title: Id-Direttiva tal-Kummissjoni 2000/52/KEE tas-26 ta’ Lulju 2000 li temenda d-Direttiva 80/723/KEE dwar it-trasparenza fir-relazzjonijiet finanzjari bejn l-Istati Membri u impriżi pubbliċi

text: 08/Vol. 2 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11 32000L0052 L 193/75 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 29. 7. 2000 ID-DIRETTIVA TAL-KUMMISSJONI 2000/52/KEE tas-26 ta’ Lulju 2000 li temenda d-Direttiva 80/723/KEE dwar it-trasparenza fir-relazzjonijiet finanzjari bejn l-Istati Membri u impriżi pubbliċi IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kkunsidrat it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunitajiet Ewro- pej, u partikolarment l-Artikolu 86(3) tiegħu, Billi: (1) (2) (3) (4) (5) jiżguraw li Id-Direttiva tal-Kummissjoni 80/723/KEE (1), kif l-aħħar emendata bid-Direttiva 93/84/KEE (2), titlob li l-Istati Membri finanzjarji bejn r-relazzjonijiet l-awtoritajiet pubbliċi u l-impriżi pubbliċi jkunu traspa- renti. Id-Direttiva 80/723/KEE titlob li ċerta informazzjoni finanzjarja tinżamm mill-Istati Membri u tingħata lill- Kummissjoni meta mitluba, filwaqt li informazzjoni oħra għandha tingħata f’forma ta’ rapporti annwali. Setturi varji ta’ l-ekonomija li fil-passat kienu karatterizzati mill-eżistenza ta’ monopolji nazzjonali, reġjonali jew lokali li ġew jew qed ikunu parzjalment jew kompletament mif- tuħa għall-kompetizzjoni b’applikazzjoni tat-Trattat jew bir-regoli adottati mill-Istati Membri u l-Komunità. Dan il-proċess enfasizza l-importanza li jkun żgurat li r-regoli dwar il-kompetizzjoni li jinsabu fit-Trattat ikunu applikati ġustament u effettivament f’dawn s-setturi, partikolarment li ma jkunx hemm abbuż minn posizzjoni dominanti skond t-tifsira ta’ l-Artikolu 82 tat-Trattat, u ebda għajnuna l-Artikolu 87 tat-Trattat ta’ sakemm mhux kompatibbli mas-suq komuni, mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni possibbli l-Arti- kolu 86(2) tat-Trattat. l-Istat skond it-tifsira ta’ ta’ lil jew esklussivi impriżi partikolari F’dawn is-setturi l-Istati Membri spiss jagħtu drittijiet speċ- jali jew jagħmlu pagamenti jew jagħtu xi tip ieħor ta’ kumpens lill-impriżi partikolari li huma fdati bl-operazzjoni tas-servizzi ta’ inte- ress ekonomiku ġenerali. Dawn l-impriżi huma spiss f’kompetizzjoni ma’ impriżi oħra. Skond l-Artikolu 86(2) u (3) tat-Trattat, bħala prinċipju, huma l-Istati Membri li jafdaw ċerti impriżi bl-operat ta’ servizzi ta’ interess ġenerali ekonomiku li huma jiddefi- nixxu, waqt li l-Kummissjoni tkun responsabbli li tiżgura l-applikazzjoni kif suppost għad-disposizzjonijiet ta’ dak l-Artikolu. f’każ ta’ L-Artikolu 86(1) tat-Trattat jitlob li, impriżi pubbliċi u impriżi li l-Istati Membri tawhom drittijiet speċ- jali jew esklussivi, l-Istati Membri għandhom jew jagħmlu jew iżommu fis-seħħ xi miżura kontra r-regoli li jkunu jin- sabu fit-Trattat. L-Artikolu 86(2) tat-Trattat japplika għall- impriżi li ġew fdati biex iħaddmu s-servizzi ta’ interess (1) ĠU L 195, tad-29. 7. 1980, pġ. 35. (2) ĠU L 254, tat-12. 10. 1993, pġ. 16. (6) (7) jgħidu pubbliku fl-Istati Membri l-Artikolu 86 u tindirizza direttivi ġenerali ekonomiku. L-Artikolu 86(3) tat-Trattat jitlob li l-Kummissjoni tiżgura l-applikazzjoni tad-disposizzjonijiet ta’ jew deċiżjonijiet xierqa lill-Istati Membri. Id-disposizzjonijiet ta’ interpretaz- zjoni annessi mat-Trattat mill-Protokoll fuq is-sistema tax- xandir li d-disposizzjonijiet tat-Trattat li jwaqqfu l-Komunitajiet Ewropej għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall- kompetenza ta’ l-Istati Membri li jipprovdu finanzi għax- xandir pubbliku sakemm dawn il-finanzi jingħataw lill- organizazzjonijiet tax-xandir biex isiru termini ta’ referenza għal servizz pubbliku magħmul, definit, u organizzat minn kull Stat Membru, u sakemm dawn il-finanzi ma jaffettwax fil- il-kondizzjonijiet Komunità sal-punt li jmur kontra l-interess komuni, mentri r-realizzazzjoni tat-termini ta’ referenza ta’ dak is-servizz pubbliku jkunu kkunsidrati. tkun żgurata l-applikazzjoni tad-disposizzjonijiet ta’ l-Artikolu 86 tat- Trattat il-Kummissjoni għandha jkollha l-informazzjoni kollha meħtieġa. Dan ifisser li jiġu definiti l-kondizzjonijiet biex tinkiseb it-trasparenza. tal-kummerċ u l-kompetizzjoni Sabiex Sitwazzjonijiet komplessi li għandhom konnessjoni mal- forom diversi ta’ impriżi pubbliċi u privati li ngħataw drittijiet speċjali jew esklussivi jew li ġew fdati bl-operat ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali kif ukoll medda ta’ attivitajiet li jistgħu jitwettqu minn impriża waħda u l-livelli differenti tal-liberalizzazzjoni tas-suq fl-Istati Membri varji jistgħu jikkumplikaw l-applikazzjoni tar-regoli ta’ kompe- tizzjoni, u partikolarment l-Artikolu 86 tat-Trattat. Huwa l-Istati Membri u l-Kummissjoni għalhekk meħtieġ li jkollhom informazzjoni dettaljata fuq l-istruttura interna finanzjarja l-impriżi, partikolarment kontijiet separati u ta’ min joqgħod fuq- hom li jirrelataw ma’ l-attivitajiet differenti magħmulin mill-istess impriża. Din l-informazzjoni mhux dejjem tkun disponibbli jew mhijiex dejjem dettaljata biżżejjed jew ta’ min joqgħod fuqha. organizzattiva dawn ta’ u il-ħruġ u d-dħul Dawn il-kontijiet għandhom juru d-distinzjoni bejn l-attivitajiet differenti, li għandhom x’jaqsmu ma’ kull attività u l-metodi ta’ assenjament u allokazzjoni tal-ħruġ u d-dħul. Dawn il-kontijiet separati għandhom ikunu disponibbli rigward, min-naħa l-oħra, prodotti u servizzi li għalihom l-Istati Membri taw drittijiet speċjali u esklussivi jew fdaw l-impriża bl-operat ta’ servizz ta’ interess ġenerali ekonomiku, kif ukoll, min-naħa l-oħra, għal kull prodott jew servizz ieħor li fihom hija attiva l-impriża. L-obbligu ta’ kontijiet separati m’għandux jap- plika għall-impriżi li l-attivitajiet tagħhom huma limitati għall-provvediment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali u li ma jagħmlux attivitajiet li jaqgħu barra l-iskop ta’ dawn is-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali. Ma 12 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 08/Vol. 2 jidhirx meħtieġ li huma bżonnjużi kontijiet separati fil- qasam ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali jew fil- qasam ta’ drittijiet speċjali jew esklussivi, peress li dan mhux meħtieġ għall-allokazzjoni tad-dħul u l-ħruġ bejn dawn is-servizzi u prodotti u dawk li jaqgħu barra l-interess ekonomiku ġenerali jew drittijiet speċjali jew esklussivi. (8) (9) L-Istati Membri jintalbu li jiżguraw li l-impriża rilevanti żżomm dawn il-kontijiet separati għax dan huwa l-aktar mod effettiv li bih l-applikazzjoni xierqa u