. (12) Ni verjetno, da bi (1,3,5)-triazin-2,4-bis-((4-(2-etil-heksiloksi)-2-hidroksi)-fenil)-6-(4-metoksifenil) v kon- centracijah in pod pogoji, ki jih je kozmetična industrija sprejela za njegovo uporabo kot UV filtra v izdel- kih za sončenje, imel škodljive učinke na zdravje uporabnikov. Zato se ga lahko vključi na seznam v delu 1 Priloge VII. (13) Ukrepi, predvideni v tej direktivi, so v skladu z mnenjem Odbora za prilagajanje tehničnemu napredku direktiv o odpravi tehničnih ovir pri trgovanju s kozmetičnimi izdelki – SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: Direktiva 76/768/EGS se s tem spremeni, kot je navedeno v Prilogi k tej direktivi. Člen 1 Člen 2 Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da kozmetični izdelki, ki vsebujejo snovi, naštete v prilogah II, III, VI in VII k Direktivi 76/768/EGS, kot je določeno v Prilogi k tej direktivi, in ki se bodo končnim potrošnikom dobavile od 1. januarja 2001 dalje, izpolnjujejo zahteve te direktive. 86 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 25 Člen 3 Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 1. julija 2000. O tem takoj obvestijo Komisijo. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. Ta direktiva začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 4 Ta direktiva je naslovljena na države članice. V Bruslju, 29. februarja 2000 Člen 5 Za Komisijo Erkki LIIKANEN Član Komisije 13/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 87 PRILOGA Priloge k Direktivi 76/768/EGS se s tem spremenijo, kot sledi: 1. V Prilogi II Prva alinea odstavka (b) referenčne številke 419 se glasi, kot sledi: „— transesterifikacija ali hidroliza pri najmanj 200 °C in pri ustreznem tlaku za 20 minut (glicerol, maščobne kisline in estri maščobnih kislin),“ 2. V delu 1 Priloge III (i) Referenčna številka 1 se spremeni, kot je prikazano v naslednji tabeli: b c d e f kislina, in tetra- Borova borati borati (a) Puder v prahu (a) 5 % (na maso/maso pre- borovo na računano kislino) (b) Izdelki za vso higieno (b) 0,1 % (na maso/maso kot borova kislina) (a) 1. Se ne sme uporabljati v izdelkih za otroke, mlajše od 3 let. (a) 1. Se ne sme uporabljati v izdelkih za otroke, mlajše od 3 let. 2. Se ne sme uporabljati po pilingu ali na vneti koži, če koncentracija prostih topnih boratov presega 1,5 % (na maso/maso kot borova kislina). (b) 1. Se ne sme uporabljati za izdelke za otroke, mlajše od 3 let. 2. Se ne sme uporabljati po pilingu ali na vzdraženi koži. (b) 1. Se ne sme zaužiti. 2. Se ne sme uporabljati za izdelke za otroke, mlajše od 3 let. a „1a (c) Drugi izdelki (brez izdel- kov za kopanje in izdel- kov za kodranje las) (c) 3 % (na maso/maso kot borova kislina) (c) 1. Se ne sme uporabljati za izdelke za otroke, mlajše od 3 let. (c) 1. Se ne sme uporabljati za izdelke za otroke, mlajše od 3 let. 2. Se ne sme uporabljati po pilingu ali na vneti koži. 2. Se ne sme uporabljati po pilingu ali na vneti koži, če koncentracija prostih topnih boratov presega 1,5 % (na maso/maso kot borova kislina) 1b Tetra-borati (a) Izdelki za kopanje (a) 18 % (na maso/maso kot borova kislina) (a) Se ne sme uporabljati za izdelke za otroke, mlajše od 3 let. (a) Se ne sme uporabljati za kopanje otrok, mlajših od 3 let (b) Izdelki za kodranje las (b) 8 % (na maso/maso kot (b) Temeljito splaknite. “ borova kislina) (ii) Referenčna števila 14 se s tem spremeni, kot sledi: — druga navedba „hidrokinona“ v stolpcu b, točka „(b)“ v stolpcu c, druga navedba „2 %“ v stolpcu (d) in točka „(b)“ v stolpcu f se črtajo, — „2 %“ v stolpcu d se nadomesti z „0,3 %“. 88 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 25 (iii) Doda se referenčna številka 65 po naslednji tabeli: a „65 b c d e f Benzalkonijev klorid, bromid in saharinat (a) Izdelki za umivanje las (glave), ki se sperejo (a) 3 % (kot benzalkonijev (a) V končnih izdelkih klorid) koncen-tracija benzalko- nijevega klorida, bromida in sahari-nata z alkilno verigo C14 ali manj ne sme preseči 0,1 % (kot benzal- konijev klorid) (a) Izogibajte se temu, da bi izdelek prišel v stik z očmi. (b) Drugi izdelki (b) 0,1 % (kot benzalkonijev klorid) (b) Izogibajte se temu, da bi izdelek prišel v stik z očmi. “ 3. V Prilogi VI (i) V delu 1 se dodata naslednji referenčni številki: a b „55 benzilhemiformal c 0,15 % 56 3-iodo-2-propinilbutilkarbamat 0,05 % d e Samo za izdelke, ki se odstranijo s spiranjem. 1. Se ne sme uporabljati za ustno higieno in izdelke za nego ustnic. 2. Če v izdelkih, ki so namenjeni za to, da ostanejo na koži, koncentracija presega 0,02 %, dodati stavek: Vsebuje jod. Vsebuje jod“ (ii) Referenčni številki 21 in 29 v delu 2 se črtata. 4. V Prilogi VII (i) V delu 1 se dodajo naslednje referenčne številke: a „21 22 23 24 25 b 4-dimetil-amino-benzoat etil-2-heksil (oktil dimetil PABA) c 8 % 2-hidroksi-4-metoksibenzofenon-5-sulfonska kislina (benzofenon-5) in njegove natrijeve soli 5 % (kisline) 2,2’-metilen-bis-6-(2H-benzotriazol-2-il)-4- tetrametil-butil-1,1,3,3-fenol mononatrijeva sol 2-2’-bis-(1,4-fenilen)1H- benzimidazol-4,6-disulfonska kislina (1,3,5)-triazin-2,4-bis-((4-(2-etil-heksiloksi)- hidroksi)-fenil)-6-(4-metoksifenil) 10 % 10 % (kisline) 10 %“ (ii) Referenčne številke 5, 17 in 29 v delu 2 se črtajo. d e


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0589/00 von Mark Watts (PSE) an die Kommission. Umweltgerechte europäische Verkehrspolitik.

eurovoc_concepts:
trans-European network
transport network

formats: html pdf print

text: C 46 E/16 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/019) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0589/00 von Mark Watts (PSE) an die Kommission (29. Februar 2000) Betrifft: Umweltgerechte europ(cid:228)ische Verkehrspolitik Kann die Kommission in bezug auf die Festlegung der wichtigsten St(cid:228)dte entlang der Routen der priorit(cid:228)ren Projekte im Rahmen der T-TEN mitteilen, wie diese Entscheidungen getroffen wurden und wer an diesem Entscheidungsproze(cid:223) beteiligt war? Welche Kriterien wurden diesen Entscheidungen zugrunde gelegt, und wer waren bei diesen Entscheidungen die Gewinner und die Verlierer? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (13. April 2000) In den Leitlinien f(cid:252)r das Transeurop(cid:228)ische Verkehrsnetz (TEN-V) sind die Schl(cid:252)sselverbindungen von europ(cid:228)ischer Bedeutung festgelegt, zu denen die Strecken geh(cid:246)ren, die Gegenstand vorrangiger TEN-V- Projekte sind. Die Leitlinien umfassen Landkarten, in denen diese Schl(cid:252)sselverbindungen ausgewiesen sind. Wo auf diesen Landkarten St(cid:228)dtenamen angegeben sind, dienen diese lediglich als Bezugspunkte; es gibt viele St(cid:228)dte, die an das TEN-V-Netz angebunden sind, ohne auf der Karte zu erscheinen. Zwischen 1990 und 1992 richtete die Kommission eine Reihe von Arbeitsgruppen mit Vertretern aller Mitgliedstaaten ein, die eine Reihe von Leitschemata ausarbeiteten. In diesen Schemata wurden, unter Ber(cid:252)cksichtigung der Verkehrsstr(cid:246)me und der Notwendigkeit, die Randregionen mit dem Zentrum der Gemeinschaft zu verbinden, Strecken von europ(cid:228)ischer Bedeutung festgelegt, ohne da(cid:223) dabei im einzelnen St(cid:228)dte entlang dieser Strecken angegeben wurden. Diese Leitschemata wurden dann in die TEN-V-Leitlinien aufgenommen, die der Rat und das Parlament 1996 im Mitentscheidungsverfahren verabschiedeten (1). Die Kommission er(cid:246)rtert derzeit, wie diese Fragen am besten in ihrem Bericht (cid:252)ber die (cid:220)berpr(cid:252)fung der TEN-V-Leitlinien weiter zu behandeln sind, der dem Rat und dem Parlament im Sommer vorgelegt wird. (1) ABl. C 17 vom 22. 1. 1996. (2001/C 46 E/020) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0592/00 von Margrietus van den Berg (PSE) und Jan Wiersma (PSE) an die Kommission (29. Februar 2000) Betrifft: Molukken Ende Februar ist das zweite Soforthilfeprogramm f(cid:252)r die Molukken (900. 000 Euro) ausgelaufen. Derzeit befa(cid:223)t sich die Kommission mit einem dritten Programm. Bisher wurde diese Hilfe (cid:252)ber franz(cid:246)sische und belgische NRO bereitgestellt. Ist die Kommission bereit, hierbei auch niederl(cid:228)ndische NRO einzuschalten, die sich in diesem Zusammenhang mit molukkischen Organisationen in den Niederlanden mit vielf(cid:228)ltigen Verbindungen auf den Molukken beraten, letzteres mit dem Ziel, einen friedlichen und stabilisierenden Einflu(cid:223) zu erm(cid:246)glichen. ? Wird die Kommission auch daf(cid:252)r eintreten, da(cid:223) strukturelle Hilfe, die sie u. a. an Novib und Oxfam UK weitergeleitet hat und deren Verwendung durch die Konflikte blockiert wird, f(cid:252)r Vers(cid:246)hnungs- und Pr(cid:228)ventionsaktivit(cid:228)ten im Rahmen der Nothilfe und Rehabilitation verwendet werden darf? Kann die Kommission Auskunft (cid:252)ber die vorgesehene zus(cid:228)tzliche Hilfe f(cid:252)r die Entwicklung Indonesiens geben? Aus welcher Rubrik werden eventuelle Mittel entnommen? Ist die Kommission bereit, auch die M(cid:246)glichkeit von Kontakten und Austauschma(cid:223)nahmen zwischen der Hauptstadt Djakarta und den Konfliktregionen wie den Molukken und Atjeh in das Hilfspaket einzubeziehen?


title: Regulamento (CE) n.° 461/2000 da Comissão, de 29 de Fevereiro de 2000, que fixa os direitos de importação no sector dos cereais

