title: Neuvoston lausunto, annettu 28 päivänä helmikuuta 2000, Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 1999-2003

eurovoc_concepts:
Germany
economic convergence
economic cooperation
economic stabilisation
public finance

text: 6. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 98/1 I (Tiedonantoja) NEUVOSTO NEUVOSTON LAUSUNTO, annettu 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 2000, Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 1999(cid:150)2003 (2000/C 98/01) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ranomaiset toimittavat n(cid:228)m(cid:228) t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t tiedot viimeist(cid:228)(cid:228)n va- kausohjelman seuraavan tarkistuksen yhteydess(cid:228). ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen, ottaa huomioon julkisyhteis(cid:246)jen rahoitusaseman valvonnan sek(cid:228) talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehosta- misesta 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 annetun neuvoston asetuk- sen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan, Tarkistetun ohjelman (3) makrotaloudellisessa skenaariossa ole- tetaan, ett(cid:228) Saksan talous kasvaa keskim(cid:228)(cid:228)rin noin 2,5 prosent- tia vuosittain koko ohjelmakaudella. Neuvosto pit(cid:228)(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) ske- naariota realistisena edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) maltillista palkkakehityst(cid:228) ja hy(cid:246)dyke- ja ty(cid:246)markkinoiden rakenneuudistuksia jatketaan. ottaa huomioon komission suosituksen, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, ON ANTANUT T˜M˜N LAUSUNNON: Neuvosto tarkasteli 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 2000 Saksan tarkis- tettua vakausohjelmaa, joka koskee vuosia 1999(cid:150)2003. Neu- vosto toteaa tyytyv(cid:228)isen(cid:228), ett(cid:228) alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228) koskevat tulokset oli- vat vuosina 1998 ja 1999 selv(cid:228)sti parempia kuin alkuper(cid:228)isess(cid:228) ohjelmassa ennustettiin. T(cid:228)m(cid:228) saavutus on hitaan talouskasvun tilanteessa huomattavasti edist(cid:228)nyt vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin tavoitteen saavuttamista, jonka mukaan julkisen talouden rahoitusaseman on oltava l(cid:228)hell(cid:228) tasapainoa tai ylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)inen. Neuvosto toteaa kuitenkin, ett(cid:228) vuoden 1998 l(cid:228)hes yksinomaan ennustettua paremmat alue- ja paikallishallinnon talouskehityksest(cid:228), joka on vaikeasti ennustettavissa. T(cid:228)m(cid:228) kehitys korostaakin sen vuoksi julkista taloutta koskevan tehokkaan yhteisty(cid:246)n t(cid:228)rkeytt(cid:228) kansallisella tasolla, jotta julkisen talouden vakauttamiskehityksen suunnit- telua ja seurantaa voitaisiin helpottaa. johtuivat tulokset Neuvosto toteaa, ett(cid:228) tarkistetun vakausohjelman tiedot eiv(cid:228)t edellisen ohjelman tavoin kaikilta osiltaan vastaa niit(cid:228) vaa- timuksia, jotka sis(cid:228)ltyv(cid:228)t vakaus- ja l(cid:228)hentymisohjelmien sis(cid:228)l- t(cid:246)(cid:228) ja muotoa koskeviin menettelys(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin. Ohjelmasta puut- tuvat erityisesti julkisen talouden tulo- ja menoeri(cid:228) sek(cid:228) velka- suhteen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) tekij(cid:246)it(cid:228) koskevat yksityiskohtaiset tiedot. Neuvosto toistaa sen vuoksi edellist(cid:228) vakausohjelmaa koske- vassa lausunnossaan (2) esitetyn pyynn(cid:246)n siit(cid:228), ett(cid:228) Saksan vi- Tarkistetussa ohjelmassa ennustetaan julkisen talouden alij(cid:228)(cid:228)- m(cid:228)n laskevan 0,5 prosenttiin suhteessa bruttokansantuottee- seen (BKT) vuoteen 2003 menness(cid:228), jolloin bruttovelkasuhteen odotetaan supistuvan 58,5 prosenttiin BKT:sta. Neuvosto pit(cid:228)(cid:228) asianmukaisena, ett(cid:228) ohjelmassa kaavailtu julkisen talouden va- kautus saavutetaan siten, ett(cid:228) menoja suhteessa BKT:een alen- netaan enemm(cid:228)n kuin tuloja suhteessa BKT:een. Neuvosto pit(cid:228)(cid:228) onnistuneena erityisesti suunniteltua l(cid:228)hestymistapaa, jossa jul- kisten menojen nimelliskasvu rajoitetaan siten, ett(cid:228) se on pie- nempi kuin BKT:n ennustettu nimelliskasvu. Neuvosto tunnus- taa, ett(cid:228) suunnitellut s(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t luovat jonkinverran liikkumavaraa verotaakan kevent(cid:228)miselle tulo- ja yritysverotuksen uudistami- sen kautta, joka on tervetullut ja tarpeellinen johtaessaan ny- kyisen korkean kokonaisverotaakan keventymiseen Saksassa. Neuvosto kuitenkin suosittaa, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) uudistukset toteutetaan hyvin varovaisesti. Siten v(cid:228)ltett(cid:228)isiin rakenteellisen alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)n pysyv(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)ntyminen. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) suunniteltu keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin alij(cid:228)(cid:228)- m(cid:228)tavoite, 0,5 prosenttia suhteessa BKT:een vuonna 2003, vas- ja kasvusopimuksen vaatimuksia kuten vuoden taa vakaus- 2002 tavoitekin. Saksan rahoitusaseman pysyminen l(cid:228)hell(cid:228) ta- voitearvoa jo vuodesta 1999 l(cid:228)htien riitt(cid:228)(cid:228) mahdollistamaan automaattisten vakauttajien toiminnan ilman ett(cid:228) 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:een olisi vaarassa ylitty(cid:228). Neuvosto kui- tenkin suosittaa, ett(cid:228) mahdollisesta odotettua nopeammasta ta- louskasvusta saatavat lis(cid:228)tulot k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)n pienent(cid:228)mi- seen tavoitetason alapuolelle. T(cid:228)m(cid:228) kasvattaisi varmuusmargi- naalia ja loisi liikkumavaraa tarvittaville verotuksen lis(cid:228)keven- nyksille. K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevia yksityist(cid:228)mismahdollisuuksia olisi jotta voitaisiin lis(cid:228)ksi varmistaa, ett(cid:228) velkasuhde pysyy tiiviisti laskevalla uralla. toteutettava kaikilla hallinnon tasoilla, (1) EYVL L 209, 2. 8. 1997, s. 1. (2) EYVL C 124 vom 5. 5. 1999, S. 3. (3) Ohjelman 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 2000 toimitettu tarkistettu versio, johon sis(cid:228)ltyv(cid:228)t tarkistetun ohjelman osalta annetut lis(cid:228)tiedot. C 98/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 6. 4. 