effettiva tar- regoli tal-kompetizzjoni ta’ dawn l-impriżi tista’ tiġi żgu- rata. Il-Kummissjoni adottat Komunikazzjoni fuq servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali fl-Ewropa (1) li fiha tenfa- sizza l-importanza tagħhom. Hemm il-bżonn li tiġi kkun- sidrata l-importanza tas-setturi konċernati, li jistgħu jin- volvu servizzi ta’ interess ġenerali, il-posizzjoni b’saħħitha fis-suq li l-impriżi rilevanti jista’ jkollhom u l-vulnerabbiltà ta’ kompetizzjoni ġdida fis-setturi li qegħdin jiġu liberaliz- zati. Skond il-prinċipju tal-proporzjonalità huwa bżonnjuż u xieraq biex jintlaħaq l-għan bażiku ta’ trasparenza li jit- niżżlu regoli fuq dawn il-kontijiet separati. Din id-Direttiva tillimita ruħha għal dak li hu meħtieġ biex jinkisbu l-għanijiet segwiti skond it-tielet paragrafu ta’ l-Artikolu 5 tat-Trattat. F’ċerti setturi disposizzjonijiet adottati mill-Komunità jitolbu li l-Istati Membri u ċerti impriżi jżommu kontijiet separati. Hemm il-bżonn li jiġi żgurat l-istess trattament fil- Komunità kollha u tiġi estiża l-ħtieġa li jinżammu kontijiet separati għas-sitwazzjonijiet kollha komparabbli. Din id-Direttiva m’għandhiex temenda regoli speċifiċi stabbiliti għall-istess skop f’disposizzjonijiet oħra tal-Komunità u ma tapplikax għal attivitajiet ta’ l-impriżi koperti minn dawk id-disposizzjonijiet. (10) Minħabba l-potenzal limitat ta’ impatt fuq il-kompetizzjoni u sabiex jiġi evitat li jiġi sfurzat piż amministrattiv eċċessiv m’hemmx bżonn, għalissa, li l-intrapiżi b’ammont totali ta’ bejgħ ta’ inqas minn 40 miljun EUR fis-sena jkunu meħtieġa jżommu kontijiet separati. Minħabba l-potenzal limitat ta’ effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri, m’hemmx bżonn, għalissa, jintalbu kontijiet separati li għall-provvediment ta’ ċerti kategoriji ta’ servizzi. Din id-Direttiva għandha tapplika mingħajr preġudizzju għal kull ta’ informazzjoni mill-Istati Membri lill-Kummissjoni. tikkonċerna l-provvediment regola oħra li (11) F’każijiet fejn il-kumpens għat-twettiq ta’ servizzi ta’ inte- ress ġenerali ekonomiku ġie ffissat għal perjodu xieraq (1) ĠU C 281, tas-26. 9. 1996, pġ. 3. wara proċedura miftuħa, trasparenti u mhix diskrimina- torja ma tidhirx il-ħtieġa għalissa li dawn l-impriżi jintalbu li jżommu kontijiet separati. (12) L-Artikolu 295 tat-Trattat jipprovdi li t-Trattat m’għandu bl-ebda mod jippreġudika r-regoli fl-Istati Membri li jirre- golaw is-sistema ta’ pussess ta’ proprjetà. M’għandu jkun hemm l-ebda diskriminazzjoni mhux ġustifikata bejn l-impriżi pubbliċi u privati fl-applikazzjoni tar-regoli ta’ kompetizzjoni. Din id-Direttiva għandha tapplika kemm għall-impriżi pubbliċi kif ukoll għal dawk privati. (13) territorjali L-Istati Membri amministrattivi differenti. Din id-Direttiva għandha tkopri lill-awtoritajiet pubbliċi fil-livelli kollha f’kull Stat Membru. għandhom strutturi (14) Id-Direttiva 80/723/KEE għandha għalhekk tkun emendata skond il-każ, ADOTTAT DIN ID-DIRETTIVA: Artikolu 1 Id-Direttiva 80/723/KEE hija emendata kif ġej: 1. It-titolu huwa mibdul b’dan li ġej: tal-Kummissjoni 80/723/KEE ta’ l-25 ta’ “Id-Direttiva Ġunju 1980 fuq it-trasparenza fir-relazzjonijiet finanzjarji bejn l-Istati Membri u l-impriżi pubbliċi kif ukoll fuq it-trasparenza finanzjarja f’ċerti impriżi. ” 2. L-Artikoli 1 u 2 huma mibdulin b’dan li ġej: “L-Artikolu 1 1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li r-relazzjonijiet finanzjarji bejn l-awtoritajiet pubbliċi u l-impriżi pubbliċi huma trasparenti kif hemm provdut f’din id-Direttiva, biex li ġej joħroġ ċar: (a) il-fondi pubbliċi awtoritajiet pubbliċi lill-impriżi pubbliċi konċernati; jsiru disponibbli direttament mill- li (b) il-fondi pubbliċi jsiru disponibbli mill-awtoritajiet pubbliċi permezz ta’ l-impriżi pubbliċi jew l-istituzzjonijiet finanzjarji bħala intermedjarji; li (ċ) l-użu għaliex dawn il-fondi pubbliċi qed verament jintu- żaw. 2. Mingħajr preġudizzju għad-disposizzjonijiet speċifiċi mniżżla mill-Komunità l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-istruttura finanzjarji u ta’ l-organizzazzjoni ta’ kull impriża meħtieġa li żżomm kontijiet separati huma riflessi kif suppost fil-kontijiet separati, biex dan li ġej joħroġ ċar: (a) il-ħruġ u d-dħul assoċjati ma’ l-attivitajiet differenti; (b) dettalji kompluti tal-metodi kif il-ħruġ u d-dħul huma assenjati jew allokati lill-attivitajiet differenti. 08/Vol. 2 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13 Artikolu 2 1. Għall-iskop ta’ din id-Direttiva: (a) ‘l-awtoritajiet pubbliċi’ jfissru l-awtoritajiet pubbliċi kollha, inklużi l-Istat u l-awtoritajiet reġjonali, lokali u territorjali oħra kollha; (b) ‘impriża pubblika’ tfisser kull impriża li fiha l-awtoritajiet pubbliċi jistgħu jeżerċitaw direttament jew indirettament influwenza dominanti bis-saħħa tal-pussess li għandhom fiha, jew il-parteċipazzjoni ir-regoli li jirregolawha; finanzjarja tagħhom fiha, (ċ) ‘impriżi pubbliċi li joperaw fis-settur tal-manifattura’ jfis- sru kull impriża li l-qasam prinċipali ta’ l-attività tagħha, definit ta’ mill-inqas b’50 % tat-total ta’ sena qligħ, huwa fil-manifattura. Dawn l-impriżi huma dawk li l-operat tagħhom jaqa’ taħt Sezzjoni D - Manifattura (li hija s-subsezzjoni DA sa u tinkludi s-subsezzjoni DN) tan- NACE (Rev. 1) klassifikazzjoni (*); (d) ‘impriża mitluba żżomm kontijiet separati’ tfisser kull impriża li tgawdi minn dritt speċjali jew esklussiv mogħti minn Stat Membru skond l-Artikolu 86(1) tat-Trattat, jew fdata bl-operat ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali skond l-Artikolu 86(2) tat-Trattat u tirċievi għajnuna mill- Istat f’kull forma li tkun, inklużi kull għotja, għajnuna jew kumpens, rigward dan is-servizz u twettaq attivitajiet oħra; (e) (f) ‘attivitajiet differenti’ jfissru, min-naħa l-oħra, il-prodotti u s-servizzi kollha li minħabba fihom ingħata dritt speċjali jew esklussiv lil impriża jew is-servizzi kollha ta’ interess ekonomiku ġenerali li ġew fdati f’idejn impriża u, min- naħa l-oħra, kull prodott jew servizz ieħor separat li fihom l-impriża għandha attività; jfissru drittijiet mogħtija minn Stat ‘drittijiet esklussivi’ Membru lil impriża waħda b’kull strument leġislattiv, regolatorju jew amministrattiv, u li jagħtiha d-dritt li tip- provdi servizz jew twettaq attività f’settur ġeografiku limi- tat; (g) ‘drittijiet speċjali’ jfissru drittijiet mogħtija minn Stat Mem- bru lil numru limitat ta’ impriżi, bi strument leġislattiv, regolatorju jew amministrattiv, li, f’settur ġeografiku limi- tat: — jillimita għal tnejn jew iżjed in-numru ta’ tali impriżi. Awtorizzati li jipprovdu servizz jew iwettqu attività, minflok skond kriterji oġġettivi, proporzjonali u mhux diskriminatorji, jew — jinnomina, minflok skond it-tali kriterji, numru ta’ impriżi li jikkompetu, bħala awtorizzati biex jipprovdu servizz jew iwettqu attività, jew l-istess servizz jew topera l-istess attività fl-istess settur ġeografiku sostanzjalment kondizzjonijiet ekwivalenti. taħt 2. Influenza dominanti mill-parti ta’ l-awtoritajiet pubbliċi tkun meqjusa meta dawn l-awtoritajiet, direttament jew indi- rettament rigward impriżi: (a) ikollhom il-biċċa l-kbira tal-kapital sottoskritt ta’ l-impriżi; jew (b) jikkontrollaw il-maġġoranza tal-voti marbutin ma’ l-azzjonijiet maħruġa mill-impriżi; jew (ċ) jistgħu jaħtru iktar minn nofs amministrattiv, l-impriżi. tat-tmexxija il-membri jew tas-superviżuri tal-korp ta’ (*) ĠU L 83, tat-3. 