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

formats: pdf print

text: L 56/30 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 1. 3. 2000 REGULAMENTO (CE) N. o 461/2000 DA COMISSÃO de 29 de Fevereiro de 2000 que fixa os direitos de importação no sector dos cereais A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1249/96 da Comissão, de 28 de Junho de 1996, que estabelece as normas de execução do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho no que respeita aos direitos de importação no sector dos cereais (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2519/98 (4), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 2. o, Considerando o seguinte (1) O artigo 10. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 prevê que, na importação dos produtos referidos no artigo 1. o do mencionado regulamento, serão cobradas as taxas dos direitos da pauta aduaneira comum; que, todavia, no que respeita aos produtos referidos no n. o 2 do mesmo artigo, o direito de importação é igual ao preço de intervenção válido para esses produtos no momento da importação, majorado de 55 % e diminuído do preço de importação CIF aplicável à remessa em causa; este direito não pode, no entanto, exceder a taxa dos direitos da pauta aduaneira comum. (2) Por força do n. o 3 do artigo 10. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92, os preços de importação CIF são calculados com base nos preços representativos para os produtos em questão no mercado mundial. (3) (4) (5) (6) O Regulamento (CE) n. o 1249/96 estabeleceu as normas de execução do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 no que respeita aos direitos de importação no sector dos cereais. Os direitos de importação são aplicáveis até que entre em vigor o resultado de uma nova fixação; esses direitos permanecem igualmente em vigor se não estiver dispo- nível qualquer cotação na bolsa de referência mencio- nada no anexo II do Regulamento (CE) n. o 1249/96 no decurso das duas semanas anteriores à fixação periódica seguinte. Para permitir o funcionamento normal do regime dos direitos de importação, é conveniente utilizar para o cálculo destes últimos as representativas do mercado verificadas durante um período de referência no que diz respeito às moedas flutuantes. taxas A aplicação do Regulamento (CE) n. o 1249/96 conduz a fixar os direitos de importação em conformidade com o anexo do presente regulamento, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os direitos de importação no sector dos cereais referidos no n. o 2 do artigo 10. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 são fixados no anexo I do presente regulamento com base nos elementos constantes do anexo II. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 1 de Março de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 29 de Fevereiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 161 de 29. 6. 1996, p. 125. (4) JO L 315 de 25. 11. 1998, p. 7. 1. 3. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 56/31 Direitos de importação dos produtos referidos no n. o 2 do artigo 10. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 ANEXO I Código NC Designação da mercadoria 1001 10 00 Trigo duro de alta qualidade de qualidade média (1) 1001 90 91 Trigo mole, para sementeira 1001 90 99 Trigo mole de alta qualidade, com exclusão do trigo mole para sementeira (3) de qualidade média de qualidade baixa 1002 00 00 Centeio 1003 00 10 Cevada, para sementeira 1003 00 90 Cevada, com exclusão de cevada para sementeira (3) 1005 10 90 Milho para sementeira, com exclusão do híbrido 1005 90 00 Milho, com exclusão do milho para sementeira (3) 1007 00 90 Sorgo de grão, com exclusão do híbrido destinado a sementeira Direito de importação por via terrestre, fluvial ou marítima proveniente de portos mediterrânicos, do mar Negro ou do mar Báltico (em EUR/t) Direito de importação por via aérea ou por via marítima proveniente de outros portos (2) (em EUR/t) 21,50 31,50 39,49 39,49 73,11 84,64 82,62 82,62 82,62 87,46 87,46 82,62 11,50 21,50 29,49 29,49 63,11 74,64 72,62 72,62 72,62 77,46 77,46 72,62 (1) Em relação ao trigo duro que não satisfaça a qualidade mínima para o trigo duro de qualidade média, referida no anexo I do Regulamento (CE) n. o 1249/96, é aplicável o direito fixado para o trigo mole de baixa qualidade. (2) No que respeita às mercadorias que chegam à Comunidade através do oceano Atlântico ou via Canal do Suez [n. o 4 do artigo 2. o do Regulamento (CE) n. o 1249/96], o importador pode beneficiar de uma diminuição dos direitos de: — 3 EUR/t, se o porto de descarga se situar no Mediterrâneo, — 2 EUR/t, se o porto de descarga se situar na Irlanda, no Reino Unido, na Dinamarca, na Suécia, na Finlândia ou na costa atlântica da Península Ibérica. (3) O importador pode beneficiar de uma redução forfetária de 14 ou 8 EUR/t, sempre que as condições estabelecidas no n. o 5 do artigo 2. o do Regulamento (CE) n. o 1249/96 estejam satisfeitas. L 56/32 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 1. 3. 2000 ANEXO II Elementos de cálculo dos direitos (período de 15. 2. 2000 a 28. 2. 2000) 1. Médias no período das duas semanas anteriores ao dia da fixação: Cotações em bolsa Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Produto (% de proteínas a 12 % de humidade) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 qualidade média (*) US barley 2 Cotação (euros/t) 118,37 107,43 96,12 87,04 165,02 (**) 155,02 (**) 103,90 (**) Prémio relativo ao Golfo (euros/t) 28,66 5,98 5,77 12,02 Prémio relativo aos Grandes Lagos (euros/t) — — — — (*) Prémio negativo de um montante de 10 euros por tonelada [n. o 1 do artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 1249/96]. (**) Fob Golfe. — — — — — — 2. Fretes/despesas: Golfo do México-Roterdão: 15,97 euros/t, Grandes Lagos-Roterdão: 28,64 euros/t. 3. Subvenções referidas no n. o 2, terceiro parágrafo, do artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 1249/96: 0,00 euros/t (HRW2) 0,00 euros/t (SRW2)


title: Voorstel van de Commissie voor de vaststelling van de landbouwprijzen - Deel III - Teksten van de besluiten - Voorstel voor een VERORDENING VAN DE RAAD tot vaststelling voor het verkoopseizoen 2000/2001 van de afgeleide interventieprijzen voor witte suiker, de interventieprijs voor ruwe suiker, de minimumprijzen voor A- en voor B-suikerbieten, alsmede het bedrag van de vergoeding voor de verevening van de opslagkosten

eurovoc_concepts:
intervention price
minimum price
raw sugar
storage cost
sugar beet
white sugar

text: 24. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 86 E/7 Voorstel voor een VERORDENING (EG) Nr. VAN DE RAAD van. tot vaststelling voor het verkoopseizoen 2000/2001 van de afgeleide interventieprijzen voor witte suiker, de interventieprijs voor ruwe suiker, de minimumprijzen voor A- en voor B-suikerbieten, alsmede het bedrag van de vergoeding voor de verevening van de opslagkosten (2000/C 86 E/04) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 2038/1999 van de Raad van 13 september 1999 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector suiker (1), inzonderheid op artikel 3, lid 5, artikel 5, lid 4, en op artikel 8, lid 4, Gezien het voorstel van de Commissie, Overwegende hetgeen volgt: (1) Bij Verordening (EG) nr. van de Raad van. tot vast- stelling van bepaalde prijzen in de sector suiker en van de standaardkwaliteit voor suikerbieten voor het verkoopsei- zoen 2000/2001 (2) is de interventieprijs van witte suiker voor op 63,19 EUR/100 kg. vastgesteld gebieden tekorten zonder de In artikel 5, (5) De basisprijs voor suikerbieten is bij Verordening (EG) nr. vastgesteld op 47,67 EUR/t. lid 2, van Verordening (EG) nr. 2038/1999 is bepaald dat de mini- mumprijs voor A-suikerbieten gelijk is aan 98 % van de basisprijs voor suikerbieten en dat de minimumprijs voor B-suikerbieten in beginsel gelijk is aan 68 % van die basis- prijs, onverminderd het bepaalde in artikel 33, lid 5, van die verordening. (6) In artikel 5 van Verordening (EEG) nr. 1358/77 van de Raad van 20 juni 1977 houdende de algemene voorschrif- ten inzake verevening van de opslagkosten in de sector suiker en houdende intrekking van Verordening (EEG) nr. 750/68 (3), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EEG) nr. 3042/78 (4), is bepaald dat het bedrag van de vergoeding in het kader van de verevening van de opslagkosten per maand en per gewichtseenheid op basis van de financie- rings-, de verzekerings- en de specifieke opslagkosten wordt vastgesteld. Voor de financieringskosten moet rekening worden gehouden met een rentevoet van 3,75 %, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: (2) In artikel 3, lid 1, van Verordening (EG) nr. 2038/1999 is bepaald dat voor ieder gebied met een tekort een afgeleide interventieprijs voor witte suiker moet worden vastgesteld. Bij deze vaststelling moet rekening worden gehouden met de regionale verschillen in de suikerprijs waarvan mag wor- den aangenomen dat zij zich bij een normale oogst en een vrij handelsverkeer in suiker zullen voordoen wanneer de prijsvorming op de markt normaal verloopt. Artikel 1 Voor de gebieden met een tekort in de Gemeenschap wordt de afgeleide interventieprijs voor witte suiker vastgesteld op: a) 64,65 EUR/100 kg voor alle gebieden van Ierland en het Verenigd Koninkrijk; (3) In de productiegebieden van Ierland en het Verenigd Ko- ninkrijk, Spanje, Portugal en Finland valt een tekort te ver- wachten. b) 64,65 EUR/100 kg voor alle gebieden van Portugal; (4) Op grond van artikel 3, lid 5, van Verordening (EG) nr. 2038/1999 wordt een interventieprijs voor ruwe suiker vastgesteld. Bij de vaststelling van deze prijs moet worden uitgegaan van de interventieprijs voor witte suiker. c) 64,65 EUR/100 kg voor alle gebieden van Finland; d) 64,88 EUR/100 kg voor alle gebieden van Spanje. (1) PB L 252 van 25. 9. 1999, blz. 1. (2) Zie blz. van dit Publicatieblad. (3) PB L 156 van 25. 6. 1977, blz. 4. (4) PB L 361 van 23. 12. 1978, blz. 8. C 86 E/8 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 24. 3. 2000 Artikel 2 Artikel 4 De interventieprijs voor ruwe suiker wordt vastgesteld op 52,37 EUR/100 kg. Het bedrag van de vergoeding bedoeld in artikel 8 van Ver- ordening (EG) nr. 2038/1999 wordt vastgesteld op 0,33 EUR/ 100 kg witte suiker per maand. Artikel 3 De voor de Gemeenschap geldende minimumprijs voor 1. A-suikerbieten wordt vastgesteld op 46,72 EUR/t. 2. Behoudens toepassing van artikel 33, lid 5, van Verorde- ning (EG) nr. 2038/1999 wordt de voor de Gemeenschap gel- dende minimumprijs voor B-suikerbieten vastgesteld op 32,42 EUR/t. Artikel 5 Deze verordening treedt in werking op de derde dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Euro- pese Gemeenschappen. Zij is van toepassing voor het verkoopseizoen 2000/2001. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel,. Voor de Raad De Voorzitter


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0579/00 van Struan Stevenson (PPE-DE) aan de Commissie. Ontwerpverordeningen veevoeder 2000.

eurovoc_concepts:
European social policy
United Kingdom
animal feedingstuffs
food additive

