title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0486/00 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen. Aflønning af personalet ved den Den Europæiske Investeringsbank (EIB).

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
confidentiality
decision-making body (EU)
pay cut
remuneration of work
tax on income
wage cost

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/197 (2000/C 303 E/225) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0473/00 af Olivier Dupuis (TDI) til Kommissionen (24. februar 2000) Om: Albansk medlemskab af WTO Medlem af Kommissionen, Lamy, giver i sit svar 2526/99 (1) om albansk medlemskab af WTO undvigende oplysninger om de fremskridt, der er gjort med hensyn til indfłrelse af WTO-harmonerende bestemmelser, og bekr(cid:230)fter, at Albaniens medlemskab af WTO er g(cid:229)et ind i sidste forberedelsesfase. Lamy har imidlertid undladt at besvare det vigtigste spłrgsm(cid:229)l til Kommissionen, nemlig om den kan bekr(cid:230)fte (cid:129) eller afvise (cid:129) forlydender om, at Albaniens medlemskab af WTO skulle v(cid:230)re blevet et stridsspłrgsm(cid:229)l i en tvist mellem Frankrig og et andet af WTO(cid:146)s medlemslande, en tvist, som intet skulle have at głre med selve spłrgsm(cid:229)let om Albaniens medlemskab af WTO? Hvilke foranstaltninger har Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald truffet eller har den til hensigt at tr(cid:230)ffe, for at Albanien, i overensstemmelse med den afgłrelse, Unionen har truffet, hurtigt kan blive fuldgyldigt medlem af WTO? (1) EFT C 219 af 1. 8. 2000, s. 177. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pascal Lamy (20. marts 2000) Kommissionen beklager, hvis det (cid:230)rede medlem mener, at det tidligere svar var undvigende. Forholdet er, at EU ikke var i stand til at acceptere de forpligtelser, der var foresl(cid:229)et af Albanien for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r audiovisuelle tjenesteydelser. Disse forpligtelser ville, hvis de blev opfyldt, h(cid:230)mme udviklingen i Albaniens fremtidige forbindelser med EU med hensyn til politikken p(cid:229) det audiovisuelle omr(cid:229)de, med risiko for at Albanien blev udelukket fra at deltage i de forskellige EU-programmer som f. eks. Media. Forpligtelserne blev foresl(cid:229)et p(cid:229) et tidspunkt, hvor alle de bilaterale forhandlinger om Albaniens tiltr(cid:230)delse af Verdenshandelsorganisationen (WTO) var afsluttet, og det skete efter anmodning fra USA. I betragtning af den amerikanske industris begr(cid:230)nsede markedsinteresser i Albanien, var der risiko for, at de ameri- kanske anmodninger ville virke mod hensigten, da de yderligere vil kunne forsinke Albaniens integrering i Europa, som er kernen i EU(cid:146)s strategi for Balkanlandene. involveret Kommissionen er derfor aktivt tiltr(cid:230)delse af WTO, som EU g(cid:229)r st(cid:230)rkt ind for, kan ske s(cid:229) hurtigt som muligt. forhandlinger med de interesserede parter, s(cid:229) Albaniens i (2000/C 303 E/226) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0486/00 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen (15. februar 2000) Om: Aflłnning af personalet ved den Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank (EIB) I Den Europ(cid:230)iske Investeringsbanks budget er der afsat ca. ecu 129 mio til d(cid:230)kning af lłnninger til de ca. 1000 ansatte (998 for at v(cid:230)re helt korrekt). Dette antal omfatter ikke blot de łverste ledere, hvis lłnninger belłber sig til ca. ecu 260. 000 om (cid:229)ret, men ogs(cid:229) det almindelige administrative personale. 1. Hvordan er EIB(cid:146)s forvaltningsorganer sammensat? 2. Vil Kommissionen give oplysninger om lłnninger og beskatning (brutto- og nettolłnninger inklusive andre ydelser)? 