4. 1993, pġ. 1. ” 3. Fl-Artikolu 3, “l-Artikolu 1” huwa mibdul bi “l-Artikolu 1(1)” 4. L-Artikolu 3a huwa mdaħħal: “L-Artikolu 3a 1. Biex jiżguraw it-trasparenza riferuta fl-Artikolu 1(2), l-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa biex jiżguraw li għal kull impriżi meħtieġa biex iżżomm kontijiet separati: (a) il-kontijiet interni li jikkorrispondu ma’ l-attivitajiet diffe- renti huma separati; (b) l-ispejjeż u d-dħul kollha huma assenjati u allokati kif sup- ‘cost accounting’ applikati post fuq il-bażi ta’ prinċipji ta’ konsistentament u ġustifikabbli b’oġġettività; (ċ) il-prinċipji tal-‘cost accounting’ li fuqhom il-kontijiet sepa- rati jinbnew huma ċari. 2. Il-Paragrafu 1 japplika biss għal attivitajiet li mhumiex koperti minn disposizzjonijiet speċifiċi provduti mill- Komunità u ma jaffetwa l-ebda obbligu ta’ l-Istati Membri jew l-impriżi li joħroġ mit-Trattat jew mit-tali disposizzjonijiet speċifiċi. ” 5. L-Artikoli 4 u 5 huma mibdulin b’dan li ġej: “Artikolu 4 1. Sa fejn it-trasparenza riferuta fl-Artikolu 1(1) hija konċer- nata, din id-Direttiva ma tapplikax għal relazzjonijiet finanzjarji bejn l-awtoritajiet pubbliċi u (a) impriżi pubbliċi, rigward servizzi li l-provvista tagħhom mhix se taffetwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri b’livell apprezzabbli; (b) banek ċentrali; — jagħti lil xi impriża jew impriżi, minflok skond it-tali kriterji, xi vantaġġi legali jew regolatorji li jaffetwaw sostanzjalment l-abbiltà li xi impriża oħra tipprovdi (ċ) istituzzjonijiet pubbliċi li joffru kreditu, rigward depożiti ta’ fondi pubbliċi li tpoġġew magħhom mill-awtoritajiet pubbliċi skond termini ta’ kummerċ normali; 14 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 08/Vol. 2 (d) l-impriżi pubbliċi li l-qligħ nett tagħhom fuq perjodu tas- sentejn finanzjarji ta’ qabel dik meta l-fondi riferuti fl-Arti- kolu 1(1) jsiru disponibbli jew użati kien inqas minn 40 miljun EUR. Madankollu, għall-istituzzjonijiet pubbliċi li joffru kreditu, il-limitu li jikkorrispondi għandu jkun total fil-‘balance sheet’ ta’ mhux aktar minn 800 miljun EUR. 2. Sa fejn it-trasparenza riferuta fl-Artikolu 1(2) hija konċer- nata, din id-Direttiva ma tapplikax (a) għall-impriżi, rigward servizzi li l-provvista tagħhom mhix se taffetwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri b’livell apprez- zabbli; (b) għall-impriżi li l-qligħ annwali nett totali fuq il-perjodu tas-sentejn ta’ qabel dik is-sena meta tgawdi minn dritt speċjali jew esklussiv mogħti minn Stat Membru skond l-Artikolu 86(1) tat-Trattat, jew meta ġiet fdata bl-operat ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali skond l-Arti- kolu 86(2) tat-Trattat huwa inqas minn 40 miljun EUR; iżda, għall-istituzzjonijiet pubbliċi li joffru kreditu l-livell li jikkorrispondi għandu jkun total fil-‘balance sheet’ ta’ mhux aktar minn 800 miljun EUR; (ċ) għall-impriżi li ġew fdati bl-operat ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali skond l-Artikolu 86(2) tat-Trattat jekk l-għajnuna ta’ inkluża kull l-Istat f’kull forma li tkun, għotja, għajnuna jew kumpens li huma jirċievu kien fiss għal perjodu adattat wara proċedura miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja. Artikolu 5 1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-informazzjoni li għandha x’taqsam mar-relazzjonijiet finanzjarji riferuti fl-Arti- kolu 1(1) tinżamm għad-disposizzjoni tal-Kummissjoni għal ħames snin mit-tmiem tas-sena finanzjarja ta’ meta l-fondi pubbliċi saru disponibbli lill-impriżi pubbliċi konċernati. Madankollu, billi l-istess fondi huma użati matul sena finanzjarja aktar’ il quddiem, il-limitu ta’ ħames snin jibda jgħodd mill-aħħar ta’ dik is-sena finanzjarja. x’taqsam ma’ 2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-informazzjoni li għandha finanzjarja u ta’ l-organizzazzjoni riferuta fl-Artikolu 1(2) tinżamm għad- disposizzjoni tal-Kummissjoni għal ħames snin mit-tmiem tas- sena finanzjarja li għaliha l-informazzjoni qed tirreferi. l-istruttura l-bżonn għandhom, titlob il-Kummissjoni 3. L-Istati Membri tikkunsidra jipprovdulha l-informazzjoni riferuta fil-paragrafi 1 u 2, flimkien ma’ kull informazzjoni fl-isfond meħtieġ, l-aktar l-oġġettivi li qed jiġu segwiti. ” fejn hekk, li 6. Fl-Artikolu 5a(3), “EKU” hija mibdula b’ “EUR”. 7. Fl-Artikolu 6(1), “L-Artikolu 5(2)” huwa mibdul bl-“L-Arti- kolu 5(3)”. Artikolu 2 L-Istati Membri għandhom iġibu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-disposizzjonijiet amministrattivi meħtieġa biex jimxu ma’ din id-Direttiva mhux aktar tard mill-31 ta’ Lulju 2001. Huma mbagħad iridu jinfurmaw lill-Kummissjoni b’dan. L-Artikolu 1(2) tad-Direttiva 80/723/KEE, kif emendat b’din id-Direttiva, jidħol fis-seħħ b’effett mill-1 ta’ Jannar 2002. Meta l-Istati Membri jadottaw dawk id-disposizzjonijiet, dawn għandhom ikollhom referenza għal din id-Direttiva jew ikunu akkumpanjati fl-okkażjoni tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. L-Istati Membri għandhom jiddeterminaw kif it-tali referenza għandha ssir. bl-imsemmija referenza Artikolu 3 Din id-Direttiva tal-pubblikazzjoni Ewropej. sseħħ fl-20 ġurnata wara tibda tagħha fil-Ġurnal Uffiċjali dik tal-Komunitajiet Artikolu 4 Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri. Magħmula fi Brussel, fis-26 ta’ Lulju 2000. Għall-Kummissjoni Mario MONTI Membru tal-Kummissjoni


title: 2000 m. vasario 28 d. Europos Parlamento ir tarybos Direktyva 2000/4/EB iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 74/60/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių vidaus įrangą (keleiviui skirtos vietos vidaus dalys, išskyrus vidinius galinio vaizdo veidrodžius, valdymo įtaisų išdėstymą, stogą arba stoglangį, sėdynių atlošus ir galines jų dalis), suderinimo

eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