text: C 53 E/10 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/012) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0579/00 van Struan Stevenson (PPE-DE) aan de Commissie (29 februari 2000) Betreft: Ontwerpverordeningen veevoeder 2000 In het Verenigd Koninkrijk bestaat bezorgdheid over de ontwerpregeling veevoeder 2000 die door het Ministerie voor Landbouw, Visserij en Voedselvoorziening is opgesteld. Veetelers menen dat de momenteel van kracht zijnde EU-verordeningen van het genoemde ministerie verlangen dat het erop toeziet dat uitsluitend additieven aan het vee worden toegediend die direct in het veevoeder zijn verwerkt. Een dergelijke bepaling zou het algemene gebruik van mineraalblokken, bolussen met vertraagde afgifte, likstenen en (cid:132)overbemestende(cid:148) minerale supplementen verbieden die gewoonlijk worden toegediend aan grazend of met hooi/kuilvoeder gevoede dieren. Kan de Commissie bevestigen dat zij voornemens is dergelijke voedingssupplementen te verbieden, en zo ja, of zij de desastreuze uitwerking hiervan op de Britse veeteelt heeft geºvalueerd? Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (16 mei 2000) De Commissie zou het geachte parlementslid erop willen wijzen dat zij niet voornemens is om het gebruik van de traditionele mineraalblokken met macro-elementen te verbieden. Deze producten zijn toegelaten en mogen worden gebruikt als voedermiddelen als ze in de handel worden gebracht in overeenstemming met Richtlijn 96/25/EG van de Raad van 29 april 1996 betreffende het verkeer van voedermiddelen, tot wijziging van de Richtlijnen 70/524/EEG, 74/63/EEG, 82/471/EEG en 93/74/EEG, en tot intrekking van Richtlijn 77/101/EEG (1), en ze mogen worden gebruikt als aanvullend veevoeder, en met name als mineraal veevoeder, als ze in de handel worden gebracht in overeenstemming met Richtlijn 79/373/EEG van de Raad van 2 april 1979 betreffende de handel in mengvoeders (2). Bij gebruik in de dagelijkse voeding van bolussen, mineraalblokken, likstenen en minerale supplementen met bepaalde voederadditieven staat het echter niet vast dat de totale dagelijks door de dieren geconsu- meerde hoeveelheid onder controle wordt gehouden. Daarom bepaalt artikel 9k van Richtlijn 70/524/EEG van de Raad van 23 november 1970 betreffende toevoegingsmiddelen in de diervoeding (3) dat de lidstaten, vanaf 1 oktober 1999, erop moeten toezien dat antibiotica, coccidiostatica en groeibevorderende stoffen alleen worden gebruikt via verwerking in vee- voeder. Bij de goedkeuring van Richtlijn 96/51/EG van de Raad van 23 juli 1996 (4) tot wijziging van Richtlijn 70/524/EEG is besloten dat, bij de huidige wetenschappelijke en technische kennis en rekening houdend met de inspectiemethoden, deze additieven alleen mogen worden toegelaten voor gebruikmaking via verwerking in diervoeder. Er zij op gewezen dat het voor de bovengenoemde categorie van additieven inderdaad van essentieel belang is dat in de praktijk aan de toelatingsvoorwaarden (cid:129) die onder andere een maximale in veevoeder te verwerken dosis bepalen (cid:129) wordt voldaan, aangezien die voorwaarden een waarborg zijn voor de veiligheid van het dier en van de consument. Als afwijking bepaalt de richtlijn tevens dat additieven die tot andere groepen behoren, zoals vitamines, sporenelementen, enzymen en micro-organismen, mogen worden verstrekt via een andere methode dan verwerking in diervoeder, op voorwaarde dat deze methode in de betrokken verordening toegestaan is. Deze afwijking is toegestaan om rekening te houden met de ontwikkelingen in de technieken om additieven te gebruiken. Zo(cid:146)n afwijking kan worden overwogen voor deze soorten additieven, omdat de eventuele schadelijke gevolgen van deze stoffen voor de gezondheid van mens en dier a priori laag worden geschat. Tot nu toe is er echter bij geen enkele toelating van een additief een bijzondere bepaling vastgesteld over de toediening ervan via een andere methode dan verwerking in diervoeder. 20. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 53 E/11 De Commissie is zich bewust van de problemen die ontstaan als gevolg van de moderne landbouw- methoden. Om een flexibeler kader te creºren om bepaalde stoffen in bepaalde voederadditieven te gebruiken via een andere methode dan verwerking in veevoeder, heeft zij in juli 1997 bij het Parlement en de Raad een voorstel (5) ingediend betreffende het gebruik van voedingssupplementen voor dieren. Deze supplementen zijn bereidingen met eventueel een hoog gehalte aan mineralen, sporenelementen, vitami- nen, aminozuren, enz. , die over een zeer beperkte periode en langs orale weg worden toegediend aan individuele dieren, via het drinkwater of met het dagrantsoen. Over dit voorstel, dat door het Parlement in eerste lezing in september 1999 is gewijzigd, heeft de Raad nog geen gemeenschappelijk standpunt vastgesteld. (1) PB L 125 van 23. 5. 1996. (2) PB L 86 van 6. 4. 1979. (3) PB L 270 van 14. 12. 1970. (4) PB L 235 van 17. 9. 1996. (5) PB C 298 van 30. 9. 1997. (2001/C 53 E/013) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0588/00 van Mark Watts (PSE) aan de Commissie (29 februari 2000) Betreft: Het duurzame vervoerbeleid van de Unie Hoe kunnen de lidstaten de tenuitvoerlegging van de prioritaire acties waartoe op de Top van Essen werd besloten, bespoedigen? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (2 mei 2000) Volgens het verslag van de Commissie aan de Raad van Cardiff (1) van 1998, zijn drie van de 14 projecten van Essen bijna klaar (circa 2000). Zes projecten, waarvan de financiering grotendeels rond is, zullen circa 2005 af zijn. Drie van de resterende vijf zijn corridorprojecten (de multimodale verbinding Portugal/ Spanje met de Ierland- Verenigd Koninkrijk-Benelux) waarbij het zeer moeilijk is om definitieve algemene tijdschema(cid:146)s en financieringsplannen vast te stellen omdat zij bestaan uit een groot aantal kleinere projecten. rest van Europa, de Noordeuropese driehoek en de wegverbinding Voor de overige twee projecten, namelijk de hogesnelheidstrein (HST) noord-zuid en de HST Lyon-Triºste, is op een aantal belangrijke segmenten met de aanleg begonnen maar zijn er op bepaalde stukken zoals bijvoorbeeld de twee Alpenovergangen nog altijd financiºle problemen en vertragingen. Volgens de door de lidstaten aan de Commissie voorgelegde tijdschema(cid:146)s en financiºle ramingen zullen de uitgaven voor de 14 prioritaire projecten in de periode 2000-2006, wanneer een aantal grotere projecten volledig in aanbouw zal zijn, aanzienlijk toenemen. Voor de enkele resterende segmenten van de 14 projecten waarvoor nog geen tijdschema of financieringsplan is vastgesteld, is een combinatie van openbare en particuliere financiering vereist. Ook moeten de lidstaten in hun nationale planning aan deze specifieke projecten een hogere prioriteit toekennen. Een gedetailleerd overzicht van de vordering van elk project zal herziening van de richtsnoeren voor het Trans-Europese netwerk worden gegeven. in het komende voorstel voor de Er moeten per geval dringend concrete maatregelen worden genomen om gezamenlijk de parameters en de mechanismen voor de tenuitvoerlegging van de particuliere/publieke partnerschappen (PPP(cid:146)s) vast te stellen. Op die manier kunnen de projecten sneller worden uitgevoerd en wordt een betere prijs-kwaliteitverhou- ding bereikt. Als men wil dat de particuliere sector investeert in de ontwikkeling van passende financiºle


title: Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fördelning av tillstånd för tunga lastbilar som körs i Schweiz

eurovoc_concepts:
Switzerland
commercial vehicle
transit
transport authorisation
weights and measures