2000 Neuvosto toteaa, ett(cid:228) vaikka ohjelmassa pyrit(cid:228)(cid:228)nkin budjettiva- rojen suuntaamiseen julkisiin investointeihin, liittohallitus suun- nittelee investointimenojen nimellism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n supistamista nykyi- sest(cid:228) tasostaan. Neuvosto toistaa suosituksensa siit(cid:228), ett(cid:228) Saksan hallituksen olisi tarkistettava investointisuunnitelmansa, kuiten- kaan vaarantamatta julkista taloutta koskevia ohjelman tavoit- teita. Neuvosto on tyytyv(cid:228)inen ohjelmassa ilmoitettuihin uudistustoi- miin. T(cid:228)m(cid:228) koskee erityisesti el(cid:228)ke- ja terveydenhuoltoj(cid:228)rjestel- jotka ovat avainaloja julkisen talouden mi(cid:228) ja julkishallintoa, kest(cid:228)v(cid:228)n kehityksen ja ty(cid:246)llisyyden kasvun kannalta. Uudistus- ten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tietoinen toteuttaminen yhdess(cid:228) hy(cid:246)dyke- ja ty(cid:246)mark- kinoiden joustavuuden lis(cid:228)(cid:228)miseen pyrkivien toimien kanssa sellaisina, kuin niit(cid:228) suositellaan talouspolitiikan laajoissa suun- taviivoissa ja kaavaillaan Cardiffin prosessia varten laaditussa Saksan rakenteellista kehityst(cid:228) koskevassa kertomuksessa, on suotuisaa vakausohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta. NEUVOSTON LAUSUNTO, annettu 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 2000, Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 1999(cid:150)2003 (2000/C 98/02) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen, ottaa huomioon julkisyhteis(cid:246)jen rahoitusaseman valvonnan sek(cid:228) talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehosta- misesta 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 annetun neuvoston asetuk- sen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, ON ANTANUT T˜M˜N LAUSUNNON: Neuvosto tarkasteli 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 2000 Italian tarkis- tettua vakausohjelmaa, joka koskee vuosia 1999(cid:150)2003. Neu- vosto toteaa tyytyv(cid:228)isen(cid:228), ett(cid:228) talouskasvun hidastumisesta huolimatta n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) silt(cid:228), ett(cid:228) alkuper(cid:228)isen ohjelman tavoite, joka oli julkisen talouden 2,0 prosentin alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228) suhteessa brut- tokansantuotteeseen (BKT) vuonna 1999, on saavutettu kuten talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa suositeltiin. T(cid:228)h(cid:228)n tu- lokseen ovat osaltaan vaikuttaneet odotettua pienemm(cid:228)t korko- menot ja odotettua suuremmat verotulot, jotka johtuivat veron- Julkisen talouden bruttovelan suhde kannon tehostamisesta. BKT:een supistui edelleen vuonna 1999. T(cid:228)m(cid:228) johtuu suurista yksityist(cid:228)mistuloista, jotka ovat lievent(cid:228)neet kasvun hidastumi- sen kielteist(cid:228) vaikutusta. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) ohjelmassa vah- vistetaan julkisen talouden nettoluotonoton tavoitteet vuodeksi 2000 (1,5 prosenttia suhteessa BKT:een) ja vuodeksi 2001 (1,0 prosenttia suhteessa BKT:een). Neuvosto on tyytyv(cid:228)inen, ett(cid:228) ohjelmassa sitoudutaan julkisen talouden vahvistamiseen, mik(cid:228) tukee julkisen velan pienenemist(cid:228) yli 3 prosenttiyksikk(cid:246)(cid:228) vuodessa, jolloin se olisi 100,0 prosenttia vuonna 2003. Neu- vosto katsoo, ett(cid:228) tarkistettu ohjelma on talouspolitiikan laajo- jen suuntaviivojen mukainen. Tarkistetun vakausohjelman makrotalouden ennusteissa olete- taan kokonaistuotannon vuosikasvun kiihtyv(cid:228)n v(cid:228)hitellen vuo- l(cid:228)hes 3 prosenttiin vuosina den 1999 1,3 prosentista 2002(cid:150)2003. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) t(cid:228)llainen kasvun nopeutumi- nen on realistista ja ett(cid:228) vuosien 2000 ja 2001 suhdannenousu voi osoittautua vahvemmaksi kuin tarkistetussa ohjelmassa on oletettu; toisaalta uudet korko-oletukset voivat olla liian opti- mistisia rahoitusmarkkinoiden viimeaikaisen kehityksen valossa. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) alkuper(cid:228)isess(cid:228) ohjelmassa esitetty(cid:228) julki- sen talouden strategiaa jatketaan tavoitteena julkisen talouden rahoitusaseman vahvistaminen ja kasvun ja oikeudenmukaisen tulonjaon edist(cid:228)minen. Ohjelmassa esitetty julkisen talouden vakauttaminen toteutetaan vakiinnuttamalla perusylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228) kor- kealle tasolle ja v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) juoksevia menoja suhteessa brut- tokansantuotteeseen sek(cid:228) kevent(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) samanaikaisesti edelleen raskasta verotaakkaa jonkin verran ja lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) julkisia inves- tointeja erityisesti Etel(cid:228)-Italiassa. Neuvosto panee merkille, ett(cid:228) alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)tavoitteet s(cid:228)ilyv(cid:228)t ennallaan, vaikka ohjelmassa perusy- lij(cid:228)(cid:228)m(cid:228) vakiintuu nyt 5 prosenttia alemmalle tasolle verrattuna BKT:een kuin alkuper(cid:228)isess(cid:228) ohjelmassa. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) Italian viranomaiset ovat sitoutuneet alentamaan juoksevia me- noja (lukuun ottamatta korkomenoja) 37,9 prosentista suhteessa BKT:een vuonna 1999 asteittain 36,2 prosenttiin suhteessa BKT:een vuonna 2003. Neuvosto katsoo, ett(cid:228) vuoden 2000 perusrahoitusasema antaa riitt(cid:228)v(cid:228)n varmuusmarginaalin 3 prosentin alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)kynnyksen ylitt(cid:228)misen v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi tavanomaisissa suhdannevaihteluissa. Ehdotettu julkisen talouden vahvistaminen laajentaisi t(cid:228)t(cid:228) var- muusmarginaalia, mik(cid:228) tarkoittaa, ett(cid:228) Italia t(cid:228)ytt(cid:228)isi edelleen vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset vuoteen 2003 saakka. Neuvosto vahvistaa kuitenkin uudelleen, ett(cid:228) Italian on varmis- tettava edelleen korkean julkisen talouden velkaantuneisuuden tasainen supistaminen, ja katsoo, ett(cid:228) tarkistetun ohjelman ta- voitteet on saavutettava, jotta Italian hallitus pysyy sitoumuk- sessaan alentaa velan suhde BKT:een alle 100 prosenttiin vuo- teen 2003 menness(cid:228). Jos kasvu osoittautuu tarkistetussa ohjel- massa odotettua vahvemmaksi, neuvosto odottaa Italian saavut- tavan suunniteltua parempia julkisen talouden tuloksia ja no- peuttavan siten julkisen talouden velkaantuneisuuden supista- mista l(cid:228)hemm(cid:228)ksi 60 prosentin viitearvoa. Alkuper(cid:228)isest(cid:228) vakausohjelmasta antamansa lausunnon (2) mu- kaisesti neuvosto kehottaa Italian hallitusta vastaamaan m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)tietoisesti julkisen talouden keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin haasteisiin, jotka aiheutuvat el(cid:228)kemenoista ja muista ik(cid:228)(cid:228)n liittyvist(cid:228) bud- (1) EYVL L 209, 2. 8. 1997, s. 1. (2) EYVL C 68, 11. 3. 1999, s. 1