vehicle parts

formats: html pdf print

text: 106 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/25 t. 32000L0004 2000 4 8 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 87/22 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2000/4/EB 2000 m. vasario 28 d. iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 74/60/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių vidaus įrangą (keleiviui skirtos vietos vidaus dalys, išskyrus vidinius galinio vaizdo veidrodžius, valdymo įtaisų išdėstymą, stogą arba stoglangį, sėdynių atlošus ir galines jų dalis), suderinimo EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (2), (5) laikydamiesi Sutarties (3) 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, kadangi: (1) (2) (3) Tikslinga į Tarybos direktyvą 74/60/EEB (4) įtraukti reika- lavimus dėl elektra valdomų langų, kad uždarant šiuos lan- gus nekiltų pavojus vaikams; panašūs reikalavimai taip pat turėtų būti taikomi elektra valdomų stoglangių sistemoms ir pertvarų sistemoms; šiuo tikslu atitinkamai turėtų būti iš dalies keičiamas Direktyvos 74/60/EEB pavadinimas ir tai- kymo sritis. Direktyva 74/60/EEB yra viena iš atskirų direktyvų, kuriose nustatoma EB tipo patvirtinimo tvarka, apibrėžta 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvoje 70/156/EEB dėl valstybių narių teisės aktų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo (5); todėl Direktyvoje 70/156/EEB pateiktos nuostatos dėl transporto priemonių sistemų, transporto priemonių, sudėtinių dalių ir atskirų techninių agregatų taikomos Direktyvai 74/60/EEB. Ypač Direktyvos 70/156/EEB 3 straipsnio 4 dalyje ir 4 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad prie kiekvienos atskiros direktyvos būtų pridedamas informacinis doku- mentas, į kurį būtų įtraukti Direktyvos 70/156/EEB I priedo atitinkami punktai ir pagal Direktyvos 70/156/EEB VI priedą parengtas tipo patvirtinimo liudijimas, kad tą tipo patvirtinimą būtų galima kompiuterizuoti. (4) Svarbu, kad ypač M2 ir N1 kategorijų transporto (1) OL C 149, 1998 5 15, p. 10. (2) OL C 407, 1998 12 28, p. 56. (3) 1999 m. vasario 9 d. pareikšta Europos Parlamento nuomonė (OL C 150, 1999 5 28, p. 26), 1999 m. spalio 28 d. Tarybos bend- roji pozicija (OL C 346, 1999 12 2, p. 17) ir 2000 m. vasario 3 d. Europos Parlamento sprendimas. (4) OL L 38, 1974 2 11, p. 2. Direktyva su pakeitimais, padarytais Komi- sijos direktyva 78/632/EEB (OL L 206, 1978 7 29, p. 26). (5) OL L 42, 1970 2 23, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/91/EB (OL L 11, 1999 1 16, p. 25). priemonėse, išskyrus M1 kategorijos transporto priemones, pirmai galimybei pasitaikius galima būtų užtikrinti Direk- tyvoje 74/60/EEB numatytą vairuotojų ir keleivių, o ypač vaikų, saugos lygį; tuo tikslu turėtų būti leidžiama išplėsti Direktyvos 74/60/EEB taikymo sritį, įtraukiant ir šias trans- porto priemones Direktyvos 70/156/EEB 13 straipsnyje nustatyta tvarka. Direktyvos 74/60/EEB pakeitimai susiję tik su jos administracinėmis nuostatomis bei elektra valdomais lan- gais, stoglangių ir (arba) pertvarų sistemomis; todėl nėra tikslinga nei anuliuoti pagal Direktyvą 74/60/EEB suteik- tus patvirtinimus, nei uždrausti registruoti, parduoti ar pradėti eksploatuoti naujas transporto priemones, kuriose neįrengti elektra valdomi langai, stoglangių ir (arba) per- tvarų sistemos ir kurioms tokie patvirtinimai taikomi. (6) Laikantis Sutarties 5 straipsnio trečioje pastraipoje išdėstyto proporcingumo principo, šioje direktyvoje nuro- dytomis priemonėmis nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šios Sutarties nustatytų tikslų, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Direktyva 74/60/EEB iš dalies keičiama taip: 1. Pavadinimas pakeičiamas ir išdėstomas taip: „1973 m. gruodžio 17 d. Tarybos direktyva 74/60/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių trans- porto priemonių vidaus įrangą, suderinimo. “ 2. 1, 2 ir 3 straipsniai pakeičiami ir išdėstomi taip: „1 straipsnis Šioje direktyvoje „transporto priemonė“ - tai bet kokia transporto priemonė, kaip apibrėžta Direktyvos 70/156/EEB 2 straipsnyje. 2 straipsnis transporto Jokia valstybė narė negali atsisakyti suteikti priemonei EB tipo patvirtinimą arba nacionalinį tipo patvirtinimą dėl priežasčių, susijusių su transporto priemonių vidaus įranga, jeigu ta įranga atitinka prieduose išdėstytus reikalavimus. 13/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 107 3 straipsnis Jokia valstybė narė negali atsisakyti registruoti arba uždrausti parduoti, pradėti eksploatuoti arba naudoti bet kokią transporto priemonę dėl priežasčių, susijusių su transporto priemonių vidaus įranga, jeigu ta įranga atitinka prieduose išdėstytus reikalavimus. “ 3. 4 ir 5 straipsniai išbraukiami. 4. Priedai iš dalies keičiami pagal šios direktyvos priedą. 2 straipsnis 1. Dėl priežasčių, susijusių su motorinių transporto priemonių vidaus įranga, nuo 2001 m. balandžio 8 d. valstybės narės negali — atsisakyti transporto priemonės tipui suteikti EB tipo patvir- tinimą arba nacionalinį tipo patvirtinimą arba — uždrausti registruoti, parduoti arba pradėti eksploatuoti trans- porto priemones, jeigu tos transporto priemonės atitinka Direktyvoje 74/60/EEB nurodytus reikalavimus. 2. Nuo 2002 m. balandžio 8 d. valstybės narės nebesuteikia EB tipo patvirtinimo naujam transporto priemonių tipui dėl priežas- čių, susijusių su motorinių transporto priemonių vidaus įranga, jei nesilaikoma Direktyvos 74/60/EEB reikalavimų. dėl priežasčių, susijusių su motorinių transporto priemonių vidaus įranga, jei transporto priemonėse įrengti elektra valdomi langai, stoglangių ir (arba) pertvarų sistemos ir nesilaikoma Direk- tyvos 74/60/EEB reikalavimų. jokie transporto priemonių, 4. Šia direktyva neatšaukiami kuriuose neįrengti elektra valdomi langai, stoglangių ir (arba) per- tvarų sistemos, tipų patvirtinimai, anksčiau išduoti pagal Direk- tyvą 74/60/EEB, ir nedraudžiama pratęsti tokių patvirtinimų galiojimą pagal direktyvos sąlygas, kuriomis jie buvo išduoti. 3 straipsnis 1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įsi- galioję iki 2001 m. balandžio 8 d. įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai. 2. Valstybės narės tvirtindamos šias priemones daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 3. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo sri- tyje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus. 4 straipsnis Ši direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną. 5 straipsnis 3. Nuo 2003 m. balandžio 8 d. valstybės narės: Ši direktyva skirta valstybėms narėms. — pagal Direktyvos 70/156/EEB nuostatas naujoms transporto priemonėms išduotus atitikties liudijimus laiko negaliojančiais atsižvelgiant į tos direktyvos 7 straipsnio 1 dalį ir — gali atsisakyti įregistruoti, parduoti ir pradėti eksploatuoti nau- jas transporto priemones, kurioms nesuteiktas atitikties liudi- jei netaikoma Direktyvos 70/156/EEB 8 straipsnio jimas, 2 dalis, Priimta Briuselyje, 2000 m. vasario 28 d. Europos Parlamento vardu Pirmininkė N. FONTAINE Tarybos vardu Pirmininkas J. PINA MOURA 108 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/25 t. PRIEDAS DIREKTYVOS 74/60/EEB PRIEDŲ PAKEITIMAI 1. Tarp straipsnių ir I priedo įterpiamas toks priedų sąrašas: „PRIEDŲ SĄRAŠAS I PRIEDAS: Taikymo sritis, apibrėžimai, paraiška transporto priemonės tipui suteikti EB tipo patvir- tinimą, specifikacijos, EB tipo patvirtinimo suteikimas transporto priemonės tipui, tipo modifikacijos ir patvirtinimų bei gamybos atitikties pakeitimai 1 priedėlis: Informacinis dokumentas 2 priedėlis: EB tipo patvirtinimo liudijimas 3 priedėlis: Cilindrinio testavimo trauklės padėtis stoglangio angoje ir langų angose 4 priedėlis: Vairuotojo valdomo jungiklio ženklas II PRIEDAS: Smūgio galva zonos nustatymas III PRIEDAS: Energiją išsklaidančių medžiagų bandymo tvarka IV PRIEDAS: H taško ir faktinio sėdynės atlošo kampo nustatymo tvarka bei santykinės R ir H taškų padėties bei santykio tarp suprojektuoto sėdynių atlošų kampo ir faktinio sėdynių atlošų kampo patikrinimo tvarka Priedėlis: Trimačio manekeno sudėtinės dalys bei manekeno matmenys ir masė V PRIEDAS: Iškyšų matavimo metodas Priedėlis: Iškyšų matavimo įranga VI PRIEDAS: Įranga ir I priedo 5. 2. 1 punkto taikymo tvarka. “ 2. I priedas iš dalies keičiamas taip: a) 1 išnaša išbraukiama; b) pavadinimas keičiamas ir išdėstomas taip: „TAIKYMO SRITIS, SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI, PARAIŠKA TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPUI SUTEIKTI EB TIPO PATVIRTINIMĄ, SPECIFIKACIJOS, EB TIPO PATVIRTINIMO SUTEIKIMAS TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPUI, TIPO MODIFIKACIJOS IR PATVIRTINIMŲ BEI GAMYBOS ATITIKTIES PAKEITIMAI. “ c) 1 punktas pakeičiamas ir išdėstomas taip: „1. TAIKYMO SRITIS Ši direktyva taikoma M1 kategorijos transporto priemonėms, kaip apibrėžta Direktyvos 70/156/EEB II priedo A dalyje;“ d) 2. 1 ir 2. 2 punktai pakeičiami ir išdėstomi taip: „2. 1. „Vidaus įranga“ yra: 2. 1. 1. keleivių salono vidaus įranga išskyrus vidinius galinio vaizdo veidrodžius; 2. 1. 2. valdymo mechanizmų išdėstymas; 2. 1. 3. stogas arba stoglangis; 2. 1. 4. sėdynių atlošai arba galinės jų dalys; 2. 1. 5. elektra valdomi langai, stoglangių ir pertvarų sistemos. 2. 2. „Transporto priemonės tipas“ atsižvelgiant į keleivių salono vidaus įrangą – motorinės trans- porto priemonės, kurios nesiskiria tokiais pagrindiniais aspektais:“; 13/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 109 e) įterpiami šie punktai: „2. 2. 3. stogas arba atidaromas stogas; 2. 2. 4. sėdynių atlošai ir galinės sėdynių dalys; 2. 2. 5. elektra valdomi langai, stoglangių ir pertvarų sistemos;“ f) įterpiami šie punktai: „2. 10. „Elektra valdomi langai“ – transporto priemonės tiekiama elektra uždaromi langai. 2. 11. 2. 12. 2. 13. „Elektra valdomų stoglangių sistemos“ – transporto priemonės stogo judančios plokštės, kurios uždaromos jas užtraukiant arba nuleidžiant transporto priemonės teikiamos elektros energijos pagalba ir kurios neapima nukeliamų stogų sistemų. „Elektra valdomų pertvarų sistemos“ – sistemos, dalinančios lengvojo automobilio keleivių saloną į ne mažiau kaip dvi dalis, ir kurios uždaromos naudojant transporto priemonės tiekiamą elektros energiją. „Anga“ – didžiausia neužpildyta anga tarp elektra valdomo lango, pertvaros arba stoglangio vir- šutinio krašto arba slenkančios pusės krašto, atsižvelgiant į uždarymo kryptį, ir transporto priemonės lango, pertvaros arba stoglangio kraštą sudarančios konstrukcijos, žvelgiant iš trans- porto priemonės vidaus, arba pertvarų atveju – iš keleivių salono galo. Siekiant išmatuoti angą, iš transporto priemonės vidaus arba, kai taikoma, iš keleivių salono galo statmenai langui, stoglangiui arba pertvarai (kaip parodyta 1 brėžinyje) įtaisomas (nenaudojant jėgos) cilindrinis testavimo virbas;“ g) 3–3. 3 punktai pakeičiami ir išdėstomi taip: „3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. PARAIŠKA TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPUI GAUTI EB TIPO PATVIRTINIMĄ Pagal Direktyvos 70/156/EEB 3 straipsnio 4 dalį gamintojas pateikia paraišką gauti EB tipo patvirtinimą transporto priemonės tipui dėl jos vidaus įrangos. Informacinio dokumento pavyzdys pateikiamas 1 priedėlyje. Už tipo patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingam techninės priežiūros centrui turi būti pateikta:“; h) įterpiami šie punktai: „5. 5. 2. Elektra valdomos stoglangių sistemos 5. 5. 2. 1. Be to, elektra valdomų stoglangių sistemos ir jų valdymo mechanizmai atitinka toliau nurodyto 5. 8 punkto reikalavimus;“ i) 5. 8 ir 5. 8. 1 punktai pernumeruojami į 5. 9 ir 5. 9. 1 punktus; j) įterpiami šie punktai: „5. 8. Elektra valdomi langai, stoglangių sistemos ir pertvarų sistemos 5. 8. 1. Toliau nurodyti reikalavimai taikomi elektra valdomiems langams, stoglangių sistemoms arba pertvarų sistemoms, kad būtų maksimaliai sumažinta sužeidimų dėl jų neteisingo naudojimo ar nelaimingo atsitikimo rizika. 5. 8. 2. Įprastiniai naudojimo reikalavimai Išskyrus 5. 8. 3. punkte nurodytus atvejus, elektra valdomi langai, stoglangių sistemos arba per- tvarų sistemos gali būti uždaromos atsižvelgiant į vieną ar daugiau išvardytų sąlygų: 5. 8. 2. 1. Kai uždegimo raktelis yra įkištas į uždegimo spynelę bet kurioje veikimo padėtyje. 5. 8. 2. 2. Veikiant raumenų jėga, nesinaudojant transporto priemonės teikiama elektros energija. 5. 8. 2. 3. Kai transporto priemonės išorėje nepertraukiamai naudojama užrakinimo sistema. 5. 8. 2. 4. Tuo laiko momentu, kai išjungiama užvesta transporto priemonė ir (arba) ištraukiamas raktelis, iki tol, kol nė viena iš dviejų priekinių durelių neatidaroma pakankamai, kad galėtų išlipti kelei- viai. 5. 8. 2. 5. Kai uždarant elektra valdomą langą, stoglangius ar pertvarą nelieka ne didesnės kaip 4 mm ang- os. 110 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/25 t. 5. 8. 2. 6. Kai transporto priemonės durų, neturinčių viršutinio durų rėmo, elektra valdomas langas auto- matiškai užsidaro uždarius šias duris. Šiuo atveju, kaip nurodyta 2. 13 punkte, prieš užsidarant langui maksimalus tarpas negali būti didesnis negu 12 mm. 5. 8. 2. 7. Uždaryti nuotoliniu būdu leidžiama nepertraukiamai naudojant nuotolinio paleidimo prietaisą, jei tenkinama viena iš šių sąlygų: 5. 