text: C 248 E/108 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 8. 2000 ˜ndrat f(cid:246)rslag till Europaparlamentets och r(cid:229)dets f(cid:246)rordning om f(cid:246)rdelning av tillst(cid:229)nd f(cid:246)r tunga lastbilar som k(cid:246)rs i Schweiz (1) (2000/C 248 E/06) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) KOM(2000) 117 slutlig (cid:151) 1999/0022(COD) (Framlagt av kommissionen den 1 mars 2000 enligt artikel 250. 2 i EG-f(cid:246)rdraget) (1) EGT C 114, 27. 4. 1999, s. 4. Det f(cid:246)rslag som kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mnat genom KOM(1999) 35 slutlig (cid:150) COD 1999/0022 (cid:228)ndras h(cid:228)rigenom enligt f(cid:246)ljande. URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:214)RORDNING EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:214)RORDNING med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 75 i detta, med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 71 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag, Of(cid:246)r(cid:228)ndrat med beaktande av Ekonomiska och sociala kommittØns ytt- rande, i enlighet med det i artikel 189c i f(cid:246)rdraget angivna f(cid:246)rfarandet i f(cid:246)rdraget, och i enlighet med det f(cid:246)rfarande som avses i artikel 251 i f(cid:246)rdra- get, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: Of(cid:246)r(cid:228)ndrat med beaktande av RegionkommittØns yttrande, (1) Genom r(cid:229)dets beslut nr. har Europeiska gemenskapen ing(cid:229)tt ett avtal med Schweiziska edsf(cid:246)rbundet om gods- och persontransporter p(cid:229) v(cid:228)g och j(cid:228)rnv(cid:228)g. (2) I det avtalet fastst(cid:228)lls ett system f(cid:246)r tillst(cid:229)nd att i Schweiz bedriva trafik med tunga lastbilar som v(cid:228)ger mer (cid:228)n vad som normalt (cid:228)r till(cid:229)tet i det landet. (3) I det avtalet fastst(cid:228)lls ocks(cid:229) ett system f(cid:246)r tillst(cid:229)nd att i Schweiz bedriva trafik till l(cid:228)gre avgifter med tomma och l(cid:228)tta lastbilar. (4) Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att fastst(cid:228)lla best(cid:228)mmelser f(cid:246)r f(cid:246)rdel- ningen och f(cid:246)rvaltningen av de tillst(cid:229)nd som g(cid:246)rs tillg(cid:228)ng- liga f(cid:246)r gemenskapen. (5) Av praktiska och f(cid:246)rvaltningsm(cid:228)ssiga sk(cid:228)l b(cid:246)r kommis- sionen f(cid:246)rdela dessa tillst(cid:229)nd till medlemsstaterna. (6) F(cid:246)r att g(cid:246)ra detta m(cid:229)ste det fastst(cid:228)llas en metod f(cid:246)r f(cid:246)r- delningen av tillst(cid:229)nd. Medlemsstaterna b(cid:246)r sedan f(cid:246)rdela de tilldelade tillst(cid:229)nden bland f(cid:246)retag p(cid:229) grundval av ob- jektiva kriterier. (7) F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla ett optimalt utnyttjande av tillst(cid:229)nd b(cid:246)r till f(cid:246)rdelats (cid:229)terl(cid:228)mnas alla tillst(cid:229)nd som inte har kommissionen f(cid:246)r omf(cid:246)rdelning. 29. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 248 E/109 URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG (8) F(cid:246)rdelningen av tillst(cid:229)nd b(cid:246)r grundas p(cid:229) kriterier som fastst(cid:228)lls med h(cid:228)nsyn till nuvarande trafikfl(cid:246)den (cid:246)ver alpomr(cid:229)det. (8) F(cid:246)rdelningen av tillst(cid:229)nd b(cid:246)r grundas p(cid:229) kriterier som fastst(cid:228)lls med h(cid:228)nsyn till nuvarande godstrafikfl(cid:246)den och verkliga behov av transport (cid:246)ver alpomr(cid:229)det. (9) Det kan bli n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att (cid:228)ndra f(cid:246)rdelningen med h(cid:228)n- syn till nya statistiska uppgifter. Kommissionen b(cid:246)r bitr(cid:228)- das av en kommittØ d(cid:229) s(cid:229)dana (cid:228)ndringar skall g(cid:246)ras. Of(cid:246)r(cid:228)ndrat (10) Genomf(cid:246)rande(cid:229)tg(cid:228)rder m(cid:229)ste antas i enlighet med r(cid:229)dets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de f(cid:246)rfaran- den som skall till(cid:228)mpas vid ut(cid:246)vandet av kommissionens genomf(cid:246)randebefogenheter (1). H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Of(cid:246)r(cid:228)ndrat Artikel 1 I denna f(cid:246)rordning fastst(cid:228)lls reglerna f(cid:246)r f(cid:246)rdelning mellan medlemsstaterna av tillst(cid:229)nd som gemenskapen har att tillg(cid:229) enligt artikel 8 och artikel 40. 3 b i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsf(cid:246)rbundet om gods- och per- sontransporter p(cid:229) v(cid:228)g och j(cid:228)rnv(cid:228)g (nedan kallat avtalet). Artikel 2 I denna f(cid:246)rordning avses med 1. maxviktstillst(cid:229)nd: ett tillst(cid:229)nd som utf(cid:228)rdats enligt artikel 8 i avtalet och som ger innehavaren r(cid:228)tt att p(cid:229) schweiziskt territorium bedriva trafik med lastbilar som v(cid:228)ger maximalt 40 ton, 2. tillst(cid:229)nd f(cid:246)r olastade lastbilar: ett tillst(cid:229)nd som utf(cid:228)rdats enligt artikel 40 i avtalet och som ger innehavaren r(cid:228)tt att till en s(cid:228)rskild avgift, som fastst(cid:228)lls i samma artikel, p(cid:229) schweiziskt territorium bedriva trafik med lastbilar som (cid:228)r tomma eller har l(cid:228)tt last, enligt bilaga 11 till avtalet. Artikel 3 Kommissionen skall 1. punkterna 2(cid:150)5. f(cid:246)rdela tillst(cid:229)nden i enlighet med 2. Maxviktstillst(cid:229)nden skall f(cid:246)rdelas i enlighet med bilaga I. Tillst(cid:229)nden f(cid:246)r olastade lastbilar skall f(cid:246)rdelas i enlighet 3. med bilaga II. Tillst(cid:229)nden f(cid:246)r ett visst (cid:229)r skall ha f(cid:246)rdelats f(cid:246)re den 15 4. november (cid:229)ret innan. Tillst(cid:229)nden f(cid:246)r ett visst (cid:229)r skall ha f(cid:246)rdelats f(cid:246)re den 15 4. augusti (cid:229)ret innan. ___________ (1) EGT C 114, 27. 4. 1999, s. 4. C 248 E/110 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 8. 2000 URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG Det antal tillst(cid:229)nd som f(cid:246)rdelas det f(cid:246)rsta (cid:229)ret avtalet tr(cid:228)der i 5. genomf(cid:246)rs skall anpassas proportionellt om avtalet kraft efter den 1 januari det (cid:229)ret. Of(cid:246)r(cid:228)ndrat Artikel 4 Medlemsstaterna skall f(cid:246)rdela tillst(cid:229)nden mellan f(cid:246)retag som (cid:228)r etablerade inom deras territorium enligt objektiva och icke-dis- kriminerande kriterier. Artikel 5 F(cid:246)re den 15 november varje (cid:229)r skall medlemsstaterna till kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mna de tillst(cid:229)nd f(cid:246)r det (cid:229)ret som inte har f(cid:246)rdelats till f(cid:246)retag. F(cid:246)re den 15 september varje (cid:229)r skall medlemsstaterna till kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mna de tillst(cid:229)nd f(cid:246)r det (cid:229)ret som inte har f(cid:246)rdelats till f(cid:246)retag. Kommissionen skall, i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 7, f(cid:246)r- dela dessa tillst(cid:229)nd till en eller flera medlemsstater f(cid:246)r att s(cid:228)ker- st(cid:228)lla att dessa tillst(cid:229)nd utnyttjas p(cid:229) ett optimalt s(cid:228)tt. Of(cid:246)r(cid:228)ndrat Artikel 6 Kommissionen skall f(cid:246)re den 1 januari (cid:229)r 2000 g(cid:246)ra en detal- jerad statistisk unders(cid:246)kning f(cid:246)r att kunna tillhandah(cid:229)lla tillf(cid:246)r- litlig statistik (cid:246)ver bilateral trafik och transittrafik med tunga lastbilar i alpomr(cid:229)det och denna statistik skall framf(cid:246)r allt avse fordonens utg(cid:229)ngspunkt och best(cid:228)mmelseort samt deras regist- reringsmedlemsstat. P(cid:229) grundval av denna unders(cid:246)kning skall kommissionen r(cid:228)kna om f(cid:246)rdelningen enligt den metod som fastst(cid:228)lls i bilaga III. Om denna omr(cid:228)kning f(cid:246)r n(cid:229)gon medlemsstat medf(cid:246)r en till- delning som avviker fr(cid:229)n den som anges i bilagorna I och II med mer (cid:228)n 5 %, dock med minst 500 tillst(cid:229)nd, skall de (cid:228)nd- ringar som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att anpassa bilagorna I och II antas i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 7. Artikel 7 Kommissionen skall bitr(cid:228)das av en kommittØ som skall best(cid:229) av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaterna och ha kommissionens f(cid:246)retr(cid:228)- dare som ordf(cid:246)rande. 1. Kommissionen skall bitr(cid:228)das av en kommittØ som skall best(cid:229) av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaterna och ha kommis- sionens f(cid:246)retr(cid:228)dare som ordf(cid:246)rande. Kommissionens f(cid:246)retr(cid:228)dare skall f(cid:246)rel(cid:228)gga kommittØn ett f(cid:246)r- slag till (cid:229)tg(cid:228)rder. KommittØn skall yttra sig (cid:246)ver f(cid:246)rslaget inom den tid som ordf(cid:246)randen best(cid:228)mmer med h(cid:228)nsyn till hur br(cid:229)ds- kande fr(cid:229)gan (cid:228)r. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i f(cid:246)rdraget skall till(cid:228)mpas vid beslut som r(cid:229)det skall fatta p(cid:229) f(cid:246)rslag av kommissionen. Medlems- staternas r(cid:246)ster skall v(cid:228)gas enligt best(cid:228)mmelserna i samma artikel. Ordf(cid:246)randen f(cid:229)r inte r(cid:246)sta. Utg(cid:229)r 29. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 248 E/111 URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG Kommissionen skall sj(cid:228)lv anta f(cid:246)rslaget om det (cid:228)r f(cid:246)renligt med kommittØns yttrande. Om f(cid:246)rslaget inte (cid:228)r f(cid:246)renligt med kommittØns yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dr(cid:246)jsm(cid:229)l f(cid:246)resl(cid:229) r(cid:229)det vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som skall vidtas. R(cid:229)det skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet. Om r(cid:229)det inte har fattat n(cid:229)got beslut vid utg(cid:229)ngen av en period om tre m(cid:229)nader fr(cid:229)n det att f(cid:246)rslaget mottagits, skall kommis- sionen sj(cid:228)lv besluta att de f(cid:246)reslagna (cid:229)tg(cid:228)rderna skall vidtas, s(cid:229)vida inte r(cid:229)det med enkel majoritet har avvisat f(cid:246)rslaget. Artikel 8 Denna f(cid:246)rordning tr(cid:228)der i kraft samma dag som avtalet. Denna f(cid:246)rordning (cid:228)r till alla delar bindande och direkt till- l(cid:228)mplig i alla medlemsstater. 2. D(cid:229) det h(cid:228)nvisas till denna punkt skall det f(cid:246)reskrivande f(cid:246)rfarande som fastst(cid:228)lls i artikel 5 i beslut 1999/468/EEG till- l(cid:228)mpas, i enlighet med artiklarna 7. 3 och 8 i n(cid:228)mnda beslut. Den period som avses i artikel 5. 6 i beslut 1999/468/EG 3. skall vara tre m(cid:229)nader. skall Europaparlamentet 4. i enlighet med artikel 7. 3 i n(cid:228)mnda beslut regelbundet informeras av kommissionen om kommittØf(cid:246)rfarandena. De principer och villkor f(cid:246)r allm(cid:228)nhe- tens tillg(cid:229)ng till dokument som g(cid:228)ller f(cid:246)r kommissionen skall (cid:228)ven g(cid:228)lla f(cid:246)r kommittØn. C 248 E/112 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 8. 2000 BILAGA I Tabell (cid:246)ver f(cid:246)rdelningen av maxviktstillst(cid:229)nd Kommissionen skall till medlemsstaterna f(cid:246)rdela de maxviktstillst(cid:229)nd som anges i artikel 8 i avtalet enligt f(cid:246)ljande: Maxviktstillst(cid:229)nd som finns att tillg(cid:229) (cid:229)r Medlemsstat 2000 2001 och 2002 2003 och 2004 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike Portugal Finland Sverige F(cid:246)renade kungariket 16 609 2 919 88 378 1 882 3 772 38 490 1 963 50 349 3 342 19 477 9 588 1 710 3 035 3 193 5 293 19 930 3 231 107 472 1 966 4 272 46 620 2 065 61 085 3 747 23 428 11 365 1 756 3 372 3 565 6 127 26 571 3 854 145 660 2 134 5 271 62 879 2 269 82 557 4 556 31 329 14 920 1 848 4 047 4 309 7 795 Totalt 250 000 300 000 400 000 29. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 248 E/113 BILAGA II Tabell (cid:246)ver f(cid:246)rdelningen av tillst(cid:229)nd f(cid:246)r olastade lastbilar Kommissionen skall till medlemsstaterna f(cid:246)rdela de tillst(cid:229)nd f(cid:246)r olastade lastbilar som anges i artikel 40 och i bilaga 11 till avtalet enligt f(cid:246)ljande: Tillst(cid:229)nd f(cid:246)r olastade lastbilar f(cid:246)r varje (cid:229)r Medlemsstat 2000(cid:150)2004 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike Portugal Finland Sverige F(cid:246)renade kungariket 14 718 2 750 62 788 6 160 1 584 10 714 198 85 448 2 200 22 968 1 760 264 836 550 7 062 Totalt 220 000 C 248 E/114 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 8. 2000 BILAGA III Metod f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla f(cid:246)rdelningen av tillst(cid:229)nd Tillst(cid:229)nden skall f(cid:246)rdelas med hj(cid:228)lp av f(cid:246)ljande metod: Maxviktstillst(cid:229)nd Varje medlemsstat skall f(cid:246)rst tilldelas 1 500 tillst(cid:229)nd. De (cid:229)terst(cid:229)ende tillst(cid:229)nden skall f(cid:246)rdelas till lika delar enligt de kriterier som avser transittrafiken och den bilaterala trafiken. Bilateral trafik F(cid:246)rdelningen skall g(cid:246)ras p(cid:229) grundval av medlemsstaternas andel av de tunga lastbilar med vilka det bedrivs bilaterala v(cid:228)gtransporter till och fr(cid:229)n Schweiz. Transittrafik F(cid:246)rdelningen skall g(cid:246)ras p(cid:229) grundval av den andel av den totala omv(cid:228)gsstr(cid:228)ckan i km f(cid:246)r v(cid:228)gtrafiken i nordsydlig riktning (cid:246)ver Alperna, vilken beror p(cid:229) de nuvarande viktrestriktionerna i Schweiz, som tillryggal(cid:228)ggs av tunga lastbilar som (cid:228)r registrerade i respektive medlemsstat. Omv(cid:228)gsstr(cid:228)ckan skall ber(cid:228)knas som skillnaden mellan den faktiska str(cid:228)ckan f(cid:246)r resor (cid:246)ver Alperna och den kortaste v(cid:228)gen genom Schweiz. Str(cid:228)ckan genom Schweiz skall (cid:246)kas med 60 kilometer med h(cid:228)nsyn till f(cid:246)rseningar vid gr(cid:228)nserna och v(cid:228)gtrafikf(cid:246)rh(cid:229)llanden. Varje medlemsstat skall tilldelas minst 200 tillst(cid:229)nd (cid:228)ven om n(cid:229)gon medlemsstat enligt ovann(cid:228)mnda metod skulle tilldelas f(cid:228)rre (cid:228)n 200 tillst(cid:229)nd. Tillst(cid:229)nd f(cid:246)r olastade lastbilar Tillst(cid:229)nden f(cid:246)r olastade lastbilar skall f(cid:246)rdelas p(cid:229) grundval av den andel fordon som (cid:228)r registrerade i medlemsstaterna av fordonen i transittrafik genom Schweiz som i lastat skick har en vikt mellan 7,5 och 28 ton. Siffrorna i bilagorna I och II har fastst(cid:228)llts med hj(cid:228)lp av denna metod samt p(cid:229) grundval av tillg(cid:228)nglig statistik och vissa antaganden som gjorts n(cid:228)r statistik inte finns att tillg(cid:229). Den tillg(cid:228)ngliga statistiken och antagandena kommer att ers(cid:228)ttas med resultaten fr(cid:229)n unders(cid:246)kningen vid kommissionens omr(cid:228)kning av bilagorna I och II. Unders(cid:246)kning Genom unders(cid:246)kningen skall f(cid:246)ljande uppgifter erh(cid:229)llas: Utg(cid:229)ngspunkt och best(cid:228)mmelseort samt registreringsmedlemsstat avseende fordon i ett representativt urval av den transittrafik (cid:246)ver Alperna, genom Brenner och Mont Blanc-tunneln, som bedrivs med fordon som i lastat skick har en vikt (cid:246)ver 28 ton. Utg(cid:229)ngspunkt och best(cid:228)mmelseort samt registreringsmedlemsstat avseende fordon i ett representativt urval av den bilaterala trafik som bedrivs med fordon som i lastat skick har en vikt mellan 7,5 och 28 ton och vars utg(cid:229)ngspunkt eller best(cid:228)mmelseort ligger i Schweiz. Registreringsmedlemsstaten avseende fordon i ett representativt urval av den transittrafik genom Schweiz som bedrivs p(cid:229) v(cid:228)g med fordon som i lastat skick har en vikt mellan 7,5 och 28 ton


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0591/00 från Reinhold Messner (Verts/ALE) till kommissionen. Brytning av inert material i val Coalba.