title: Rådets afgørelse af 28. februar 2000 om udnævnelse af medlemmer af og suppleanter til Det Rådgivende Udvalg for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring

eurovoc_concepts:
EU Member State
advisory committee (EU)
appointment of staff
migrant worker
social security

formats: html pdf print

text: C 69/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 10. 3. 2000 R¯DETS AFG(cid:216)RELSE af 28. februar 2000 om udn(cid:230)vnelse af medlemmer af og suppleanter til Det R(cid:229)dgivende Udvalg for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) (2000/C 69/02) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, under henvisning til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger p(cid:229) arbejdstagere, selvst(cid:230)ndige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for F(cid:230)llesskabet (1), s(cid:230)rlig artikel 82, under henvisning til de indstillinger, R(cid:229)det har f(cid:229)et forelagt af medlemsstaternes regeringer, og ud fra fłlgende betragtninger: R(cid:229)det har ved afgłrelse af 24. juli 1997 (2) udn(cid:230)vnt medlemmerne af og suppleanterne til Det R(cid:229)dgivende Udvalg for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring for perioden fra den 24. juli 1997 til den 23. juli 1999; der skal udn(cid:230)vnes medlemmer af og suppleanter til Det R(cid:229)dgivende Udvalg for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring for en periode p(cid:229) to (cid:229)r (cid:151) TRUFFET F(cid:216)LGENDE AFG(cid:216)RELSE: Artikel 1 Fłlgende udn(cid:230)vnes til medlemmer af og suppleanter til Det R(cid:229)dgivende Udvalg for Vandrende Arbejds- tageres Sociale Sikring for perioden fran den 28. februar 2000 til den 27. februar 2002. I. REGERINGSREPR˘SENTANTER a) Medlemmer Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige J. DONIS V. DALBRO A. BOKELOH G. PIETQUIN P. VORRE A. OTTING T. TSOTSOROU-PEZARI D. PRASSOU-CHANDRINOU C. GARC˝A DE CORT`ZAR J. -L. REY G. MANGAN G. MICCIO G. SCHROEDER C. J. VAN DEN BERG H. SIEDL M. VIVES L. RANVIER M. GAFFNEY R. CELI C. EWEN A. G. BLOEMHEUVEL B. SPIEGEL S. M. N(cid:211)BREGA PIZARRO M. I. ANTUNES PINTO J. PER˜L˜ H. M. RAHM Det Forenede Kongerige P. CLEASBY M. KATTELUS E. H˜GGSTR(cid:214)M A. HUDZIECZEK (1) EFT L 149 af 5. 7. 1971, s. 2. Forordningen er senest (cid:230)ndret ved forordning (E(cid:216)F) nr. 1945/93 (EFT L 181 af 23. 7. 1993, s. 1). (2) EFT C 241 af 7. 8. 1997, s. 2. 10. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 69/3 b) Suppleanter Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige J. VANSEVEREN K. S(cid:214)DERBLOM G. BRINKMANN M. PISIMISI C. AB`NADES CHIVERTO J. -C. FILLON D. MAGAN M. G. CATALDI R. EWERT H. W. ZUNDERMAN H. WITTMANN A. J. VINAGRE SOARES GRA˙A K. ALAVIUHKOLA B. ALMSTR(cid:214)M Det Forenede Kongerige J. O’NEILL II. ARBEJDSTAGERREPR˘SENTANTER a) Medlemmer Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige P. PALSTERMAN M. JACOBSEN G. FAUPEL I. ARISTIDOPOULOS A. CORRAL JUAN D. DECISIER R. CALLENDER G. TOSINI R. PIZZAFERRI J. A. C. KESTER H. IVANSITS T. AERTS J. H(cid:216)Y J. SCHALLER J. MAVROKEFALIDIS J. L. S`NCHEZ GARC˝A C. MALLET B. MACKIN M. ZERILLO A. EHMANN T. W. DUIJST E. REGNER C. M. ALVES TRINDADE H. J. MARTINS COELHO M. LEPP˜L˜ A. -S. ELFVING P. HAWKES M. JAN(cid:201)RUS T. LIDBOM Det Forenede Kongerige I. MURPHY b) Suppleanter Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland O. VALENTIN B. B(cid:220)LOW H. -H. RUBBERT M. DIMITROPOULOS M. P. ROC ALFARO O. BENFAID E. DEVOY C 69/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 10. 3. 2000 Italien Luxembourg Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige G. TURATTO E. DIAS J. S. VROON M. WEISZENSTEINER E. A. GUERRA DE OLIVEIRA M. KOJO K. (cid:214)STERBERG Det Forenede Kongerige N. SALSON III. ARBEJDSGIVERREPR˘SENTANTER a) Medlemmer Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige I. VAN DAMME F. DREESEN V. HANSEN L. PAPAˇOANNOU P. IGLESIAS VALCARCE M. -L. CESARI WALCH T. McEVOY E. SCHETTINO C. BERTRAND-SCHAUL Th. M. SNELDERS M. GLEITSMANN J. H. de FIGUEIREDO PEREIRA MONTOYA M. ˜IM˜L˜ H. GIDHAGEN Det Forenede Kongerige T. HADLEY M. -L. STORM E. SIMONSEN B. HEINZEMANN C. GIANNOULOPOULOS P. G(cid:211)MEZ ALBO P. -F. LOREAL C. JONES R. D’HARMANT FRAN˙OIS M. SAUBER A. van DELFT H. BRAUNER M. PENA COSTA J. KARHU A. ¯HLIN N. PAGE b) Suppleanter Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige S. KOHNENMERGEN J. HOLMBOE BANG W. GLAUBITZ G. CHATZIS F. MANZANO SANZ A. BRUM J. FLANNERY L. ARMENTANO M. KIEFFER S. J. L. NIEUWSTRA C. SCHWENG C. NAGY MORAIS J. ¯STR(cid:214)M E. KOVAR Det Forenede Kongerige J. BELL 10. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 69/5 Afgłrelsen offentliggłres til underretning i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 28. februar 2000. Artikel 2 P(cid:229) R(cid:229)dets vegne J. PINA MOURA Formand


title: Komisjoni direktiiv 2000/52/EÜ, 26. juuli 2000, millega muudetakse direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta

eurovoc_concepts:
EU Member State
economic relations
public sector

text: 08/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 11 32000L0052 L 193/75 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 29. 7. 2000 KOMISJONI DIREKTIIV 2000/52/EÜ, 26. juuli 2000, millega muudetakse direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 86 lõiget 3, ning arvestades järgmist: (1) (2) (3) (4) (5) Komisjoni direktiivis 80/723/EMÜ, (1) viimati muudetud direktiiviga 93/84/EMÜ, (2) nõutakse liikmesriikidelt ame- tiasutuste ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssu- hete läbipaistvuse tagamist. Direktiiviga 80/723/EMÜ nähakse ette, et liikmesriigid säilitavad teatava finantsteabe ning nõudmise korral esitavad selle komisjonile, muu teave tuleb aga esitada majandusaasta aruannetena. Mitmesugused majandussektorid, millele varem olid ise- loomulikud riiklikud, piirkondlikud või kohalikud mono- polid, on asutamislepingu või liikmesriikide ja ühenduse poolt vastuvõetud eeskirjade kohaldamise käigus konku- rentsile osaliselt või täielikult avatud või avanemas. Selles protsessis on osutunud tähtsaks, ilma et see piiraks asuta- mislepingu artikli 86 lõike 2 võimalikku kohaldamist, tagada asutamislepingus sisalduvate konkurentsieeskirjade õiglane ja tõhus kohaldamine kõnealuste sektorite suhtes, eelkõige vältida turgu valitseva seisundi kuritarvitamist asutamislepingu artikli 82 tähenduses ning asutamisle- pingu artikli 87 tähenduses riigiabi andmist, kui see ei sobi kokku ühisturuga. Sellistes sektorites annavad liikmesriigid sageli teatavatele ettevõtjatele eri- või ainuõigusi või teevad makseid või hüvitavad muul viisil neid ettevõtjaid, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osuta- mine. Kõnealused ettevõtjad konkureerivad sageli ka muude ettevõtjatega. Asutamislepingu artikli 86 lõigete 2 ja 3 kohaselt on põhi- mõtteliselt liikmesriikide kohustus teha teatavatele ettevõt- jatele ülesandeks osutada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, mille liikmesriigid kindlaks määravad, komisjoni ülesandeks on aga tagada nimetatud artikli sätete nõutav kohaldamine. Asutamislepingu artikli 86 lõikega 1 nähakse ette, et riigi osalusega äriühingute ja nende ettevõtjate suhtes, kellele liikmesriigid annavad eri- või ainuõigused, ei tohi liikmes- riigid kehtestada ega säilitada mingeid meetmeid, mis on (1) EÜT L 195, 29. 7. 1980, lk 35. (2) EÜT L 254, 12. 10. 1993, lk 16. liikmesriikide vastuolus asutamislepingus sisalduvate eeskirjadega. Asu- tamislepingu artikli 86 lõiget 2 kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine. Asutamislepingu artikli 86 lõikes 3 nähakse ette, et komisjon tagab artikli 86 sätete kohaldamise ja adresseerib liikmesriikidele vajalikud direk- tiivid või otsused. Tõlgendavates sätetes, mis on lisatud asutamislepingule protokolliga avalik- õigusliku ringhäälingu kohta, sedastatakse, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu sätted ei piira liikmesriikide pädevust rahastada avalik-õiguslikku ringhäälingut niivõrd, kuivõrd need summad määratakse ringhäälinguorganisat- sioonidele avaliku teenuse osutamiseks, nagu selle teeb ülesandeks, määratleb ja korraldab iga liikmesriik, ja nii- võrd, kuivõrd selline rahastamine ei mõjuta kaubandustin- gimusi ega konkurentsi ühenduses määral, mis oleks vas- tuolus üldiste huvidega, kusjuures arvesse võetakse avaliku teenuse osutamist. Asutamislepingu artikli 86 sätete kohal- damiseks peab komisjonil olema vajalik teave. Seetõttu on vaja kindlaks määrata läbipaistvuse saavutamise tingimu- sed. Keerulised olukorrad, mis on seotud nende riigi osalusega äriühingute ja eraõiguslike ettevõtjate vormilise mitmeke- sisusega, kellele on antud eri- või ainuõigused või tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osuta- mine, samuti üheainsa ettevõtja võimalike tegevusalade hulk ning turu liberaliseerimise erinev määr eri liikmesrii- kides võivad raskendada konkurentsieeskirjade ja eriti asu- tamislepingu artikli 86 kohaldamist. Seetõttu peavad liik- mesriikidel ja komisjonil olema üksikasjalikud andmed selliste ettevõtjate sisemise finants- ja organisatsioonilise struktuuri kohta, eelkõige eraldi ning usaldusväärne raama- tupidamisarvestus ühe ja sama ettevõtja eri toimingute kohta. Selline teave ei ole alati kättesaadav ega piisavalt üksikasjalik või usaldusväärne. Sellises raamatupidamisarvestuses peaksid kajastuma eri tegevusalade erinevus, iga tegevusalaga seotud kulud ja tulud ning tulude ja kulude assigneerimise ja jaotamise vii- sid. Eraldi raamatupidamisarvestus peaks olema kättesaa- dav ühelt poolt kõigi toodete või teenuste kohta, mille suh- tes liikmesriik on andnud eri- või ainuõiguse või pannud ettevõtjale üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutami- se, ning teiselt poolt ettevõtja iga toote ja teenuse kohta. Eraldi raamatupidamisarvestuse kohustust ei peaks kohal- dama nende ettevõtjate suhtes, kelle tegevusala piirdub üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega ning kellel puuduvad tegevusalad väljaspool kõnealuste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raame. Tundub, et ei ole (6) (7) 12 ET Euroopa Liidu Teataja 08/2. kd vaja nõuda eraldi raamatupidamisarvestust üldist majan- dushuvi pakkuvate teenuste või eri- või ainuõiguste vallas, kui see ei ole vajalik tulude ja kulude jaotamisel kõnealuste teenuste ja toodete ning selliste teenuste ja toodete vahel, mis ei ole seotud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste või eri- või ainuõigustega. (8) (9) Kõige tõhusam viis tagada konkurentsieeskirjade õiglane ja tõhus kohaldamine selliste ettevõtjate suhtes on nõuda, et liikmesriigid tagaksid asjaomaste ettevõtjate eraldi raama- tupidamisarvestuse. Komisjon on vastu võtnud teatise üld- huviteenuste kohta Euroopas, (1) milles ta rõhutab nende teenuste tähtsust. Tuleb arvesse võtta asjaomaste sektorite tähtsust, mis võivad hõlmata üldhuviteenuseid, asjaomaste ettevõtjate võimalikku tugevat turuseisundit ning liberali- seeritavates sektorites käivituva konkurentsi haavatavust. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt on vaja ja kohane läbipaistvuse põhieesmärgi saavutamiseks sätestada sellise eraldi eeskirjad. Käesolevas direktiivis piirdutakse sellega, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas asutamislepingu artikli 5 kol- manda lõiguga. raamatupidamisarvestuse Teatavates sektorites kohustavad ühenduse poolt vastuvõe- tud sätted liikmesriike ja teatavaid ettevõtjaid pidama eraldi raamatupidamisarvestust. On vaja tagada ühenduse kõigi osade igasuguse majandustegevuse võrdne kohtlemine ning laiendada eraldi raamatupidamisarvestuse nõuet kõi- gile võrreldavatele olukordadele. Käesoleva direktiiviga ei tohiks muuta ühenduse muude sätetega samadel eesmär- kidel kehtestatud erieeskirju ning seda ei tohiks kohaldada kõnealuste sätetega reguleeritavate ettevõtjate tegevuse suhtes. (10) Vältimaks ülemäärast halduskoormust, ei ole vähem kui 40 miljoni euro suuruse aastase netokäibega ettevõtjatelt esialgu vaja nõuda eraldi raamatupidamisarvestust, sest nende võimalik mõju konkurentsile on piiratud. Et võima- lik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele on piiratud, siis ei ole esialgu vaja eraldi raamatupidamisarvestust nõuda teatavat liiki teenuste osutamise kohta. Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada, ilma et see piiraks muude ees- kirjade kohaldamist, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust esitada teavet komisjonile. (11) Juhul kui hüvitis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste täitmise eest on kohaseks ajavahemikuks kindlaks määra- tud avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse (1) EÜT C 281, 26. 9. 1996, lk 3. tulemusena, ei ole sellistelt ettevõtjatelt esialgu vaja nõuda eraldi raamatupidamisarvestust. (12) Asutamislepingu artikli 295 kohaselt ei mõjuta asutamis- leping ühelgi viisil omandiõiguslikku režiimi reguleerivaid eeskirju liikmesriikides. Konkurentsieeskirjade kohaldami- sel ei tohi põhjendamatut vahet teha riigi osalusega äri- ühingute ja eraõiguslike ettevõtjate vahel. Käesolevat direk- tiivi kohaldatakse nii riigi osalusega äriühingute kui ka eraõiguslike ettevõtjate suhtes. (13) Liikmesriigid erinevad territoriaalsete haldusstruktuuride poolest. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi tasandite ametiasutuste suhtes igas liikmesriigis. (14) Seetõttu tuleks vastavalt muuta direktiivi 80/723/EMÜ, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Direktiivi 80/723/EMÜ muudetakse järgmiselt. 