3. Hvor stor er den samlede gennemsnitlige lłn for de łverste ledere (EIB-ansatte)? C 303 E/198 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 4. Er det rigtigt, at udgifterne til bankens 1000 ansatte (cid:129) beregnet p(cid:229) grundlag af gennemsnitslłnnen p(cid:229) hvert niveau inklusive lłn og ydelser, der betales af institutionen (cid:129) belłber sig til ca. 130 mio euro pr. (cid:229)r, dvs. det dobbelte af den europ(cid:230)iske gennemsnitslłn for bankansatte, som svarer til under euro 52. 000 om (cid:229)ret? 5. Er det sandt, at medlemmerne af bankens bestyrelse samlet modtager over 50 mio lire netto om m(cid:229)neden? 6. Er det sandt, at generaldirektłrerne tjener 40 mio lire netto om m(cid:229)neden? 7. Er det sandt, at kun lłnningerne op til afdelingschefniveau offentliggłres? 8. Er det sandt, at EIB betaler visse ledere i forskellige stillinger lłnninger p(cid:229) euro 500. 000 om (cid:229)ret? 9. Mener Kommissionen, at der błr foretages en 30 % nedsk(cid:230)ring i ovenn(cid:230)vnte lłnninger med virkning fra 1. januar 2000? 10. Hvor meget har samtlige ledere og samtlige ansatte i EIB f(cid:229)et udbetalt i lłn i 1998? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (13. marts 2000) P(cid:229) grund af det (cid:230)rede medlems meget specifikke spłrgsm(cid:229)l sendte Kommissionen dem til Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank (EIB), der svarede som fłlger: EIB(cid:146)s ledelsesorganer best(cid:229)r af 1) Styrelsesr(cid:229)det best(cid:229)ende af en minister pr. medlemsstat, normalt ministeren med ansvar for łkonomi og finans eller skatteministeren, 2) Bestyrelsen, der best(cid:229)r af 25 medlemmer og 13 suppleanter, 3) Direktionen, EIB(cid:146)s udłvende organ, som best(cid:229)r af Bankens formand og 7 n(cid:230)stform(cid:230)nd og 4) Revisionsudvalget, EIB(cid:146)s eksterne revisionsorgan, som best(cid:229)r af 4 personer, der er udvalgt blandt de kredse, der foretager ekstern kontrol af offentlige eller private finanser inden for Den Europ(cid:230)iske Union. Medlemmerne af de under 2)-4) anfłrte instanser udn(cid:230)vnes af Styrelsesr(cid:229)det. Der głres rede for sammens(cid:230)tningen af og ansvarsfordelingen mellem EIB(cid:146)s ledende organer i Bankens (cid:229)rsberetning, som det (cid:230)rede medlem henvises til. -. EIB anvender 126,359 mio. EUR til sine personaleudgifter, som det i łvrigt fremg(cid:229)r af Bankens (cid:229)rsberetning (1). Disse omkostninger vedrłrer Bankens personale (998 stillinger) samt de 8 medlemmer af Direktionen. Det skal n(cid:230)vnes, at kun 70 % af dette belłb (cid:129) svarende til 88,5 mio. EUR (cid:129) anvendes til lłnomkostninger, og at restbelłbet (37,589 mio. ) anvendes til d(cid:230)kning af udgifter af social karakter. Til forskel fra Unionens andre institutioner d(cid:230)kker EIB nemlig selv direkte udgifterne til sygekasse, pensioner, vuggestue og błrnehave samt til stłtte til kantine for personalet. Med hensyn til aflłnningen af Bankens łverste ledere skal det understreges, at Direktionens medlem- mer i henhold til Styrelsesr(cid:229)dets afgłrelse aflłnnes som Kommissionens formand og n(cid:230)stform(cid:230)nd. I samme (cid:229)nd har EIB(cid:146)s generaldirektłrer en lłn, der svarer til deres kollegers i de łvrige EU- institutioner. Dette betyder, at det tal, det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner som nettolłn p(cid:229) 40 mio. ITL pr. m(cid:229)ned (eller 20 658,28 EUR) for EIB(cid:146)s generaldirektłrer ligger mere end 35 % over de faktisk udbetalte lłnninger. Bestyrelsens medlemmer, der tr(cid:230)der sammen 11 gange om (cid:229)ret, aflłnnes ikke af Banken; de modtager blot et fast belłb p(cid:229) 50 EUR til d(cid:230)kning af omkostningerne i forbindelse med deres faktiske deltagelse i et bestyrelsesmłde. Dette belłb er fortsat det samme som i 1958. Styrelsesr(cid:229)dets medlemmer modtager fra Banken hverken lłn eller młdegodtgłrelse. 