eurovoc_concepts:
Autonomous Province of Trento
EU environmental policy
Italy
competence of the Member States
environmental impact
mining operation

text: C 374 E/114 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Kommissionen (cid:246)verv(cid:228)ger f(cid:246)r n(cid:228)rvarande hur dessa fr(cid:229)gor b(cid:228)st kan f(cid:246)ras fram i sin rapport om (cid:246)versynen av riktlinjerna f(cid:246)r TEN-T som kommer att l(cid:228)ggas fram f(cid:246)r r(cid:229)det och parlamentet denna sommar. (1) EGT L 228, 9. 9. 1996. (2) EGT C 83, 25. 3. 1999. (2000/C 374 E/134) SKRIFTLIG FR¯GA E-0591/00 fr(cid:229)n Reinhold Messner (Verts/ALE) till kommissionen (29 februari 2000) ˜mne: Brytning av inert material i val Coalba Brytning av inert material sker p(cid:229) en plats som (cid:246)ppnar sig mot den suggestiva och beundransv(cid:228)rda amfiteatern i val Coalba (kommunen Villa Agnedo) i den framtida flodparken i Brenta. F(cid:246)rnyat tillst(cid:229)nd har beg(cid:228)rts f(cid:246)r att utnyttja grust(cid:228)kten i (cid:229)tminstone 13 (cid:229)r och till ett sammanlagt uttag av 950 000 kubikmeter ing(cid:229)tt bland de material. Grustaget har alltsedan (cid:229)r 1987, d(cid:229) provinsen Trentos stadsplan reviderades, omr(cid:229)den som omfattas av milj(cid:246)krav och har ett milj(cid:246)v(cid:228)rde som inte kan ifr(cid:229)gas(cid:228)ttas. Utvinningen kommer att f(cid:229) allvarliga konsekvenser f(cid:246)r omr(cid:229)det. Den kommer att leda till milj(cid:246)f(cid:246)rst(cid:246)ring i ett omr(cid:229)de som (cid:228)r av unik betydelse p(cid:229) grund av sin geologi, flora och fauna, och inneb(cid:228)ra risker av hydrogeologisk art och f(cid:246)r livskraft och f(cid:246)r(cid:228)ndringar av ett omr(cid:229)de som (cid:228)r avsett att bli en av de mest karakt(cid:228)ristiska delarna av den framtida flodparken i Brenta. Dalens mynning, d(cid:228)r materialen bearbetas, ber(cid:246)rs av en cykelv(cid:228)g och av en planerad flodpark som provinsstyrelsen, tillsammans med ett projekt i valle delle Chiese, h(cid:229)ller p(cid:229) att inf(cid:246)ra i det ekonomiska plandokument som kommer att anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att ge en ram (cid:229)t de lokala projekt som kommer att finansieras med EU-medel under n(cid:228)sta fem(cid:229)rsperiod. Anser kommissionen att det (cid:228)r l(cid:228)mpligt att g(cid:246)ra en milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mning med h(cid:228)nsyn till att det kan f(cid:246)rekomma risker av geologisk art? Anser kommissionen att det f(cid:246)religger en mots(cid:228)gelse mellan st(cid:246)det till utvecklingen av turismen i val Coalba och godk(cid:228)nnandet av brytning av inert material som i betydande utstr(cid:228)ckning st(cid:246)r landskapet? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (31 mars 2000) Kommissionen saknar befogenhet att utf(cid:246)ra milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mningar av projekt som omfattas av gemenskapens lagstiftning om milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mningar. Enligt r(cid:229)dets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt (1) och r(cid:229)dets direktiv 97/11/EG (2) av den 3 mars 1997, genom vilket direktiv 85/337/EEG (cid:228)ndras, (cid:228)r det medlems- staterna som har befogenhet att genomf(cid:246)ra milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mningar av projekt som genomf(cid:246)rs p(cid:229) deras territorium. Vad betr(cid:228)ffar naturskyddsaspekten betraktas det omr(cid:229)de som parlamentsledamoten n(cid:228)mner inte som skyddat omr(cid:229)de enligt r(cid:229)dets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda f(cid:229)glar (3), eller r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter (4). Enligt EG-f(cid:246)rdraget (cid:228)r kommissionens uppgift att se till att gemenskapslagstiftningen till(cid:228)mpas korrekt. I sin roll som EG-f(cid:246)rdragets v(cid:228)ktare kommer kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r inte att tveka att vidta alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder, inklusive (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfaranden enligt artikel 226 (f. d. artikel 169) i EG-f(cid:246)rdraget, f(cid:246)r att se till att gemenskapslagstiftning efterlevs. 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/115 I detta konkreta fall finns det emellertid ingen grund f(cid:246)r klagom(cid:229)l betr(cid:228)ffande gemenskapslagstiftningens till(cid:228)mpning och n(cid:229)gon (cid:246)vertr(cid:228)delse kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte konstateras f(cid:246)r n(cid:228)rvarande. (1) EGT L 175, 5. 7. 1985. (2) EGT L 73, 14. 3. 1997. (3) EGT L 103, 25. 4. 1979. (4) EGT L 206, 22. 7. 1992. (2000/C 374 E/135) SKRIFTLIG FR¯GA P-0593/00 fr(cid:229)n JosØ Ribeiro e Castro (UEN) till kommissionen (24 februari 2000) ˜mne: Regionen Lissabon och Tejodalen (cid:129) strukturfonder f(cid:246)r perioden 2000(cid:141)2006 R(cid:229)det antog 21 juli 1999 f(cid:246)rordningen EG 1260/1999 som fastst(cid:228)ller allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna (1). Regionen Lissabon och Tejodalen i Portugal uppfyllde kraven p(cid:229) r(cid:228)tt till bidrag enligt Andra gemenskaps- st(cid:246)dramen 1994/1999 som region f(cid:246)r m(cid:229)l 1 (2), men upph(cid:246)r att fylla kraven, efter utv(cid:228)rdering, fr(cid:229)n (cid:229)r 1999 (3). Denna region borde dock forts(cid:228)tta att (cid:229)tminstone under en (cid:246)verg(cid:229)ngsperiod erh(cid:229)lla st(cid:246)d fr(cid:229)n fonderna fr(cid:229)n januari 2000 till december 2005 (4). Enligt slutsatserna fr(cid:229)n toppm(cid:246)tet i Berlin (5) skall man till(cid:228)mpa phasing out-mekanismen f(cid:246)r tidigare m(cid:229)l 1-omr(cid:229)den. ˜ven ut(cid:246)ver detta erk(cid:228)nns att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att ge Lissabonomr(cid:229)det en s(cid:228)rskild provisorisk behandling inneb(cid:228)rande en tilldelning p(cid:229) 500 miljoner euro (6). P(cid:229) grund av de uppenbara variationerna mellan olika akt(cid:246)rer och ekonomiska sektorer i regionen begr(cid:228)nsades denna (cid:246)verenskommelse till att ta upp de allm(cid:228)nna principer som f(cid:246)ljer av f(cid:246)rdraget och som g(cid:228)ller alla gemenskapens politikomr(cid:229)den: h(cid:229)llbar utveckling och lika m(cid:246)jligheter. Men dessa principer st(cid:246)rs genom konkurrensreglerna i gemenskapslagstiftningen om man inte till(cid:228)mpar en phase out-politik. De n(cid:228)rbel(cid:228)gna omr(cid:229)dena (cid:129) som f(cid:229)r st(cid:246)d enligt m(cid:229)l 1 (cid:129) kommer att f(cid:229) enorma konkurrensf(cid:246)rdelar, vilket medf(cid:246)r asymmetrier och st(cid:246)rningar. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande utg(cid:229)r inga medel ur strukturfonderna till regionen Lissabon och Tejodalen. Kan kommis- sionen informera om varf(cid:246)r inga medel utg(cid:229)r, och, ifall det finns en f(cid:246)rhandling med portugisiska staten, vilka sk(cid:228)len (cid:228)r och vem som har ansvar f(cid:246)r att man inte har till(cid:228)mpat f(cid:246)reskrifterna i den nyssn(cid:228)mnda f(cid:246)rordningen (EG) 1260/1999 artikel 6, inte har f(cid:246)ljt kommissionens beslut 1999/502/EG av den 1 juli 1999 och inte har f(cid:246)ljt (cid:246)verenskommelsen vid toppm(cid:246)tet i Berlin? F(cid:246)rordningar (EG) 2052/88 och (EG) 4253/88 (cid:129) EGT L 158, 15. 7. 1988 och EGT L 374, 31. 12. 1988. Jfr f(cid:246)rordning (EG) 1260/1999, artikel 3 (cid:129) EGT L 161, 26. 6. 1999. (1) Enligt EG-f(cid:246)rdraget artikel 161 och med beaktande av f(cid:246)rfarandet i EG-f(cid:246)rdraget artikel 251. (2) (3) (4) Det vill s(cid:228)ga: man borde ha till(cid:228)mpat reglerna i artikel 6, och med beaktande av artikel 7. 2 andra stycket och artikel 3 tredje stycket, alla i samma f(cid:246)rordning (EG) 1260/1999. Detta f(cid:246)ljer av kommissionens beslut 1999/502/EG(cid:141) EGT L 194, 27. 7. 1999. Jfr slutsatserna fr(cid:229)n toppm(cid:246)tet i Berlin 24-25 mars 1999, nr 42, 43 och 44 (a). Jfr punkt 44 (a) i slutsatserna. (5) (6) Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 mars 2000) Efter det att riktlinjerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d f(cid:246)r regionala (cid:228)ndam(cid:229)l (1) hade antagits uppmanade kommissionen de portugisiska myndigheterna att enligt artikel 88. 3 (f. d. artikel 93) i EG-f(cid:246)rdraget anm(cid:228)la ett utkast till


title: PREGUNTA ESCRITA P-0664/00 de Hubert Pirker (PPE-DE) a la Comisión. Minorías de los países de la Europa central y oriental.

eurovoc_concepts:
Czechia
EU competence
Germany
Hungary
Slovakia
Slovenia
accession negotiations
expropriation
war crime

text: 26. 1. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 26 E/85 (2001/C 26 E/104) PREGUNTA ESCRITA P-0664/00 de Hubert Pirker (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (29 de febrero de 2000) Asunto: Minor(cid:237)as de los pa(cid:237)ses de la Europa central y oriental La Comisi(cid:243)n no s(cid:243)lo recibi(cid:243) el encargo en la Cumbre de Copenhague, sino que ademÆs, segœn el art(cid:237)culo F del Tratado UE de 1992, tiene la obligaci(cid:243)n de velar por que se respete el derecho de protecci(cid:243)n de las minor(cid:237)as. Esto tambiØn se refiere a los futuros Estados miembros. Las exposiciones superficiales y sumarias sobre el problema de las minor(cid:237)as de los informes de los distintos pa(cid:237)ses de julio de 1997 y de los informes de seguimiento de diciembre de 1998 y octubre de 1999, en los que se reduce todo el problema a la nacionalidad de los inmigrantes rusos no asentados del BÆltico y a las contrariedades sociales de los gitanos de la Europa central y de los Balcanes no permiten afirmar que la Comisi(cid:243)n dedica la atenci(cid:243)n que se merece al problema ni que dispone de los conocimientos apropiados. Ser(cid:237)a, por lo tanto, deseable que la Comisi(cid:243)n se ocupara, con la minuciosidad requerida y no con las afirmaciones lapidarias habituales, de los siguientes asuntos: El decreto de Bene(cid:154) y las decisiones de Jajce y del AVNOJ de 1945 privaron de todos los derechos y declararon fuera de la ley, sin la menor indemnizaci(cid:243)n, a todo el grupo Øtnico alemÆn y hœngaro de Checoslovaquia, que constitu(cid:237)a casi el 30 % de la poblaci(cid:243)n, y a los alemanes y austr(cid:237)acos de Yugoslavia. Ambos decretos injustos siguen estando en vigor en la Repœblica Checa, Eslovaquia y Eslovenia. El Tribunal Constitucional checo declar(cid:243) todav(cid:237)a el 8 de marzo de 1995 que el decreto Bene(cid:154) segu(cid:237)a siendo «legal» y «leg(cid:237)timo». Declarar, como se hace en los decretos mencionados, a grupos Øtnicos, de manera indiferenciada desde los bebØs hasta los ancianos, responsables de los cr(cid:237)menes de guerra cometidos por otros y castigarlos colectivamente hasta llegar a las matanzas, constituye tambiØn un crimen de guerra, segœn la opini(cid:243)n jur(cid:237)dica unÆnime y civilizada. TambiØn el Tribunal Europeo de Derechos Humanos se ha manifestado claramente sobre la cuesti(cid:243)n. S(cid:243)lo la Comisi(cid:243)n se niega tenazmente a manifestarse sobre el hecho de que dichas normas injustas sigan estando vigentes en los tres pa(cid:237)ses candidatos. ¿No les interesar(cid:237)a a los propios pa(cid:237)ses candidatos que la Comisi(cid:243)n les indicara clara y abiertamente la necesidad de suprimir lo mÆs rÆpidamente posible tales normas manifiestamente discriminatorias y de indemnizar a las v(cid:237)ctimas, ya que de todas las maneras no podrÆn mantenerse tras el ingreso en la UE? ¿Se harÆ referencia en los pr(cid:243)ximos informes de seguimiento a esas deficiencias fundamentales de los ordenamientos jur(cid:237)dicos de la Repœblica Checa, Eslovaquia y Eslovenia? Respuesta del Sr. Verheugen en nombre de la Comisi(cid:243)n (24 de marzo de 2000) En su condici(cid:243)n de futuros Estados miembros, los pa(cid:237)ses candidatos se han comprometido a cumplir los criterios del Estado de Derecho y adherirse a los principios en materia de derechos humanos. Sin embargo, los decretos de Ben(cid:236)s y las decisiones de Jajce y del AVNOJ se adoptaron y se aplicaron con anterioridad a la constituci(cid:243)n de la Comunidad y a la entrada en vigor del Tratado de Roma. Los pa(cid:237)ses candidatos a la adhesi(cid:243)n deberÆn adoptar y aplicar la normativa y las pol(cid:237)ticas comunitarias en todos los sectores. Segœn lo dispuesto expl(cid:237)citamente en su art(cid:237)culo 295 (antiguo art(cid:237)culo 222), el Tratado CE no prejuzgarÆ en modo alguno el rØgimen de la propiedad en los Estados miembros. Por lo tanto, la Comisi(cid:243)n no puede intervenir en los asuntos relativos a la restituci(cid:243)n de la propiedad en un Estado miembro o un futuro Estado miembro. La Repœblica Checa, Eslovaquia y Eslovenia son partes contratantes en el Convenio europeo para la protecci(cid:243)n de los derechos humanos y de las libertades fundamentales (ECHR). La aplicaci(cid:243)n de dicho Convenio es competencia del Consejo de Europa y a Øl deberÆn plantearse los problemas que puedan surgir al respecto. los informes peri(cid:243)dicos se centran en los progresos Teniendo en cuenta lo anteriormente expuesto, realizados por los pa(cid:237)ses candidatos en la preparaci(cid:243)n de su adhesi(cid:243)n a la Uni(cid:243)n y, sobre todo, en su (cid:237)ndice de adopci(cid:243)n del «acervo» comunitario. En este contexto, la Comisi(cid:243)n seguirÆ ateniØndose al mØtodo adoptado por la Agenda 2000 para evaluar la capacidad de los pa(cid:237)ses candidatos en cuanto al cumplimiento de los criterios econ(cid:243)micos y las obligaciones derivadas de la adhesi(cid:243)n