1. Pealkiri asendatakse järgmisega: “Komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiiv 80/723/EMÜ liik- mesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta. ” 2. Artiklid 1 ja 2 asendatakse järgmistega: “Artikkel 1 1. Liikmesriigid tagavad ametiasutuste ja riigi osalusega äri- ühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse käesoleva direk- tiivi kohaselt, et tuleksid selgesti esile: a) riiklikud vahendid, mille ametiasutused teevad vahetult kättesaadavaks asjaomastele riigi osalusega äriühingutele; b) riiklikud vahendid, mille ametiasutused teevad kättesaada- vaks riigi osalusega äriühingute või rahaasutuste vahendu- sel; c) kõnealuste riiklike vahendite kasutamise tegelik eesmärk. 2. Ilma et see piiraks ühenduse erisätete kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et iga eraldi raamatupidamisarvestuse kohustu- sega ettevõtja finants- ja organisatsiooniline struktuur kajas- tuks eraldi raamatupidamisarvestuses õigesti, et tuleksid sel- gesti esile: a) eri tegevusaladega seotud kulud ja tulud; b) üksikasjalikud andmed eri tegevusaladega seotud kulude ja tulude assigneerimise ja jaotamise viiside kohta. 08/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 13 Artikkel 2 1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) ametiasutused — kõik ametiasutused, sealhulgas üleriigili- sed, regionaalsed, kohalikud ja kõik muud territoriaalasu- tused; b) riigi osalusega äriühingud — kõik ettevõtjad, kelle suhtes ametiasutused võivad otseselt või kaudselt kasutada valit- sevat mõju omandiõiguse, finantsosaluse või ettevõtja suh- tes kehtivate eeskirjade alusel; c) tootmissektoris toimivad riigi osalusega äriühingud — kõik ettevõtjad, kelle põhiline tegevusala, mille arvele langeb vähemalt 50 % aastasest kogukäibest, kuulub tootmise valdkonda. Kõne all on need ettevõtjad, kelle tegevus liigi- tatakse NACE (Rev. 1) D jao — Tootmine — alla (alajaod DA–DN k. a); (*) d) eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise kohustusega ettevõtjad — iga ettevõtja, kes kasutab eri- või ainuõigust, mille talle on asutamislepingu artikli 86 lõike 1 kohaselt andnud liik- mesriik, või kellele on asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva tee- nuse osutamine ning kes saab seoses sellise teenusega mis tahes kujul riigiabi, kaasa arvatud igasugune toetus, abi või hüvitis, ning kellel on teisi tegevusalasid; e) erinevad tegevusalad — ühelt poolt kõik tooted või teenu- sed, millega seoses on ettevõtjale antud eri- või ainuõigus või kõik üldist majandushuvi pakkuvad teenused, mille osutamine on ettevõtjale usaldatud, ning teiselt poolt ette- võtja iga muu üksiktoode või -teenus; f) ainuõigused — õigused, mis liikmesriik mis tahes õigus- või haldusaktiga annab ühele ettevõtjale, reserveerides talle õiguse osutada teenust või tegutseda teatavas geograafili- ses piirkonnas; g) eriõigused — õigused, mis liikmesriik annab piiratud arvule ettevõtjatele mis tahes õigus- või haldusaktiga, millega tea- tavas geograafilises piirkonnas: — piiratakse kahe või rohkema ettevõtjani selliste ettevõt- jate arvu, kellele on antud luba osutada teenust või tegutseda muul viisil kui objektiivsete, proportsionaal- sete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt, või — määratakse mitu konkureerivat ettevõtjat, kellel on muul viisil kui nimetatud kriteeriumide kohaselt tee- nuse osutamise või tegutsemise luba, või ettevõtjate võimalusi tegelda sama teenuse osutamise või tegevusalaga samas geograafilises piirkonnas ja sisuliselt samaväärsetel tingimustel. 2. Ametiasutuste valitsevat mõju eeldatakse juhul, kui sellis- tel asutustel on otseselt või kaudselt: a) enamusosalus ettevõtja märgitud kapitalis; või b) kontroll ettevõtjate emiteeritud aktsiatega/osadega määra- tud häälte enamuse üle; või c) võimalus ametisse nimetada enam kui pooled ettevõtja haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmetest. (*) EÜT L 83, 3. 4. 1993, lk 1. ” 3. Artiklis 3 asendatakse sõnad “artiklis 1” sõnadega “artikli 1 lõikes 1”. 4. Lisatakse artikkel 3a järgmises sõnastuses: “Artikkel 3a 1. Artikli 1 lõikes 2 nimetatud läbipaistvuse tagamiseks võta- vad liikmesriigid vajalikud meetmed, tagamaks et kõigi eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise kohustusega ettevõtjate: a) erinevatele tegevusaladele vastavat ettevõttesisest raamatu- pidamisarvestust peetakse eraldi; b) kõigi kulude ja tulude assigneerimine ja jaotamine toimub järjepidevalt kohaldatavate ja objektiivselt põhjendatud kuluarvestuspõhimõtete alusel; c) eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise kuluarvestuspõ- himõtted on selgelt kindlaks määratud. 2. Lõiget 1 kohaldatakse ainult ühenduse erisätetega hõlma- mata tegevusalade suhtes ning see ei mõjuta liikmesriikide või ettevõtjate asutamislepingust või kõnealustest erisätetest tule- nevaid kohustusi. ” 5. Artiklid 4 ja 5 asendatakse järgmistega: “Artikkel 4 1. Artikli 1 lõikes 1 nimetatud läbipaistvust silmas pidades ei kohaldata käesolevat direktiivi finantssuhetele, mis ametiasu- tustel on: a) riigi osalusega äriühingutega teenuste puhul, mille pakku- mine tõenäoliselt ei mõjuta liikmesriikidevahelist kauban- dust märgatavas ulatuses; b) keskpankadega; — antakse mis tahes ettevõtjale või ettevõtjatele muul vii- sil kui kõnealuste kriteeriumide kohaselt õigus- või hal- dusaktiga eeliseid, mis oluliselt mõjutavad teiste c) avalik-õiguslike krediidiasutustega seoses sinna ametiasu- tuste poolt tavapärastel kaubanduslikel tingimustel paigu- tatud riiklike vahendite deposiitidega; 14 ET Euroopa Liidu Teataja 08/2. kd d) riigi osalusega äriühingutega, mille kogu aastane netokäive artikli 1 lõikes 1 märgitud vahendite kättesaadavaks tege- mise või kasutamise aastale eelnenud kahe eelarveaasta jooksul on olnud väiksem kui 40 miljonit eurot. Avalike krediidiasutuste vastav lävi on siiski bilansi kogusumma 800 miljonit eurot. 2. Artikli 1 lõikes 2 nimetatud läbipaistvust silmas pidades ei kohaldata käesolevat direktiivi: a) ettevõtjate suhtes seoses teenustega, mille pakkumine tõe- näoliselt ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust mär- gatavas ulatuses; b) ettevõtjate suhtes, kelle kogu aastane netokäive kahe eelar- veaasta jooksul, mis eelnesid liikmesriigi poolt asutamisle- pingu artikli 86 lõike 1 kohaselt antud eri- või ainuõiguste kasutamise või asutamislepingu artikli 86 lõikest 2 lähtu- vate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise mis tahes aastale, on väiksem kui 40 miljonit eurot; ava- like krediidiasutuste vastav lävi on siiski bilansi kogu- summa 800 miljonit eurot; c) ettevõtjate suhtes, kellele asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine, kui mis tahes kujul, sealhulgas toetus- te, abi või hüvitisena makstav riigiabi asjakohaseks ajava- hemikuks on määratud avatud, läbipaistva ja mittediskri- mineeriva menetluse tulemusena. Artikkel 5 1. Liikmesriigid tagavad, et teave artikli 1 lõikes 1 märgitud finantssuhete kohta hoitakse komisjoni käsutuses viis aastat pärast selle eelarveaasta lõppu, mil riiklikud vahendid olid asjaomastele ettevõtjatele kättesaadavad. Kui samu vahendeid kasutatakse hilisema eelarveaasta jooksul, arvestatakse viieaas- tast tähtaega kõnealuse eelarveaasta lõpust alates. 2. Liikmesriigid tagavad, et teave artikli 1 lõikes 2 märgitud ettevõtjate finants- ja organisatsioonilise struktuuri kohta hoi- takse komisjoni käsutuses viis aastat pärast selle majandus- aasta lõppu, mida kõnealune teave käsitleb. 3. Kui komisjon peab vajalikuks, esitavad liikmesriigid komis- jonile lõigetes 1 ja 2 nimetatud teabe ning kogu vajaliku taust- teabe, eelkõige teabe taotletavate eesmärkide kohta. ” 6. a) Artikli 5a lõikes 3 asendatakse sõna “eküüd” sõnaga “eurot”. 7. Artikli 6 lõikes 1 asendatakse sõnad “artikli 5 lõikes 2” sõna- dega “artikli 5 lõikes 3”. Artikkel 2 Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. juuliks 2001. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. Käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 80/723/EMÜ artikli 1 lõiget 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2002. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. Artikkel 3 Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Artikkel 4 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 26. juuli 2000 Komisjoni nimel komisjoni liige Mario MONTI