8. 2. 7. 1. nuotoliniu uždarymo prietaisu negalima uždaryti elektra valdomo lango, stoglangio arba per- tvaros didesniu kaip 11 metrų atstumu nuo transporto priemonės; 5. 8. 2. 7. 2. nuotoliniu uždarymo prietaisu neturi būti galima uždaryti elektra valdomo lango, stoglangio arba pertvaros: — jei uždarymo prietaisą ir transporto priemonę skiria matinis paviršius ir — jei atstumas tarp nuotolinio uždarymo prietaiso ir transporto priemonės yra didesnis negu 6 metrai. 5. 8. 2. 8. Vieno mygtuko paspaudimu uždaryti leidžiama tik vairuotojo durų elektra valdomą langą ir sto- glangį ir tik tuo momentu, kai uždegimo raktelis nustatytas variklio paleidimo pozicijoje. 5. 8. 3. Autoreversiniam mechanizmui taikomi reikalavimai 5. 8. 3. 1. Netaikomi jokie 5. 8. 2. punkte nurodyti reikalavimai, jei elektra valdomame lange, stoglangio sis- temoje arba pertvaroje yra įmontuotas autoreversinis prietaisas. 5. 8. 3. 1. 1. Šis prietaisas pakeičia lango, stoglangio arba pertvaros judėjimo kryptį prieš tai, kol jis prisis- paudžia didesne negu 100 N jėga, kai tarpo dydis nuo 200 mm iki 4 mm nuo elektra valdomo lango, pertvaros viršutiniojo krašto arba slenkančiojo stoglangio slenkančio krašto priekio, arba galinio pakeliamojo stoglangio krašto. 5. 8. 3. 1. 2. Suveikus šiam autoreversiniam mechanizmui, langas, stoglangis arba pertvara atsidaro į vieną iš šių padėčių: 5. 8. 3. 1. 2. 1. į padėtį, leidžiančią pusiau standų 200 mm skersmens cilindrinį virbą įkišti per tarpą, kad jis liestųsi tuose pačiuose taškuose, kurie buvo naudojami nustatyti 5. 8. 3. 1. 1 punkte nurodytą reversinį veikimą; 5. 8. 3. 1. 2. 2. į padėtį, kuri atitinka bent jau pirminę padėtį, prieš langui, stoglangiui arba pertvarai pradedant užsidaryti; 5. 8. 3. 1. 2. 3. į padėtį, kad tarpas būtų ne mažiau kaip 50 mm didesnis palyginus su ta padėtimi, kai ėmė veikti reversinis mechanizmas; 5. 8. 3. 1. 2. 4. kai stoglangis atsidaro pakildamas, kol gaunamas maksimalus kampinis tarpas. 5. 8. 3. 1. 3. Siekiant patikrinti elektra valdomus langus, stoglangius arba pertvaras reversiniais prietaisais, į tarpą iš transporto priemonės vidaus arba, jei tikrinama pertvarų sistema, – iš keleivių salono galo, įkišamas matavimo prietaisas arba testavimo virbas taip, kad cilindrinio virbo paviršius liestųsi su bet kuria transporto priemonės konstrukcijos dalimi, sudarančia lango, stoglangio angos arba pertvaros kraštą. Matavimo instrumento jėgos nuokrypio dydis neviršija 10 N/mm. Testavimo virbų padėtis (paprastai statmena langui, stoglangiui arba pertvarai) parodyta 3 priedėlio 1 brėžinyje. 5. 8. 4. Jungiklių išdėstymas ir valdymas 5. 8. 4. 1. 5. 8. 4. 2. Elektra valdomų langų, stoglangių arba pertvarų jungikliai yra išdėstomi ir valdomi taip, kad būtų sumažinta atsitiktinio užsidarymo rizika. Siekiant uždaryti minėtus įrenginius reikia neper- traukiamai aktyvuoti jungiklius, išskyrus 5. 8. 2. 6, 5. 8. 2. 8 arba 5. 8. 3 punktuose nurodytus atve- jus. Visus galinių langų, stoglangių ir pertvarų jungiklius, skirtus naudoti transporto priemonės gale sėdintiems asmenims, galima išjungti vairuotojo valdomu jungikliu, esančiu priekinių sėdynių R taškus kertančios vertikalios skersinės plokštumos priekyje. Vairuotojo valdomas jungiklis nėra būtinas, jei galiniame lange, stoglangyje arba pertvaroje yra įmontuotas autoreversinis prie- taisas. Tačiau jei vairuotojo valdomas jungiklis yra transporto priemonėje, juo negali būti val- domas autoreversinis prietaisas. Vairuotojo valdomas jungiklis yra tokioje vietoje, kad būtų kuo mažesnė galimybė jį atsitiktinai užkliudyti. Jis žymimas 4 priedėlyje parodytu ženklu. 13/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 111 5. 8. 5. Apsaugos įtaisai Visi apsaugos įtaisai, kurie naudojami siekiant energijos šaltinį apsaugoti nuo pažeidimų esant perkrovoms arba staiga užgesus varikliui, automatiškai nustatomi naudojant langą, stoglangį arba pertvarą valdantį jungiklį. 5. 8. 6. Informacinių aprašų instrukcijos 5. 8. 6. 1. Savininko transporto priemonės informaciniame apraše išdėstomos aiškios instrukcijos dėl elektra valdomų langų, stoglangių arba pertvarų, taip pat: 5. 8. 6. 1. 1. galimų pasekmių išaiškinimas (prispaudimo atveju); 5. 8. 6. 1. 2. su vairuotojo valdomo jungiklio naudojimu susiję nurodymai; 5. 8. 6. 1. 3. instrukcijos dėl pavojaus signalo, įspėjančio dėl pavojingų situacijų, gresiančių ypač vaikams, kai neteisingai naudojami arba aktyvuojami elektra valdomi langai, stoglangių sistemos arba pertvarų sistemos. Šioje informacijoje turėtų būti nurodoma vairuotojo atsakomybė, taip pat pateikiami nurodymai kitiems keleiviams bei rekomendacija iš transporto priemonės išlipti tik tuo atveju, jei uždegimo raktelis ištrauktas iš uždegimo spynelės; 5. 8. 6. 1. 4. instrukcijos dėl pavojaus signalo, įspėjančio dėl būtinybės ypač atsargiai naudotis nuotolinio uždarymo sistemomis (žr. 5. 8. 2. 7. punktą), pavyzdžiui, naudoti jį tik tuo atveju, kai jį valdantis asmuo aiškiai mato transporto priemonę ir yra užtikrintas, kad elektra valdomų langų, stoglan- gių arba pertvarų įranga nieko neprispaus;“ k) 6, 7 ir 8 punktai pakeičiami ir išdėstomi taip: „6. 6. 1. 6. 2. 6. 3. 7. 7. 1. 8. 8. 1. TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO EB TIPO PATVIRTINIMO SUTEIKIMAS Jei atsižvelgiama į atitinkamus reikalavimus, EB tipo patvirtinimas suteikiamas pagal Direktyvos 70/156/EEB 4 straipsnio 3 dalį. EB tipo patvirtinimo liudijimo pavyzdys pateiktas 2 priedėlyje. Pagal Direktyvos 70/156/EEB VII priedo nuostatas, patvirtinimo numeris suteikiamas kiekvie- nam patvirtintam transporto priemonės tipui. Ta pati valstybė narė kitam transporto rūšies tipui tokio paties numerio nesuteikia. TIPO MODIFIKACIJOS IR PATVIRTINIMŲ PAKEITIMAI Modifikavus pagal šią direktyvą patvirtintą tipą, taikomos Direktyvos 70/156/EEB 5 straipsnio nuostatos. GAMYBOS ATITIKTIS Gamybos atitikties užtikrinimo priemonių imamasi laikantis Direktyvos 70/156/EEB 10 straips- nio nuostatų;“ l) įterpiami šie priedėliai: 112 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/25 t. „1 priedėlis 13/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 113 2 priedėlis 114 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/25 t. 3 priedėlis 13/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 115 4 priedėlis “


title: WRITTEN QUESTION P-0638/00 by Adriana Poli Bortone (UEN) to the Commission. Aid for farmers.

eurovoc_concepts:
EU aid
European Commission
European Parliament
Kosovo
aid to agriculture
economic reconstruction
export refund
interinstitutional relations (EU)
programme budgeting