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0666/00 från Joan Colom i Naval (PSE) till kommissionen. Eventuellt bedrägligt utnyttjande av Europeiska socialfondens medel i Spanien.

eurovoc_concepts:
European Anti-fraud Office
European Social Fund
Spain
corruption
fraud against the EU

text: 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/199 Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 mars 2000) Inom ramen f(cid:246)r dess befogenheter enligt artikel 87 och 88 i EG-f(cid:246)rdraget (f. d. artikel 92 och 93) att 1. granska statliga st(cid:246)d, unders(cid:246)ker kommissionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande huruvida kostnaden f(cid:246)r det av Elf uppf(cid:246)rda raffinaderiet Leuna 2000 har bl(cid:229)sts upp artificiellt. Elf kan ha erh(cid:229)llit st(cid:246)dbelopp som (cid:246)verstiger det h(cid:246)gsta till(cid:229)tna st(cid:246)dtaket f(cid:246)r (cid:246)stra Tyskland p(cid:229) 35 %. N(cid:228)r det g(cid:228)ller unders(cid:246)kningen av eventuella bedr(cid:228)gerier i samband med beviljandet av statligt st(cid:246)d, b(cid:246)r det understrykas att s(cid:229)dana unders(cid:246)kningar (cid:228)r medlems- staternas ansvar. Kommissionen kommer med intresse att studera resultaten av s(cid:229)dana unders(cid:246)kningar f(cid:246)r att se om de f(cid:246)ranleder den att dra n(cid:229)gra slutsatser. 2. Kommissionen (cid:228)r medveten om p(cid:229)st(cid:229)endena om att vissa akter r(cid:246)rande raffinaderiet i Leuna skulle ha f(cid:246)rsvunnit i f(cid:246)rbundskanslerns kansli. S(cid:229)dana h(cid:228)ndelser skulle emellertid inte p(cid:229) n(cid:229)got s(cid:228)tt f(cid:246)r(cid:228)ndra medlemsstatens skyldighet att f(cid:246)rse kommissionen med alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga upplysningar f(cid:246)r granskningen av det statliga st(cid:246)dets f(cid:246)renlighet med den gemensamma marknaden. Kommissionen (cid:228)r beredd att bist(cid:229) de tyska myndigheterna i deras unders(cid:246)kningar och tillhandah(cid:229)lla 3. alla eventuella upplysningar med anknytning till f(cid:246)rekomsten av brottsliga handlingar, med f(cid:246)rbeh(cid:229)ll endast f(cid:246)r att detta inte f(cid:229)r hindra gemenskapernas arbetss(cid:228)tt och oberoende. (2000/C 330 E/230) SKRIFTLIG FR¯GA P-0666/00 fr(cid:229)n Joan Colom i Naval (PSE) till kommissionen (29 februari 2000) ˜mne: Eventuellt bedr(cid:228)gligt utnyttjande av Europeiska socialfondens medel i Spanien Den 19 februari avsade sig den spanska arbetsmarknads- och socialministern (cid:129) efter att ha avsatt generaldirekt(cid:246)ren vid invandrarverket (cid:129) sina politiska (cid:229)taganden, sedan man uppt(cid:228)ckt att utbildningsf(cid:246)re- taget f(cid:246)r distansundervisning och f(cid:246)rlagsv(cid:228)sende, Centro PolitØcnico de Educaci(cid:243)n a Distancia y Editorial (CPD), som till 50 procent (cid:228)gs av ministerns hustru, hade utnyttjat speciell information till att fakturera cirka 2000 miljoner pesetas (12 miljoner euro) f(cid:246)r att ha medarbetat i program anordnade av det statliga arbetsmarknadsinstitutet, Instituto Nacional del Empleo (INEM). i ˜r kommissionen, med tanke p(cid:229) att INEM f(cid:246)rvaltar en stor del av Europeiska socialfondens medel Spanien, informerad om ovanst(cid:229)ende omst(cid:228)ndigheter: Vet kommissionen om det f(cid:246)rekommer att Euro- peiska socialfonden eller andra gemenskapssubventioner missbrukas? Vet kommissionen om det handlar om en eng(cid:229)ngsf(cid:246)reteelse eller har kommissionen uppt(cid:228)ckt andra liknande fall? Har Europeiska byr(cid:229)n f(cid:246)r bedr(cid:228)geribek(cid:228)mpning, OLAF, inlett n(cid:229)gon unders(cid:246)kning? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, skulle byr(cid:229)n kunna informera mig eller beh(cid:246)rigt utskott inom Europaparlamentet om resultatet? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (7 april 2000) Kommissionen k(cid:228)nner redan till det aktuella fallet eftersom det har tagits upp i pressen. Kommissionen har med tanke p(cid:229) verksamhetens natur (yrkesutbildning) och kopplingen till den Euro- peiska socialfondens viktigaste initiativtagare i Spanien (det statliga arbetsmarknadsinstitutet Inem) anmo- dat spanska myndigheter att l(cid:246)pande informera kommissionen om resultatet av deras utredning och om ESF eventuellt ber(cid:246)rs. Kommissionen b(cid:246)r kunna bed(cid:246)ma problemets omfattning utifr(cid:229)n den information som tillhandah(cid:229)lls av de spanska myndigheterna. Kommissionen har inom ramen f(cid:246)r den (cid:229)rliga kontrollverksamheten anordnat ett kontrollbes(cid:246)k hos Inem. Detta meddelades n(cid:228)r kommissionen lade fram sin plan f(cid:246)r de nationella myndigheterna i december 1999. C 330 E/200 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 Enligt artikel 3 i kommissionens beslut av den 28 april 1999 (1) om inr(cid:228)ttande av en europeisk byr(cid:229) f(cid:246)r bedr(cid:228)geribek(cid:228)mpning (OLAF) skall Europeiska byr(cid:229)n f(cid:246)r bedr(cid:228)geribek(cid:228)mpning vara helt oberoende n(cid:228)r den ut(cid:246)var sina utredningsbefogenheter. P(cid:229) grundval av artikel 12. 3 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1073/1999 och f(cid:246)rordning (Euratom) nr 1074/1999 om utredningar som g(cid:246)rs av Europeiska byr(cid:229)n f(cid:246)r bedr(cid:228)geribek(cid:228)mp- ning (2), skall byr(cid:229)ns direkt(cid:246)r regelbundet rapportera fr(cid:228)mst till parlamentet om resultaten av byr(cid:229)ns utredningar i enlighet med de best(cid:228)mmelser som anges i denna. Kommissionen har inte f(cid:229)tt n(cid:229)gon information fr(cid:229)n byr(cid:229)n betr(cid:228)ffande de problem som parlamentsleda- moten tar upp. (1) Beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom. EGT L 136, 31. 5. 1999. (2) EGT L 136, 31. 5. 1999. (2000/C 330 E/231) SKRIFTLIG FR¯GA P-0669/00 fr(cid:229)n Anna Terr(cid:243)n i Cus(cid:237) (PSE) till kommissionen (29 februari 2000) ˜mne: (cid:214)verf(cid:246)rande av direktiv 92/61/EEG till spansk lagstiftning (cid:214)verf(cid:246)randet av direktiv 92/61/EEG (1) till spansk lagstiftning har givit upphov till olika best(cid:228)mmelser i fr(cid:229)ga om fordons klassificering, framf(cid:246)rande och registrering. En av de senaste (cid:228)r den nya allm(cid:228)nna fordonsf(cid:246)rordningen som antogs genom det kungliga dekretet 2822/98 av den 23 december. Enligt denna f(cid:246)rordning (cid:228)r tv(cid:229)-, tre- eller fyrhjuliga fordon som uppfyller de tekniska kriterier som anges i ovann(cid:228)mnda direktiv klassade som mopeder. ˜r kommissionen mot bakgrund av ovanst(cid:229)ende medveten om den p(cid:229)st(cid:229)dda diskrimineringen av fyrhju- liga l(cid:228)tta fordon i Spanien genom att den spanska staten i strid med gemenskapsr(cid:228)tten i hemlighet har l(cid:229)tit betala ut st(cid:246)d till spanska tillverkare av tv(cid:229)- och trehjuliga mopeder och motorcyklar? K(cid:228)nner kommissionen dessutom i samband med detta till de p(cid:229)st(cid:229)dda diskriminerande skattehindren f(cid:246)r dessa fyrhjuliga fordon som inf(cid:246)rts med retroaktiv verkan och som belagts med samma indirekta skatter som f(cid:246)r mopeder, fr(cid:228)mst moms och den s(cid:228)rskilda skatten p(cid:229) vissa transportmedel? Om direktivet skulle till(cid:228)mpas korrekt borde inte fyrhjuliga fordon behandlas likadant som alla andra mopeder? (1) EGT L 225, 10. 8. 1992, s. 72. Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 mars 2000) Enligt artikel 1. 2 i r(cid:229)dets direktiv 92/61/EEG av den 30 juni 1992 om typgodk(cid:228)nnande av tv(cid:229)- och trehjuliga motorfordon indelas de fordon som omfattas av direktivet i mopeder, motorcyklar och trehjuliga motorcyklar. I artikel 1. 3 f(cid:246)reskrivs dessutom att direktivet skall till(cid:228)mpas p(cid:229) fyrhjuliga motorfordon med de egenskaper som anges i artiklarna 1. 3 a och 1. 3 b. I en skrivelse av den 29 januari 1993 underr(cid:228)ttade de spanska myndigheterna kommissionen om inf(cid:246)rlivandet av detta direktiv med spansk lagstiftning. De spanska myndigheterna (cid:246)vers(cid:228)nde (cid:228)ven en kopia av den r(cid:228)ttsakt genom vilken direktivet inf(cid:246)rlivats, n(cid:228)mligen ministerf(cid:246)rordning 18634 av den 24 juli 1992, vilken offentliggjordes i den officiella tidningen nr 187 av den 5 augusti 1992, sidan 27373. Mot bakgrund av de uppgifter som kommissionen f(cid:246)rfogar (cid:246)ver (cid:228)r det inte m(cid:246)jligt att fastst(cid:228)lla om dolt st(cid:246)d till tillverkare av mopeder och av tv(cid:229)- och trehjuliga motorcyklar f(cid:246)rekommer


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0588/00 från Mark Watts (PSE) till kommissionen. Hållbar europeisk transportpolitik.