title: Fælles holdning (EF) nr. 19/2000 af 28. februar 2000 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettellse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3330/91 om statistikker over udveksling af goder mellem medlemsstater, navnlig for så vidt angår en forenklet anvendelse af varenomenklaturen

eurovoc_concepts:
EU statistics
intra-EU trade
simplification of formalities
statistics
tariff nomenclature
trading operation

text: 24. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 87/11 F˘LLES HOLDNING (EF) Nr. 19/2000 fastlagt af R(cid:229)det den 28. februar 2000 med henblik p(cid:229) vedtagelse af Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets forordning (EF) nr. (cid:133)/2000 om (cid:230)ndring af R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 3330/91 om statistikker over udveksling af goder mellem medlemsstater, navnlig for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r en forenklet anvendelse af varenomenklaturen (2000/C 87/02) EUROPA-PARLAMENTET OG R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 95, (3) Forenklingen af Intrastat-systemet er blevet valgt som pilotprojekt i forbindelse med SLIM, og de konkrete for- slag, som SLIM-Intrastat-arbejdsgruppen har fremsat med henblik p(cid:229) at lette indberetningsbyrden for de oplysnings- pligtige, er omhandlet i en meddelelse til Europa-Parlamen- tet og R(cid:229)det og er blevet positivt modtaget. under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), (4) En forenklet anvendelse af varenomenklaturen er et af disse forslag, idet de oplysningspligtige generelt betragter klassificeringen af varerne som vanskelig. under henvisning til udtalelse fra Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg (2), i henhold til fremgangsm(cid:229)den i traktatens artikel 251 (3), og ud fra fłlgende betragtninger: (1) I henhold til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 3330/91 (4) udar- bejder F(cid:230)llesskabet og dets medlemsstater statistikker over udveksling af goder mellem medlemsstater (Intrastat) i den januar 1993 og overgangsperiode, der begynder den 1. udlłber p(cid:229) tidspunktet for overgangen til en f(cid:230)lles ordning for beskatning i oprindelsesmedlemsstaten. (2) Forenklingen af lovgivningen for det indre marked, s(cid:229)ledes som det har fundet udtryk i SLIM-projektet om enklere lovgivning for det indre marked, har til form(cid:229)l at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne og deres jobskabelses- potentiale. (1) EFT C 245 af 12. 8. 1997, s. 12, og EFT C 164 af 29. 5. 1998, s. 14. (2) Udtalelse afgivet den 29. 10. 1997 (endnu ikke offentliggjort i EFT). (3) Europa-Parlamentets udtalelse af 1. 4. 1998 (EFT C 138 af 4. 5. 1998, s. 92), R(cid:229)dets f(cid:230)lles holdning af 28. 2. 2000 og Europa-Parlamentets afgłrelse af (cid:133) (endnu ikke offentliggjort i EFT). (4) EFT L 316 af 16. 11. 1991, s. 1. Forordningen er senest (cid:230)ndret ved forordning (EF) nr. 1182/1999 (EFT L 144 af 9. 6. 1999, s. 1). (5) Det er vigtigt, at der sker en forenkling af den kombine- rede nomenklatur, som skal anvendes ensartet p(cid:229) den f(cid:230)llesskabsinterne og den eksterne handel, s(cid:229) det bliver nemmere at anvende ordningen (cid:151) is(cid:230)r for sm(cid:229) og mel- lemstore virksomheder (SMV). Der błr i den forbindelse tages hensyn til resultaterne af de drłftelser, som Kommis- sionen i łjeblikket fłrer med medlemsstaterne og de europ(cid:230)iske erhvervsorganisationer som led i SLIM-initiati- vet, idet princippet om en f(cid:230)lles nomenklatur bibeholdes. (6) Anvendelse af forenklingst(cid:230)rskler er et effektiv middel til at lette indberetningsbyrden for de oplysningspligtige, is(cid:230)r SMV (cid:151) UDSTEDT F(cid:216)LGENDE FORORDNING: Artikel 1 Artikel 28, stk. 5, fłrste afsnit, i forordning (E(cid:216)F) nr. 3330/91 affattes s(cid:229)ledes: »5. Forenklingst(cid:230)rsklerne giver de oplysningspligtige mulighed for at fravige artikel 23; de oplysningspligtige angiver i de i artikel 13, stk. 1, omhandlede erkl(cid:230)ringer C 87/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 24. 3. 2000 hłjst de ti mest detaljerede underopdelinger i den kombi- nerede nomenklatur, som m(cid:229)lt i v(cid:230)rdi er de vigtigste, og anfłrer de łvrige varer i andre underopdelinger efter bestemmelser, som Kommissionen fasts(cid:230)tter i henhold til artikel 30. For hver af ovenn(cid:230)vnte underopdelinger anfłrer foruden det i artikel 21, andet led, omhandlede kodenum- mer den medlemsstat, varerne kommer fra, eller bestem- melsesmedlemsstaten og varernes v(cid:230)rdi. « Artikel 2 Denne forordning tr(cid:230)der i kraft dagen efter offentliggłrel- sen i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 2001. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og g(cid:230)lder umiddelbart i hver medlemsstat. Udf(cid:230)rdiget i (cid:133) P(cid:229) Europa-Parlamentets vegne (cid:133) Formand P(cid:229) R(cid:229)dets vegne (cid:133) Formand 24. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 87/13 R¯DETS BEGRUNDELSE I. INLEDNING 1. Den 4. juni 1997 fremlagde Kommissionen et forslag (1), der er baseret p(cid:229) traktatens artikel 100 A (ny nummerering: artikel 95), om statistikker over udveksling af goder mellem medlemsstaterne for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r en forenklet anvendelse af varenomenklaturen. 2. Europa-Parlamentet og Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg har afgivet udtalelse henholdsvis den 1. april 1998 (2) og den 29. oktober 1997 (3). Som fłlge af Europa-Parlamentets udtalelse har Kommissionen forelagt et (cid:230)ndret forslag den 27. april 1998 (4). 3. R(cid:229)det vedtog den 28. februar 2000 sin f(cid:230)lles holdning i overensstemmelse med traktatens artikel 251. II. FORM¯L 4. Intrastat-systemet blev indfłrt den 1. januar 1997 efter afskaffelsen af toldformaliteter inden for F(cid:230)llesskabet. Systemet fastl(cid:230)gger reglerne for indsamling og udarbejdelse af statistikker for udveksling af goder mellem medlemsstaterne. Det er form(cid:229)let med forslaget at głre arbejdet med de statistiske angivelser vedrłrende handel mellem medlemsstaterne lettere for de oplysningspligtige, is(cid:230)r for sm(cid:229) og mellemstore virksom- heder. III. F˘LLES HOLDNING 5. I forbindelse med vedtagelsen af forordningen om statistikker over udveksling af goder mellem medlemsstater for at begr(cid:230)nse omfanget af oplysninger, som skal indberettes (5), erkl(cid:230)rede R(cid:229)det, at det vil behandle forslaget vedrłrende varenomenklaturen, samtidig med at det bibeholder prin- cippet om en f(cid:230)lles nomenklatur og tager hensyn til Parlamentets (cid:230)ndringer og resultaterne af de drłftelser, som Kommissionen fłrer som led i SLIM-initiativet (enklere lovgivning for det indre marked). 6. Forslaget blev gjort til genstand for en generel omarbejdning under R(cid:229)dets drłftelse. Ikke desto mindre blev de fleste af Parlamentets (cid:230)ndringer taget med i den f(cid:230)lles holdning. 7. ˘ndring 3 om en forenklet anvendelse af den kombinerede nomenklatur er taget med i betragt- ning 4. ˘ndring 4 om forenklingen af den kombinerede nomenklatur som et pilotprojekt indg(cid:229)r i betragtning 5. 8. Princippet om en ensartet anvendelse af nomenklaturen p(cid:229) den f(cid:230)llesskabsinterne og eksterne handel ((cid:230)ndring 5) er taget med i betragtning 5. 9. ˘ndring 6 og 7 om et samarbejde mellem Kommissionen, medlemsstaterne samt de europ(cid:230)iske handels- og industriorganisationer er i det v(cid:230)sentligste taget med i betragtning 5. (1) EFT C 245 af 12. 8. 1997, s. 12. (2) EFT C 138 af 4. 5. 1998, s. 90. (3) EFT C 19 af 21. 1. 1998, s. 52. (4) EFT C 164 af 29. 5. 1998, s. 14. (5) EFT L 144 af 9. 6. 1999, s. 1. C 87/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 24. 3. 2000 10. R(cid:229)det beholdt delvist (cid:230)ndring 8. I artikel 28, stk. 5, i den f(cid:230)lles holdning hedder det, at varerne kategoriseres i henhold til underopdelingerne i den g(cid:230)ldende kombinerede nomenklatur. R(cid:229)det accepterer ligeledes principperne i den anden del af (cid:230)ndring 8, der tilsigter at lette det statiske arbejde for sm(cid:229) og mellemstore virksomheder (SMV). R(cid:229)det finder det imidlertid mere hen- sigtsm(cid:230)ssigt, at denne lettelse gennemfłres p(cid:229) en anden m(cid:229)de; ifłlge R(cid:229)det skal SMV’erne hłjst angive de ti mest v(cid:230)rdifulde underopdelinger og gruppere andre produkter i de underopdelinger, der er beregnet til resterende elementer efter de bestemmelser, som Kommissionen fasts(cid:230)tter i henhold til proceduren i artikel 30 i forordning (E(cid:216)F) nr. 3330/91. 11. R(cid:229)det, der har accepteret de fleste (cid:230)ndringer, er af den opfattelse, at det i det store hele har fun- det en god balance mellem de to form(cid:229)l: lettelse af indberetningsbyrden for SMV’erne og behovet for p(cid:229)lidelige statistikker


title: PERGUNTA ESCRITA E-0529/00 apresentada por Michl Ebner (PPE-DE) à Comissão. Equipamento do posto de trabalho para telefonistas invisuais.

eurovoc_concepts:
equal treatment
ergonomics
facilities for the disabled
new technology
physically disabled person
right to work
standardisation
telephone
worker with disabilities