text: C 46 E/22 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 breeders)? What will be the implications for some sectors of agriculture whose principal customers are in the export and processing sector, in view of the problem of continuity which may arise, particularly in undertakings which depend on certain products? Are there any studies or reports on this subject? (2001/C 46 E/026) WRITTEN QUESTION E-0633/00 by Mar(cid:237)a Ayuso GonzÆlez (PPE-DE) to the Commission (3 March 2000) Subject: The social and economic effects which the progressive withdrawal of export refunds would have on the processing and export sector In view of the World Trade Organisation(cid:146)s move towards having export refunds reduced or withdrawn, and in view of the many marketing and export companies which receive export refunds and which are involved in pre-export production or processing operations, has the Commission given any consideration to the social and economic effects which the gradual withdrawal of export refunds (which, in the case of many products, have become essential or crucial to the feasibility of export sales and even to the survival of companies) would have on the processing and export sector? Can it provide any studies or reports on the subject? Joint answer to Written Questions E-0631/00 and E-0633/00 given by Mr Fischler on behalf of the Commission (13 April 2000) The negotiation approach for agriculture outlined in the communication from the Commission to the Council and to the Parliament on the EU approach to the Millennium Round (1) is still relevant. In this communication it was stated that the decisions adopted regarding the reform of the common agricultural policy (CAP) within the framework of Agenda 2000 would constitute essential elements in defining the Commission(cid:146)s negotiating mandate for the future multilateral negotiations at the World Trade Organisa- tion. This communication does not refer to elimination of export subsidies. It should, however, be recalled that the decisions taken regarding reform of the CAP would diminish the need for export subsidies, since market price support is reduced and support to the farmers is granted to a larger degree as direct payments. As a consequence of such reform measures, agricultural basic products will remain available for the processing industry at lower prices than at present, and the need for export subsidies for processed product will also be reduced. In addition, the Commission is considering modernisation of the inward processing regime with a view to improving transparency and predictability in the administration of the regime. The Commission is not aware of studies or reports as mentioned by the Honourable Member. (1) COM(1999) 331 final. (2001/C 46 E/027) WRITTEN QUESTION P-0638/00 by Adriana Poli Bortone (UEN) to the Commission (28 February 2000) Subject: Aid for farmers Does the Commission intend to involve Parliament in the process of granting direct aids to producers and agricultural export subsidies for the period 2000 to 2006? The agricultural sector is continually penalised 13. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 46 E/23 by the fact that massive funds are being diverted from it to pay for the reconstruction of Kosovo. It appears that the Commission once again intends to fly in the face of Parliament(cid:146)s wishes and give preference to industry over agriculture, which, against the depressing backdrop of rising unemployment, is a sector deserving of support. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (20 March 2000) The amount of direct income payments for those sectors concerned by Agenda 2000 reforms has been fixed within the Agenda 2000 package. The Parliament participated in Agenda 2000 legislation according to the relevant rules. Detailed rules for determining export subsidies, have been established for each sector. The refund amounts are normally fixed after consultation of the relevant management committee. The Commission has currently no intention to propose any change of these rules. Supporting democracy, peace and stability in the Kosovo region represents a major challenge for the Community. For 2001 and 2002 the Commission will propose a decrease of € 300 million in the existing annual financial perspective ceiling for sub-heading 1a of the Community budget concerning the common agricultural policy (CAP) excluding rural development, with a corresponding increase in heading four concerning external relations. It is important to distinguish between the level of the financial perspective ceiling and the real funding requirements of the CAP. The reduction of the level of the ceiling for sub- heading 1a does not imply decreased support to farmers nor questioning of the CAP reform decisions taken in Berlin. In the Commission(cid:146)s view, the real budgetary needs of the CAP in 2001, based on the common market organisations as reformed in Berlin, are below the existing ceiling by an amount which is sufficient to accommodate the reduction of € 300 million. (2001/C 46 E/028) WRITTEN QUESTION P-0640/00 by Lissy Gr(cid:246)ner (PSE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Access to the EU interpreting service In addition to the conditions set out in the notice of competition, candidates for competition COM/ 1. LA/1051 for interpreters at the Commission were required to meet the further requirement of having followed a higher-education course lasting at least four years, a requirement of which they were not informed until their applications were rejected. How does the Commission explain this poor treatment of candidates? 2. What educational requirements (cid:129) specific designation of diploma and type of higher-education establishment and minimum duration of higher-education studies (cid:129) were met by applicants from the various Member States who were admitted to competition COM/LA/1051 and to previous interpreting competitions? According to paragraph II. B. 2 of the notice of open competition COM/LA/1051, the jury was to take 3. account of the different education systems when making its selection. (a) Does the Commission base this decision on Directive 89/48/EEC and on the minimum duration for higher-education studies specified therein? (b) How does it justify any deviation from full application of that Directive?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0550/00 von Astrid Lulling (PPE-DE) an die Kommission. Verfahren der Kommission gegen die im Gesetz Évin (Frankreich) vorgesehenen Einschränkungen für die Fernsehübertragung von im Ausland stattfindenden Sportveranstaltungen in Frankreich.