text: 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/11 Kommissionen (cid:228)r fullt medveten om problemen med moderna metoder i jordbruket. P(cid:229) grund av behovet av en mer flexibel ram f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av vissa (cid:228)mnen, i synnerhet fodertillsatser, p(cid:229) andra s(cid:228)tt (cid:228)n genom inblandning i foder, lades i juli 1997 fram ett f(cid:246)rslag (5) till parlamentet och r(cid:229)det om anv(cid:228)ndning av n(cid:228)ringstillskott f(cid:246)r djur. Dessa tillskott (cid:228)r beredningar som sannolikt inneh(cid:229)ller h(cid:246)ga halter av mineraler, sp(cid:229)r(cid:228)mnen, vitaminer, aminosyror osv. , som kan administreras peroralt under en mycket kort tid i form av en individuell dos i dricksvatten eller via det dagliga fodret. R(cid:229)det har (cid:228)nnu inte intagit n(cid:229)gon gemensam st(cid:229)ndpunkt till f(cid:246)rslaget, vilket genomgick f(cid:246)rsta behand- lingen i parlamentet i september 1999. (1) EGT L 125, 23. 5. 1996. (2) EGT L 86, 6. 4. 1979. (3) EGT L 270, 14. 12. 1970. (4) EGT L 235, 17. 9. 1996. (5) EGT C 298, 30. 9. 1997. (2001/C 53 E/013) SKRIFTLIG FR¯GA E-0588/00 fr(cid:229)n Mark Watts (PSE) till kommissionen (29 februari 2000) ˜mne: H(cid:229)llbar europeisk transportpolitik Vad kan medlemsstaterna g(cid:246)ra f(cid:246)r att p(cid:229)skynda genomf(cid:246)randet av de prioriterade projekt som fastst(cid:228)lldes vid toppm(cid:246)tet i Essen? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 maj 2000) I kommissionens rapport till Europar(cid:229)dets m(cid:246)te i Cardiff (1) 1998 p(cid:229)pekades det att tre av de 14 projekt som fastst(cid:228)lldes i Essen (cid:228)r n(cid:228)ra att slutf(cid:246)ras (cirka (cid:229)r 2000). Ytterligare sex projekt ber(cid:228)knas bli klara cirka (cid:229)r 2005 och finansieringen av dem (cid:228)r till stor del s(cid:228)kerst(cid:228)lld. Av de (cid:229)terst(cid:229)ende fem projekten (cid:228)r tre korridorprojekt (j(cid:228)rnv(cid:228)gs- och v(cid:228)gl(cid:228)nken Portugal(cid:141)Spanien(cid:141)Europa, den nordiska triangeln samt v(cid:228)gl(cid:228)nken Irland(cid:141)Storbritannien(cid:141)Benelux), vilket g(cid:246)r det mycket sv(cid:229)rt att fastst(cid:228)lla totala tidtabeller och finansierings- planer, eftersom korridorerna best(cid:229)r av ett stort antal mindre projekt. Vad g(cid:228)ller de (cid:229)terst(cid:229)ende tv(cid:229) projekten, n(cid:228)mligen h(cid:246)ghastighetst(cid:229)get mellan norr och s(cid:246)der och h(cid:246)ghastig- hetst(cid:229)get Lyon(cid:141)Trieste, har konstruktionsarbetet p(cid:229)b(cid:246)rjats p(cid:229) flera viktiga sektioner av projekten, men det finns fortfarande finansieringsproblem och f(cid:246)rseningar p(cid:229) vissa sektioner, t. ex. de tv(cid:229) Alppassagerna. Enligt de tidtabeller och ekonomiska prognoser som medlemsstaterna l(cid:228)mnat till kommissionen kommer det att bli en betydande (cid:246)kning av satsningen p(cid:229) de 14 prioriterade projekten under perioden 2000(cid:141)2006, och flera av de st(cid:246)rre projekten kommer att g(cid:229) in i byggfasen. F(cid:246)r de f(cid:229) (cid:229)terst(cid:229)ende sektioner av de 14 prioriterade projekten d(cid:228)r man (cid:228)nnu inte n(cid:229)tt fram till en fast tidtabell och full finansiering beh(cid:246)vs det en kombination av offentlig och privat finansiering, plus att medlemsstaterna ger h(cid:246)gre prioritet (cid:229)t dessa speciella projekt i sin nationella planering. En detaljerad (cid:246)versikt (cid:246)ver hur l(cid:229)ngt varje projekt kommit kommer att presenteras i det kommande f(cid:246)rslaget till (cid:246)versyn av riktlinjerna f(cid:246)r transeuropeiska transportn(cid:228)t. Det (cid:228)r angel(cid:228)get och br(cid:229)dskande att komma (cid:246)verens om vilka parametrar som skall f(cid:246)ljas och vilka mekanismer som skall anv(cid:228)ndas n(cid:228)r man inleder dessa samarbetsformer mellan den offentliga och den privata sektorn. Formerna b(cid:246)r avg(cid:246)ras fr(cid:229)n fall till fall. Om man lyckas med detta kan det bidra till ett snabbare genomf(cid:246)rande och ett b(cid:228)ttre utnyttjande av resurserna. Det beh(cid:246)vs ett klart st(cid:228)llningstagande fr(cid:229)n C 53 E/12 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 medlemsstaterna f(cid:246)r att den privata sektorn skall satsa p(cid:229) att utveckla l(cid:228)mpliga finansieringsformer. Kommissionen kommer att forts(cid:228)tta samarbeta med Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska investeringsfonden (EIF) f(cid:246)r att garantera att gemenskapens olika instrument anv(cid:228)nds effektivt i arbetet med att st(cid:246)dja samarbetsprojekt mellan den privata och den offentliga sektorn, i synnerhet vad g(cid:228)ller de 14 prioriterade projekten. (1) KOM(1998) 356. (2001/C 53 E/014) SKRIFTLIG FR¯GA E-0595/00 fr(cid:229)n Helmuth Markov (GUE/NGL) till kommissionen (29 februari 2000) ˜mne: Det turkiska parlamentets missbruk av medel som donerats till offer f(cid:246)r j ordb(cid:228)vningarna I den turkiska tidningen H(cid:252)rriyet av den 22 januari 2000 meddelades att medel fr(cid:229)n fonder f(cid:246)r offer f(cid:246)r jordb(cid:228)vningarna har anv(cid:228)nts f(cid:246)r att k(cid:246)pa 35 bilar av modellen Renault Laguna till ledam(cid:246)ter av Turkiets parlament f(cid:246)r 500 miljarder turkiska lire. Har kommissionen n(cid:229)gon k(cid:228)nnedom om p(cid:229) vilket s(cid:228)tt medlen fr(cid:229)n Europeiska unionen anv(cid:228)nts, till vilka fonder de g(cid:229)tt och huruvida det kan uteslutas att de anv(cid:228)nts till annat (cid:228)ndam(cid:229)l (cid:228)n avsett, eventuellt inbegripet ovan n(cid:228)mnda (cid:228)ndam(cid:229)l, eller missbrukats? Svar fr(cid:229)n Poul Nielson p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (19 april 2000) Den 17 augusti 1999 drabbades Marmararegionen i Turkiet av en kraftig jordb(cid:228)vning. Kommissionen reagerade direkt genom att via ECHO (cid:129) byr(cid:229)n f(cid:246)r humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd (cid:129) fatta tv(cid:229) separata beslut om finansiering p(cid:229) vardera 2 miljoner euro. Den 12 november 1999 drabbade en andra st(cid:246)rre jordb(cid:228)vning Boluregionen i Turkiet. Kommissionen reagerade igen genom att tilldela ett belopp p(cid:229) 3 miljoner euro. Den 20 december 1999 antog kommissionen ett sista beslut om en finansiering p(cid:229) 23 miljoner euro. D(cid:228)rmed kom den totala summan medel som ECHO skall f(cid:246)rvalta f(cid:246)r jordb(cid:228)vningsoffren i Turkiet att uppg(cid:229) till 30 miljoner euro. Kommissionen har inte haft m(cid:246)jlighet att l(cid:228)sa den tidningsartikel som ledamoten h(cid:228)nvisar till. Under alla omst(cid:228)ndigheter f(cid:246)refaller det inte f(cid:246)religga n(cid:229)gra bevis f(cid:246)r att de medel som det h(cid:228)nvisas till i artikeln kommer fr(cid:229)n gemenskapsbudgeten. Det b(cid:246)r understrykas att inget av de avtal som slutits med ECHO- partnerna i Turkiet inbegriper tillhandah(cid:229)llande av motorfordon till regeringstj(cid:228)nstem(cid:228)n. Det kan vara l(cid:228)mpligt att p(cid:229)minna om den rad s(cid:228)kerhets(cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r att minska risken f(cid:246)r missbruk. ECHO:s program i Turkiet inbegriper tillhandah(cid:229)llande av tillf(cid:228)lliga bost(cid:228)der, distribution av mediciner och hygienartiklar, tillhandah(cid:229)llande av posttraumatisk r(cid:229)dgivning och katastrofberedskap. ECHO arbetar p(cid:229) grundval av ett rampartnerskapsavtal med ett antal organisationer, bl. a. icke-statliga organisationer och FN- organ samt med R(cid:246)da korset och R(cid:246)da halvm(cid:229)nen. F(cid:246)r att f(cid:229) ansluta sig till rampartnerskapsavtalet f(cid:246)rv(cid:228)ntas partnerna ha erfarenhet av humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd och de m(cid:229)ste uppfylla de kriterier som anges i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd (1). ECHO (cid:246)ronm(cid:228)rker bidragen till partnerna p(cid:229) grundval av projektf(cid:246)rslagen. N(cid:228)r dessa projektf(cid:246)rslag har godk(cid:228)nts sluts avtal med partnern, i vilka det arbete som skall utf(cid:246)ras specificeras. Enligt villkoren i avtalen (cid:228)r partnerna f(cid:246)rbjudna att avvika fr(cid:229)n de (cid:229)tg(cid:228)rder som anges i de operativa kontrakten. Avvikelser kan leda till att medlen kr(cid:228)vs tillbaka. I enlighet med budgetf(cid:246)rordningen f(cid:246)r gemenskapernas allm(cid:228)nna budget skall dessutom den humanit(cid:228)ra organisationen, n(cid:228)rhelst kommissionens avdelningar eller n(cid:229)gon organisation som handlar p(cid:229) uppdrag av kommissionen och revisionsr(cid:228)tten s(cid:229) kr(cid:228)ver det, ge dem tilltr(cid:228)de till sina r(cid:228)kenskaper. Fakturor som styrker utgifter som uppkommit under ett programs l(cid:246)ptid skall f(cid:246)rvaras p(cid:229) partnernas huvudkontor under en fem(cid:229)rsperiod under vilken de kan granskas f(cid:246)r revisions(cid:228)ndam(cid:229)l


title: Comunicação da Comissão ao Parlamento Europeu nos termos do n° 2, segundo parágrafo, do artigo 251° do Tratado CE respeitante à posição comum do Conselho no que respeita à proposta de directiva relativa a certos aspectos legais dos serviços da sociedade da informação, em especial do comércio electrónico, no mercado interno ("Directiva sobre o comércio electrónico")

eurovoc_concepts:
commercial law
intra-EU trade
provision of services
single market
telecommunications


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0599/00 af Hugues Martin (PPE-DE) til Kommissionen. Ændring af likvide midler til euro.

eurovoc_concepts:
money-market liquidity
single monetary policy
tax avoidance
tax harmonisation
third stage of EMU

text: 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/117 Kommissionen forbereder en revision af Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 97/66/EF af 15. december 1998 om behandling af persondata og beskyttelse af privatlivets fred inden for telesektoren (2). Bestem- melserne om beskyttelsen af privatlivet vil forsłge at tage hłjde for den aktuelle og fremtidige teknologiske udvikling. (1) Europa-Parlamentets forhandlinger ( marts 2000). (2) EFT L 24 af 30. 1. 1998. (2000/C 374 E/137) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0599/00 af Hugues Martin (PPE-DE) til Kommissionen (29. februar 2000) Om: ˘ndring af likvide midler til euro Den 1. januar 2000 bliver alle de nationale likvide midler i de lande, der tilhłrer eurozonen, (cid:230)ndret til euro. Mange af vore medborgere har hjemme hos sig selv belłb, som, selv om de ikke stammer fra illegal virksomhed, ikke er beskattet. Disse likvide midler af forskellig oprindelse h(cid:230)nger sammen med en tradition om betaling i likvide midler, det er det man s(cid:230)dvanligvis i den franske folkekultur ben(cid:230)vner som »strłmpeskaftet«. ˘ndringen af disse likvide midler til euro vil imidlertid s(cid:230)tte deres ejere under st(cid:230)rkt skattepres eller endog uds(cid:230)tte dem for en skattebłde, og da der ikke findes nogen bestemmelser p(cid:229) omr(cid:229)det, er der en vis risiko for skatteflugt uden for eurozonen eller endog for svig. Selv om man kun for hvert land kan skłnne, hvor meget disse likvide midler belłber sig til, finder de nationale bankinstitutioner, at det ikke drejer sig om noget, man m(cid:229) negligere, og at fłlgerne af en massiv skatteflugt ville kunne v(cid:230)re til skade for eurozonens łkonomier. I forhold til de mere eller mindre liberale lłsninger, medlemsstaterne vedtager, er der endvidere risiko for skadelig skattekonkurrence inden for Unionen. Det lader til, at man ikke błr afvise en lłsning g(cid:229)ende ud p(cid:229) geninvestering (cid:129) under visse betingelser (cid:129) i de nationale łkonomier. Har Kommissionen besk(cid:230)ftiget sig med dette problem navnlig i forbindelse med den skatte- og afgifts- pakke, der for nylig er under drłftelse? Kan den i bekr(cid:230)ftende fald forklare, hvilke forslag der er fremsat i den forbindelse? Har den i ben(cid:230)gtende fald til hensigt at głre det? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (27. april 2000) For ikke at vanskeliggłre omvekslingen af pengesedler i 2002 łnsker medlemsstaterne ikke at indfłre nye former for kontrol ud over de allerede eksisterende. I medfłr af R(cid:229)dets direktiv nr. 91/308/EF af 10. juni 1991 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge (1) skal bankerne blot kontrollere kundernes identitet, n(cid:229)r de kommer for at veksle belłb p(cid:229) over 15 000 EUR ad en eller flere gange. Omvekslingen af młnter og sedler er gratis for kunderne i en bank, n(cid:229)r der blot er tale om s(cid:230)dvanlige belłbsstłrrelser. Der vil ofte v(cid:230)re mulighed for at veksle sedler i handelsbankerne i nogle m(cid:229)neder efter, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende valuta er ophłrt med at v(cid:230)re gyldigt betalingsmiddel, og der vil kunne veksles i centralbanken i lang tid (cid:129) s(cid:230)dvanligvis i ti (cid:229)r (cid:129) eller endda i en ubegr(cid:230)nset periode som i Belgien. (1) EFT L 166 af 28. 6. 1991