text: 21. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 330 E/181 Nªo considera que seria necessÆrio estudar mais profundamente uma matØria tªo importante e delicada, atravØs, por exemplo, de uma anÆlise comparada do assØdio psicol(cid:243)gico nos diversos Estados da Uniªo Europeia e do estudo de poss(cid:237)veis solu(cid:231)ıes? Que medidas tenciona aplicar nos seus servi(cid:231)os, no (cid:226)mbito do processo de reforma administrativa em curso? Resposta dada por Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (27 de Abril de 2000) A Comissªo partilha da opiniªo do Senhor Deputado quanto (cid:224) necessidade de aprofundar a anÆlise desta questªo e, a este respeito, o ComitØ Consultivo para a Seguran(cid:231)a, Higiene e Protec(cid:231)ªo da Saœde no Local de Trabalho criou um grupo de trabalho para a preven(cid:231)ªo da violŒncia no local de trabalho. O documento produzido sobre este assunto, elaborado por um organismo a pedido da Comissªo, bem como uma publica(cid:231)ªo da Organiza(cid:231)ªo Internacional do Trabalho (OIT) sobre aquele fen(cid:243)meno, igualmente apresen- tada a este grupo de trabalho, serªo transmitidos directamente ao Senhor Deputado, bem como ao Secretariado Geral do Parlamento. Este grupo decidiu, (cid:224) data da sua primeira reuniªo, realizada em Outubro de 1999, analisar a questªo da violŒncia no local de trabalho em sentido lato, incluindo o assØdio psicol(cid:243)gico (mobbing) e o assØdio sexual. Neste momento, o grupo prepara um parecer sobre o tema e que deverÆ ser discutido na reuniªo plenÆria do ComitØ Consultivo, agendada para Outubro de 2000. Este parecer permitirÆ (cid:224) Comissªo avaliar a necessidade de novas ac(cid:231)ıes comunitÆrias com vista (cid:224) protec(cid:231)ªo dos trabalhadores contra a violŒncia no local de trabalho. No (cid:226)mbito da reforma estatutÆria, a ac(cid:231)ªo 47 do Livro Branco (1) sobre a Reforma da Comissªo (parte II) prevŒ expressamente a adop(cid:231)ªo de medidas que visem a protec(cid:231)ªo da dignidade da pessoa no local de trabalho. No que diz respeito em particular ao assØdio sexual, que pode ser considerado como um aspecto espec(cid:237)fico da violŒncia no local de trabalho, a Comissªo publicou jÆ, em 1990, um c(cid:243)digo de conduta destinado aos seus funcionÆrios, que foi completado e actualizado em 1996. (1) COM(2000) 200. (2000/C 330 E/208) PERGUNTA ESCRITA E-0529/00 apresentada por Michl Ebner (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Equipamento do posto de trabalho para telefonistas invisuais A actividade profissional de telefonista constitui uma das poucas possibilidades de emprego para as pessoas invisuais. Devido ao desenvolvimento em curso no sector electr(cid:243)nico, as mesas de opera(cid:231)ıes telef(cid:243)nicas sªo concebidas de tal forma que os invisuais ou as pessoas portadores de deficiŒncia visual grave jÆ nªo estªo em condi(cid:231)ıes de exercer esta actividade de forma aut(cid:243)noma e eficiente. Com efeito, as novas centrais telef(cid:243)nicas nªo permitem frequentemente que o invisual reconhe(cid:231)a chamadas de entrada, linhas livres, sinal de ocupado de aparelhos internos, etc. , na medida em que estas informa(cid:231)ıes apenas aparecem num ecrª. Para os invisuais estas informa(cid:231)ıes tŒm de ser reconhec(cid:237)veis de forma acœstica ou tÆctil. Por forma a que os invisuais ou as pessoas portadoras de deficiŒncia visual grave possam continuar a exercer a actividade de telefonista e, assim, a garantir a este grupo de pessoas o direito ao trabalho, afigura-se importante que os fabricantes produzam os sistemas telef(cid:243)nicos de forma a permitir uma adapta(cid:231)ªo simples e nªo onerosa (cid:224)s necessidades dos invisuais. Face ao exposto, poderÆ a Comissªo informar se existirªo directivas ou regulamentos comunitÆrios na matØria que obriguem os fabricantes a conceber os aparelhos em fun(cid:231)ªo das necessidades dos invisuais? Tenciona a Comissªo debru(cid:231)ar-se de forma aturada sobre esta questªo e apresentar propostas legislativas na matØria? C 330 E/182 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 11. 2000 Resposta dada por Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (17 de Abril de 2000) A Comissªo considera que o crescente desenvolvimento das novas tecnologias pode e deve ser utilizado para criar novas oportunidades de emprego para as pessoas com deficiŒncia e, nomeadamente, para as pessoas invisuais, nªo devendo estes continuar a ser sistematicamente encaminhados para trabalhos frequentemente pouco qualificados, repetitivos e sem rela(cid:231)ªo com as suas competŒncias ou motiva(cid:231)ıes profissionais. Actualmente, a tecnologia permite a adapta(cid:231)ªo de centrais de telecomunica(cid:231)ıes a pessoas portadoras de deficiŒncia visual, utilizando uma tecnologia informÆtica que permite personalizar e flexibilizar a interac(cid:231)ªo com o operador. Para alØm disso, os programas e equipamentos existentes permitem aumentar a acessibilidade da informÆtica a pessoas portadoras de deficiŒncia visual. Desta forma, Ø questionÆvel em que medida serÆ necessÆrio impor especifica(cid:231)ıes adicionais tØcnicas para assegurar um n(cid:237)vel de adapta(cid:231)ªo mais elevado para este tipo de equipamento. A Directiva 1999/5/CE do Parlamento Europeu e do Conselho de 9 de Mar(cid:231)o de 1999, relativa aos equipamentos de rÆdio e equipamentos terminais de telecomunica- (cid:231)ıes (1), permite (cid:224) Comissªo analisar se se deve conceber um novo desenho para certas classes de equipamento, de forma a facilitar o seu uso por pessoas com diferentes tipos de deficiŒncias. A Comissªo criou grupos de estudo (onde estavam representados grupos com vÆrios tipos de deficiŒncias) para analisar os requisitos de forma a aplicar esta disposi(cid:231)ªo. Como resultado destas discussıes, a Comissªo concluiu que, actualmente, nªo hÆ uma justifica(cid:231)ªo suficientemente vÆlida para aplicar esta disposi(cid:231)ªo, dado que os obstÆculos ao acesso que foram identificados nªo sªo de natureza tØcnica. Para alØm disso, no (cid:226)mbito da pol(cid:237)tica comunitÆria de normaliza(cid:231)ªo da sociedade da informa(cid:231)ªo, a Comissªo emitiu um mandato de normaliza(cid:231)ªo aos respectivos organismos europeus, a saber, o ComitØ Europeu de Normaliza(cid:231)ªo (CEN), o ComitØ Europeu de Normaliza(cid:231)ªo ElectrotØcnica (CENELEC) e o ETSI (Instituto Europeu de Normas de Telecomunica(cid:231)ıes), com vista (cid:224) identifica(cid:231)ªo das necessidades espec(cid:237)ficas de normaliza(cid:231)ªo para uma melhor integra(cid:231)ªo das pessoas com deficiŒncia na sociedade da informa(cid:231)ªo. Por fim, a Comissªo adoptou em Novembro de 1999 uma proposta de directiva do Conselho, que estabelece um quadro geral de igualdade de tratamento no emprego e na actividade profissional (2). Esta proposta prevŒ, nomeadamente, a obriga(cid:231)ªo dos empregadores adaptarem (cid:129) dentro do poss(cid:237)vel (cid:129) o local de trabalho das pessoas com deficiŒncia, de forma a que estas tenham oportunidades iguais em matØria de emprego. (1) JO L 91 de 7. 4. 1999. (2) COM(1999) 565 final. (2000/C 330 E/209) PERGUNTA ESCRITA E-0530/00 apresentada por Brigitte Langenhagen (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Realiza(cid:231)ªo do programa de forma(cid:231)ªo Socrates Na realiza(cid:231)ªo do programa Socrates para o interc(cid:226)mbio de estudantes tŒm surgido problemas que, segundo apurei, se ficam a dever (cid:224)s divergŒncias existentes nos sistemas de ensino e ao reconhecimento dos exames realizados pelas universidades participantes. Esta problemÆtica faz especialmente sentir entre as universi- dades alemªs e francesas. Se a conclusªo desses ciclos de estudos fosse reconhecida seria mais fÆcil motivar jovens estudantes para a participa(cid:231)ªo no programa. Com a situa(cid:231)ªo actual parece que os participantes nos interc(cid:226)mbios perdem tempo nos seus estudos e, no futuro, nªo se mostram interessados noutros interc(cid:226)mbios. Queria, por conseguinte, perguntar o seguinte: 1. Em que medida foram tidas em conta, na elabora(cid:231)ªo do Programa Socrates, as diferen(cid:231)as existentes entre os sistemas de ensino dos Estados-membros?


title: Beschluß Nr. 1/2000 des AKP-EG-Botschafterausschusses vom 28. Februar 2000 über die ab 1. März 2000 geltenden Übergangsmaßnahmen - Protokoll Nr. 1 über die bestimmung des Begriffs "Erzeugnisse mit Ursprung in" oder "Ursprungserzeugnisse" und über die Methoden der Zusammenarbeit der Verwaltungen - Protokoll Nr. 2 über die Durchführung des Artikels 9 - Protokoll Nr. 3 mit dem Wortlaut des Protokolls Nr. 3 betreffend AKP-Zucker - Protokoll Nr. 4 über Rindfleisch - Protokoll Nr. 5: Zweites Bananenprotokoll - Gemeinsame Erklärung

eurovoc_concepts:
ACP-EU Committee of Ambassadors
ACP-EU Convention
cooperation agreement (EU)
trade agreement (EU)