eurovoc_concepts:
EU law
France
advertising
alcoholic beverage
freedom to provide services
health policy
national law
opinion
programmes industry
single market
sporting event

text: 21. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 330 E/185 (2000/C 330 E/212) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0550/00 von Astrid Lulling (PPE-DE) an die Kommission (28. Februar 2000) Betrifft: Verfahren der Kommission gegen die im (cid:132)Gesetz (cid:201)vin(cid:147) (Frankreich) vorgesehenen Einschr(cid:228)nkungen f(cid:252)r die Fernseh(cid:252)bertragung von im Ausland stattfindenden Sportveranstaltungen in Frankreich Im M(cid:228)rz 1995 haben die franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden die Ausstrahlung mehrerer ausl(cid:228)ndischer Sportveranstal- tungen in den franz(cid:246)sischen Fernsehprogrammen wegen der Pr(cid:228)senz von Werbeplakaten f(cid:252)r bestimmte Marken von alkoholischen Getr(cid:228)nken untersagt. Die franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden sind n(cid:228)mlich der Auffassung, da(cid:223) das Erscheinen von Werbeplakaten der durch das (cid:132)Gesetz (cid:201)vin(cid:147) untersagten Werbung gleichzustellen sei. Im Anschlu(cid:223) daran haben die Berufsverb(cid:228)nde der franz(cid:246)sischen Winzer CNIV ((cid:132)ComitØ national des interprofessions des vins (cid:224) appellation d(cid:146)origine(cid:147)) und CIVB ((cid:132)ComitØ interprofessionnel des vins de Bordeaux(cid:147)) bei der Kommission eine gegen Frankreich gerichtete Beschwerde wegen Versto(cid:223)es gegen den freien Dienstleistungsverkehr eingereicht. Die Kommission hat am 2. Juli 1996 Frankreich eine begr(cid:252)ndete Stellungnahme (cid:252)bermittelt, in der sie die Einschr(cid:228)nkung des freien Dienstleistungsverkehrs feststellt und f(cid:246)rmlich verurteilt. In diesem Zusammen- hang h(cid:228)lt die Kommission fest, da(cid:223) die extraterritorialen Aspekte des (cid:132)Gesetzes (cid:201)vin(cid:147) dem Binnenmarkt zuwiderlaufen und einen offenkundigen Versto(cid:223) gegen den Grundsatz des freien Dienstleistungsverkehrs darstellen. Nachdem Frankreich im Jahre 1995 einseitig einen diesbez(cid:252)glichen Verhaltenskodex angenommen hatte, wurde dieser k(cid:252)rzlich dahingehend ge(cid:228)ndert, da(cid:223) die Sportveranstaltungen zum in (cid:132)binationale Veranstal- tungen(cid:147), bei denen die Beschr(cid:228)nkungen des (cid:132)Gesetzes (cid:201)vin(cid:147) weiterhin gelten, einerseits und (cid:132)multilaterale ist, andererseits Veranstaltungen(cid:147), bei denen die Werbung f(cid:252)r alkoholische Getr(cid:228)nke k(cid:252)nftig erlaubt aufgeteilt werden. Dieses Vorgehen hat insofern diskriminierenden Charakter, als nur die gro(cid:223)en Hersteller von alkoholischen Getr(cid:228)nken (cid:252)ber die erforderlichen finanziellen Mittel verf(cid:252)gen, um im Rahmen von (cid:132)multilateralen(cid:147) Sportveranstaltungen Werbung betreiben zu k(cid:246)nnen. Die kleinen und mittleren Hersteller von alkoholi- schen Getr(cid:228)nken, wie beispielsweise die Erzeuger von Qualit(cid:228)tswein, haben somit keine M(cid:246)glichkeit, im Rahmen von Sportveranstaltungen, die ihnen zug(cid:228)nglich sind, f(cid:252)r ihre Produkte zu werben. Wird die Kommission angesichts ihrer begr(cid:252)ndeten Stellungnahme vom 2. Juli 1996 sowie des j(cid:252)ngsten Vorgehens Frankreichs beschlie(cid:223)en, den Gerichtshof der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften mit dieser Angele- genheit zu befassen? Wenn ja, wann gedenkt sie diesen Schritt zu unternehmen? Antwort von Frederik Bolkestein im Namen der Kommission (10. April 2000) Die Kommission pr(cid:252)ft diese Angelegenheit sehr sorgf(cid:228)ltig angesichts der gro(cid:223)en Besorgnis, die sie im Parlament hervorgerufen hat. Die Kommission teilt diese Besorgnis, was wiederum erkl(cid:228)rt, warum sie 1996 beschlo(cid:223), in der Sache eine mit Gr(cid:252)nden versehene Stellungnahme an Frankreich zu richten. Wie von der Kommission seinerzeit (cid:246)ffentlich angemerkt wurde, hielt sie die Ma(cid:223)nahmen der franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden zur Durchsetzung der (cid:132)Loi Evin(cid:147) f(cid:252)r unvereinbar mit dem Gemeinschaftsrecht, das ungerechtfertigte Beschr(cid:228)nkungen der Dienst- leistungsfreiheit verbietet (Artikel 49 (ex-Artikel 59) EG-Vertrag). Das Ziel des Schutzes der (cid:246)ffentichen Gesundheit wird von der Kommission uneingeschr(cid:228)nkt unterst(cid:252)tzt, im Falle dieses Gesetzes war sie jedoch der Aufassung, da(cid:223) die Auslegung und die Durchsetzungsma(cid:223)nahmen in keinem angemessenen Verh(cid:228)ltnis zu diesem Ziel st(cid:252)nden. Angesichts des Interesses, das das Parlament an dieser Frage bekundet hat, hat das f(cid:252)r Binnenmarktfragen zust(cid:228)ndige Kommissionsmitglied beschlossen, sich pers(cid:246)nlich um eine wirksame L(cid:246)sung zu k(cid:252)mmern. Der Kommissar wird sich daher bem(cid:252)hen, das Vertragsverletzungsverfahren in naher Zukunft bei einem Treffen mit den zust(cid:228)ndigen franz(cid:246)sischen Ministern in Paris auf h(cid:246)chster Ebene zu er(cid:246)rtern. Er hofft, da(cid:223) mit den franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden eine zufriedenstellende L(cid:246)sung gefunden wird