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0581/00 van Mark Watts (PSE) aan de Commissie. Europees beleid inzake duurzaam vervoer.

eurovoc_concepts: relations between the State and the regions

text: 28. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 374 E/111 Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (15 maart 2000) Zoals het geachte parlementslid zelf heeft aangegeven, draagt de Gemeenschap bij in de financiering van reclamecampagnes voor sommige landbouwproducten die op haar grondgebied worden geproduceerd. Op dit ogenblik betreft het de volgende producten: olijfolie, melk en zuivelproducten, kwaliteitsrundvlees, appelen en citrusvruchten, noten en dergelijke, tafelolijven, krenten en rozijnen, druivensap, kwaliteits- producten uit de ultraperifere gebieden, bloemen en levende plannen, en vezelvlas. De rechtsgrondslag voor de medefinanciering van deze campagnes door de Gemeenschap is opgenomen in de door de Raad voor de betrokken producten vastgestelde verordeningen. Om de mogelijkheid te creºren om steun voor dergelijke reclamecampagnes voor de levensmiddelenpro- ductie te veralgemenen zal de Commissie binnenkort bij de Raad een ontwerp-verordening indienen met het oog op de harmonisering en de vereenvoudiging van de regeling ter bevordering van de verkoop van landbouwproducten in de Gemeenschap. Met het oog daarop zal de lijst van producten die in het kader van deze regeling is vastgesteld niet langer limitatief zijn, zodat elk product in aanmerking kan komen voor verkoopbevorderende maatregelen die door de Gemeenschap worden medegefinancierd. (2000/C 374 E/129) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0580/00 van Mark Watts (PSE) aan de Commissie (29 februari 2000) Betreft: Europees beleid inzake duurzaam vervoer Kunnen traditioneel verbonden EU-instellingen, met name het Parlement en de Commissie, een gevoel van eenheid handhaven bij het verspreiden van de idee van (cid:132)Europees belang(cid:148) onder een groter publiek? Antwoord van de heer Prodi namens de Commissie (15 juni 2000) De Commissie beschikt helaas niet over voldoende gegevens om de vraag te kunnen beantwoorden. (2000/C 374 E/130) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0581/00 van Mark Watts (PSE) aan de Commissie (29 februari 2000) Betreft: Europees beleid inzake duurzaam vervoer In hoeverre hebben de traditionele conflicten tussen nationale en lokale overheden in de lidstaten van de EU moeilijkheden veroorzaakt voor de ontwikkeling van het T-TEN project? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (10 april 2000) Volgens het subsidiariteitsbeginsel zijn de lidstaten verantwoordelijk voor de verwezenlijking van het netwerk op hun grondgebied. De rol die de respectieve nationale, regionale en plaatselijke overheden spelen in de ontwikkeling van infrastructuurprojecten varieert naar gelang van de lidstaat. Overal echter vinden de onderhandelingen tussen de diverse nationale actoren plaats binnen de betrokken lidstaat zonder dat de Commissie daar rechtstreeks bij betrokken is


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0581/00 υποβολή: Mark Watts (PSE) προς την Επιτροπή. Αειφόρος ευρωπαϊκή πολιτική μεταφορών.

text: 28. 12. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 374 E/111 Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Marti·oy 2000) (cid:211)pvw e·xei anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy h Koino·thta symmete·xei sth xrhmatodo·thsh tvn programma·tvn prov·uhshw gia orisme·na gevrgika· proi¤o·nta proe·leyshw tvn edafv·n thw. Pro·keitai epi· toy paro·ntow gia to elaio·lado, to ga·la kai ta galaktokomika· proi¤o·nta, gia to bo·eio kre·aw poio·thtaw, gia mh·la kai esperidoeidh·, karpoy·w me ke·lyfow, epitrape·ziew elie·w, stafi·dew, xymo· stafylioy·, proi¤o·nta poio·thtaw apo· ejairetika· apomakrysme·new perioxe·w, loyloy·dia kai zvntana· fyta· kai klvstiko· li·no. Ypa·rxei nomikh· ba·sh gia thn koinotikh· sygxrhmatodo·thsh tvn en lo·gv programma·tvn stoyw kanonismoy·w toy Symboyli·oy sxetika· me ayta· mo·no ta proi¤o·nta. Prokeime·noy na genikeyuei· h dynato·thta sth·rijhw ana·logvn programma·tvn prov·uhshw gia thn paragvgh· gevrgikv·n proi¤o·ntvn kai eidv·n diatrofh·w proble·petai o·ti h Epitroph· ua ypoba·lei prosexv·w sto Symboy·lio sxe·dio kanonismoy· poy ua enarmoni·sei kai ua aplopoih·sei to sy·sthma prov·uhshw gevrgikv·n proi¤o·ntvn sthn Koino·thta. Me ayth· thn prooptikh· o kata·logow tvn proi¤o·ntvn poy perilamba·nontai sto en lo·gv sy·sthma den ua apotelei· e·na kleisto· kata·logo kai ka·ue proi¤o·n ua dikaioy·tai na apotele·sei antikei·meno sygxrhmatodothme·- nhw prov·uhshw apo· thn Koino·thta. (2000/C 374 E/129) GRAPTH ERVTHSH E-0580/00 ypobolh·: Mark Watts (PSE) prow thn Epitroph· (29 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Aeifo·row eyrvpai¤kh· politikh· metaforv·n Ua mporoy·san ta paradosiaka· sy·mmaxa uesmika· o·rgana thw EE, kai idi·vw to Koinoboy·lio kai h Epitroph·, na diathrh·soyn ta i·dia ka·poio pney·ma eno·thtaw o·tan, apeyuyno·mena sto eyry·tero koino·, anafe·rontai se e·nnoiew poy aforoy·n to «Eyrvpai¤ko· Symfe·ron»; Apa·nthsh toy k. Prodi ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Ioyni·oy 2000) H Epitroph· den ei·na dystyxv·w se ue·sh na apanth·sei sthn erv·thsh dio·ti de diaue·tei eparkei·w plhrofori·ew. (2000/C 374 E/130) GRAPTH ERVTHSH E-0581/00 ypobolh·: Mark Watts (PSE) prow thn Epitroph· (29 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Aeifo·row eyrvpai¤kh· politikh· metaforv·n Se poio baumo· oi paradosiake·w antidiki·ew poy yfi·stantai metajy· eunikv·n kai topikv·n epipe·dvn dhmo·siaw dioi·khshw sta kra·th me·lh thw EE e·xoyn dhmioyrgh·sei dyskoli·ew o·son afora· thn ana·ptyjh tvn programma·tvn sto plai·sio tvn Dieyrvpai¤kv·n Dikty·vn Metaforv·n (DDE-M); Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Aprili·oy 2000) Sy·mfvna me thn arxh· thw epikoyriko·thtaw, ta kra·th me·lh ei·nai ypey·uyna gia thn ekte·lesh toy dikty·oy sto esvteriko· toy eda·foyw toyw. Oi anti·stoixoi ro·loi thw dhmo·siaw dioi·khshw se euniko·, perifereiako· kai topiko· epi·pedo, o·son afora· thn ana·ptyjh e·rgvn ypodomh·w, diafe·royn metajy· tvn kratv·n melv·n, alla· se ka·ue peri·ptvsh oi diapragmatey·seiw metajy· tvn diafo·rvn parago·ntvn se euniko· epi·pedo lamba·noyn xv·ra stoyw ko·lpoyw tvn endiaferome·nvn kratv·n melv·n xvri·w a·mesh pare·mbash thw Epitroph·w


title: Commission proposal on the prices for agricultural products - Volume III - Legal instruments - Proposal for a COUNCIL REGULATION amending Regulation (EEC) No 1766/92 on the common organisation of the market in cereals

eurovoc_concepts:
cereals
comitology
common organisation of markets
fixing of prices
intervention price
product quality

text: 24. 3. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 86 E/1 II (Preparatory Acts) COMMISSION COMMISSION PROPOSALS ON THE PRICES FOR AGRICULTURAL PRODUCTS VOLUME III (Legal instruments) COM(2000) 77 final (cid:151) Volume III (Submitted by the Commission on 29 February 2000) 2000/0045(CNS) Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) No. of. amending Regulation (EEC) No 1766/92 on the common organisation of the market in cereals (2000/C 86 E/01) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 37 thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Having regard to the opinion of the European Parliament, Having regard to the opinion of Committee, the Economic and Social Whereas: (1) Article 3(2) of Council Regulation (EEC) No 1766/92 (1), as amended by Regulation (EC) No 1253/1999 (2), last provides to monthly increases. This mechanism seeks to take account, to some extent, of storage costs and financing charges for the intervention price to be subject for the reform of the common organisation of storing cereals in the Community and of the need to ensure are disposed of that in line with market stocks In accordance with the approach followed requirements. for the markets in connection with Agenda 2000 and in order to enable producers to organise their production over several years, the monthly the number and amount of in time, should be fixed without any limit increases without prejudice to any revisions that may be called for in the future. (2) With a view to facilitating market management and fore- stalling any risk of regional difficulties arising in the application of the intervention mechanism where different buying-in periods exist in neighbouring countries within the same same geographical area and enjoying the the buying-in period should be the climatic conditions, same the the throughout Community. countries northern of (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) With an eye to simplification and legislative clarity, the provisions of Regulation (EEC) No 1766/92 that are not relevant should be deleted at the same time. C 86 E/2 EN Official Journal of the European Communities 24. 3. 2000 (4) Furthermore, in compliance with the provisions adopted by the Council on the subject of comitology, the corre- sponding provisions of Regulation (EEC) No 1766/92 should be amended. Since the measures necessary for the this Regulation are management implementation of measures within the meaning of Article 2 of Council Decision 1999/468/EC of 28 June 1999 laying down the procedures implementing powers conferred on the Commission (3), they should be adopted the management procedure provided for in by use of Article 4 of that Decision, the exercise of for the 2. Where reference is made to this paragraph, management procedure laid down in Article 4 of Decision 1999/468/EC shall apply, in compliance with Article 7(3) thereof. The period provided for in Article 4(3) of Decision 3. 1999/468/EC shall be one month. (cid:146) 5. The following Annex is added: (cid:145)ANNEX D HAS ADOPTED THIS REGULATION: Monthly increases in the intervention price Article 1 Regulation (EEC) No 1766/92 is amended as follows: 1. Article 3(2) is replaced by the following: (cid:145)2. The intervention price shall be subject to monthly increases in accordance with the table set out in Annex D. (cid:146) 2. Article 4(2) is replaced by the following: Buying-in may take place only in the following (cid:145)2. periods: (cid:151) from 1 August to 30 April in the case of Italy, Spain, Greece and Portugal, (cid:151) from 1 November to 31 May in the case of the other Member States. (cid:146) 3. Articles 20 and 22 are deleted. 4. Article 23 is replaced by the following: (cid:145)Article 23 Month 2000/01 marketing year From 2001/02 marketing year (EUR/t) July August September October November December January February March April May June (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 0,93 1,86 2,79 3,72 4,65 5,58 6,51 6,51 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 0,85 1,70 2,55 3,40 4,25 5,10 5,95 5,95(cid:146) Article 2 The Commission shall be assisted by a committee, the 1. Management Committee for Cereals, composed of represen- tatives of the Member States and chaired by the represen- tative of the Commission. This Regulation shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Communities. However, Article 1(2) shall apply from 1 July 2000. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels,. For the Council The President. (3) OJ L 184, 17. 7. 1999, p. 23