text: 1. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 56/47 II (Nicht veröffentlichungsbedürftige Rechtsakte) RAT BESCHLUSS Nr. 1/2000 DES AKP-EG-BOTSCHAFTERAUSSCHUSSES vom 28. Februar 2000 über die ab 1. März 2000 geltenden Übergangsmaßnahmen DER AKP-EG-BOTSCHAFTERAUSSCHUSS — gestützt auf das am 15. Dezember 1989 in Lomé unterzeich- nete Vierte AKP-EG-Abkommen, geändert durch das am 4. November 1995 in Mauritius unterzeichnete Abkommen, insbesondere auf Artikel 366 Absatz 3, gestützt auf den Beschluß des AKP-EG-Ministerrates vom 8. Dezember 1999 zur Übertragung von Befugnissen auf den AKP-EG-Botschafterausschuß für den Erlaß von Übergangsmaß- nahmen nach Ablauf des Vierten AKP-EG-Abkommens, in Erwägung nachstehender Gründe: dieser Bestimmungen erlassenen Rechtsakte vom 1. März bis 1. August 2000 anwendbar. Artikel 2 Der Ministerrat faßt auf seiner ersten Tagung nach der Unter- zeichnung des Partnerschaftsabkommens einen Beschluß über die Übergangsmaßnahmen, die ab 1. August 2000 bis zum Inkrafttreten des Partnerschaftsabkommens anzuwenden sind. Zu diesen Maßnahmen gehört die weitere Anwendung der Handelsregelung nach Artikel 3. (1) (2) (3) (4) Das Vierte AKP-EG-Abkommen läuft am 29. Februar 2000 ab. neue Partnerschaftsabkommen Das der Gemeinschaft und ihren Mitgliedstaaten einerseits und den AKP-Staaten andererseits, das am 8. Juni 2000 in Suva unterzeichnet werden soll, kann zu dem genannten Zeitpunkt nicht in Kraft treten. zwischen Die meisten Bestimmungen des Vierten AKP-EG-Abkom- mens sollten als Übergangsmaßnahmen bis zum 1. August 2000 verlängert werden; gleichzeitig sollte die Handelsregelung des Partnerschaftsabkommens als Über- gangsmaßnahme in Anwendung gebracht werden. Der Ministerrat wird auf seiner ersten Tagung nach der Unterzeichnung des Partnerschaftsabkommens einen Beschluß über die Übergangsmaßnahmen fassen, die ab 1. August bis zum Inkrafttreten des Partnerschaftsab- kommens anzuwenden sind — BESCHLIESST: Artikel 1 Artikel 3 des Abweichend von Artikel 1 sind ab 1. März bis 1. August 2000 die im Anhang zu diesem Beschluß (1) enthaltenen und in den Anhang aufzunehmenden Bestimmungen über die während des Vorbereitungszeitraums geltende Regelung für die Einfuhr von Erzeugnissen mit Ursprung in den AKP-Staaten als Übergangsmaßnahmen anwendbar. Partnerschaftsabkommens Artikel 4 Abweichend von Artikel 91 des Vierten AKP-EG-Abkommens wird der Ausschuß für industrielle Zusammenarbeit ermächtigt, baldmöglichst vor dem 1. August 2000 im Anschluß an ein transparentes und faires Auswahlverfahren zwei stellvertretende Direktoren des Zentrums für industrielle Entwicklung (ZIE) für die Übergangszeit bis zum 31. August 2002 zu ernennen. Nach Ablauf dieser Übergangszeit befindet der Botschafteraus- schuß im Zusammenhang mit den künftigen Leitlinien für das Zentrum für die Unternehmensentwicklung (ZIE) anhand der Empfehlungen des Verwaltungsrats über den endgütigen Aufbau des Stellenplans für das ZIE. Vorbehaltlich der Artikel 3 und 4 bleiben alle Bestimmungen des Vierten AKP-EG-Abkommens sowie die zur Durchführung (1) Dieser Anhang wird baldmöglichst veröffentlicht. L 56/48 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 1. 3. 2000 Die AKP-Staaten, die Mitgliedstaaten und die Gemeinschaft sind gehalten, Maßnahmen zur Durchführung dieses Beschlusses zu treffen. jeweils für ihren Bereich die Artikel 5 Artikel 6 Dieser Beschluß tritt am 1. März 2000 in Kraft. Er gilt bis zum 1. August 2000. Geschehen zu Brüssel am 28. Februar 2000. Im Namen der AKP-EG-Botschaft Der Präsident V. VALENTE


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0545/00 von William Newton Dunn (PPE-DE) an die Kommission. Diskriminierung britischer Unternehmen durch britische Stempelsteuer.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
equal treatment
stamp duty
stock-exchange transaction
tax harmonisation
territorial law

text: C 136 E/2 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 5. 2001 (2001/C 136 E/002) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0545/00 von William Newton Dunn (PPE-DE) an die Kommission (28. Februar 2000) Betrifft: Diskriminierung britischer Unternehmen durch britische Stempelsteuer Kann die Kommission angesichts der Grunds(cid:228)tze der Vertr(cid:228)ge, d. h. Verbot der Diskriminierung zwischen B(cid:252)rgern der Europ(cid:228)ischen Union, mitteilen, ob die britische Regierung berechtigt ist, eine Stempelsteuer auf individuelle Transaktionen mit Aktien britischer Unternehmen zu erheben, w(cid:228)hrend Transaktionen mit Aktien nichtbritischer Unternehmen von der Stempelsteuer ausgenommen werden? Erg(cid:228)nzende Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (14. September 2000) Die Stempelsteuer (Stamp duty reserve tax) ist in Teil IV der britischen Abgabenordnung (Finance Act) von 1986 geregelt (Abschnitt 86ff. ). Unabh(cid:228)ngig vom Wohnort des K(cid:228)ufers, findet sie nur Anwendung auf Transaktionen mit Aktien britischer Unternehmen oder mit Aktien, die im Vereinigten K(cid:246)nigreich regi- striert sind. Diese Beschr(cid:228)nkung auf das nationale Hoheitsgebiet steht im Einklang mit dem Territoriali- t(cid:228)tsprinzip, das ein allgemeiner Grundsatz des V(cid:246)lkerrechts ist. Da ferner auf Gemeinschaftsebene keine Harmonisierung der Stempelsteuer vorgenommen wurde, steht es dem Vereinigten K(cid:246)nigreich frei, die Steuer entsprechend seinen Priorit(cid:228)ten zu gestalten, solange die Prinzipien des EG-Vertrags, insbesondere das Diskriminierungsverbot, beachtet werden. Es liegt in der Natur der Sache, dass die Existenz einer nationalen Steuer, die es nicht auch in anderen Mitgliedstaaten gibt, in erster Linie Einwohner oder Staatsangeh(cid:246)rige des entsprechenden Mitgliedstaats belastet. Allerdings stellt diese Wirkung keine vertrags- widrige Diskriminierung dar. (2001/C 136 E/003) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1326/00 von Hiltrud Breyer (Verts/ALE) an die Kommission (27. April 2000) Betrifft: Pestizid-Belastung von spanischem Obst/Gem(cid:252)se und Erw(cid:228)gung, einen EU-Pestizidpa(cid:223) einzuf(cid:252)hren In Anbetracht der seit Wochen aufgefundenen hohen Konzentrationen von Pestizidr(cid:252)ckst(cid:228)nden auf spanischem Obst und Gem(cid:252)se, wie der Bundesverband Deutscher Fruchthandelsunternehmen (BVF) berichtet (DER SPIEGEL 9/2000, S. 86), und in der Erw(cid:228)gung, einen EU-Pestizidpa(cid:223) einzuf(cid:252)hren, um dem Transparenzgebot f(cid:252)r die Lebensmittelsicherheit Rechnung zu tragen und effektive Lebensmittel- kontrollen zu erm(cid:246)glichen, fragt die Abgeordnete: 1. Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) seit einigen Wochen hochgradig mit Pestiziden belastete spanische Paprika nach Deutschland geliefert wurden und da(cid:223) die zul(cid:228)ssigen H(cid:246)chstkonzentrationen des Anti- milbenmittels Methiocarb (cid:252)berschritten wurden? Wenn ja, wann sind der Kommision entsprechende Daten zugegangen, und in welchem Umfang wurde die (cid:214)ffentlichkeit informiert? 2. Welche Ma(cid:223)nahmen plant die Kommission einzuleiten, um dem Transparenzgebot in der Lebens- mittelsicherheit Folge zu leisten? 3. Da eine immer gr(cid:246)(cid:223)er werdende Bandbreite von Pflanzenschutzmitteln eingesetzt wird und deren Einsatz den Lebensmittelkontrolleuren nicht bekannt ist, ist die Suche nach Pflanzenschutzmittelr(cid:252)ck- st(cid:228)nden ineffektiv und widerspricht dem Transparenzgebot f(cid:252)r die Lebensmittelsicherheit. Welche Ma(cid:223)nahmen sieht die Kommission, um diesem untragbaren Zustand ein Ende zu bereiten?