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/199 Strukturen i grundlłnningerne for EIB(cid:146)s personale afspejler i det store og hele grundlłnningerne til tjenestem(cid:230)nd og łvrige ansatte i EU; de fordeler sig som fłlger: EIB-grundlłn (1998) Ans(cid:230)ttelseskategori Gennemfłrelsespersonale Planl(cid:230)gningspersonale Ledende personale Minimum 1 891,48 3 715,03 7 466,13 (i EUR) Maksimum 4 950,88 10 651,64 14 610,10 Det fremg(cid:229)r af disse tal, at forholdet mellem den teoretisk laveste og den teoretisk hłjeste lłn er p(cid:229) 1:7,7, hvilket er langt mindre end normen inden for det europ(cid:230)iske bankv(cid:230)sen. Endvidere skal det understreges, at der hidtil ikke er nogen medlemmer af EIB(cid:146)s ledende personale, der aflłnnes p(cid:229) hłjeste lłntrin i henhold til tabellen. Der opkr(cid:230)ves EU-skat af alle disse lłnninger; den hłjeste sats er p(cid:229) 45 %, og provenuet tilfalder EU(cid:146)s budget. Det (cid:230)rede medlem głres opm(cid:230)rksom p(cid:229) visse specifikke forhold for EIB, der m(cid:229) tages med i betragtning ved en vurdering af ovenn(cid:230)vnte tal: (cid:129) Til forskel fra de łvrige EU-institutioner er EIB i henhold til sine vedt(cid:230)gter selvfinansierende og d(cid:230)kker sine driftsudgifter ved hj(cid:230)lp af indt(cid:230)gterne af sin udl(cid:229)nsvirksomhed. EIB klarer s(cid:229)ledes sig selv og ligger ikke hverken EU(cid:146)s eller medlemsstaternes budget til last. (cid:129) Til forskel fra de łvrige institutioner g(cid:230)lder det endvidere, at der mellem Banken og dens ansatte best(cid:229)r et kontraktm(cid:230)ssigt og ikke et vedt(cid:230)gtsm(cid:230)ssigt ans(cid:230)ttelsesforhold; i łvrigt har Banken fastholdt en ugentlig arbejdstid p(cid:229) 40 timer. Begge disse faktorer kombineret med EIB(cid:146)s bank- specifikke virksomhed, der afspejles i det forhold, at planl(cid:230)gningspersonalet og det ledende personale tilsammen udgłr 55 % af personalet, m(cid:229) tages i betragtning ved en vurdering af det gennemsnitlige lłnniveau for Bankens ansatte. (cid:129) Endelig skal det bem(cid:230)rkes, at lłnningerne til EIB(cid:146)s ansatte i henhold til s(cid:230)dvanlig bankpraksis fasts(cid:230)ttes individuelt og er et led i ans(cid:230)ttelsesforholdet mellem arbejdstager og arbejdsgiver. Dog ved alle Bankens ansatte, hvor meget den laveste og den hłjeste lłn inden for den p(cid:229)g(cid:230)ldendes kategori udgłr. Afslutningsvis skal det understreges, at det belłb, der rent faktisk anvendes til aflłnning af Bankens ansatte (88,5 mio. EUR ud af de 126,359 mio. EUR til personaleomkostninger), ligger 30 % under det tal, det (cid:230)rede medlem oplyste. Endelig skal Kommissionen ogs(cid:229) henvise til, at EIB er en uafh(cid:230)ngig institution, der ejes direkte af medlemsstaterne og arbejder efter retningslinjer fastsat af Bankens styrelsesr(cid:229)d. Yderligere oplysninger med hensyn til aflłnning af Bankens ansatte f(cid:229)s ved direkte henvendelse til Bankens styrelsesr(cid:229)d eller til Banken. (1) »Tabs- og vindingskonto«, EIB(cid:146)s (cid:229)rsberetning 1998, s. 74. Eftersom de oplysninger, det (cid:230)rede medlem henviser til, vedrłrer 1998, henviser tallene i n(cid:230)rv(cid:230)rende svar ogs(cid:229) til dette regnskabs(cid:229)r, det sidste, hvor der blev foretaget revisionsp(cid:229)tegning. (2000/C 303 E/227) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0498/00 af Luciana Sbarbati (ELDR) til Kommissionen (17. februar 2000) Om: Foranstaltninger for personer, der lider af neurodegenerative sygdomme I takt med den stigende levealder sker der ogs(cid:229) en stigning i de aldersbetingede sygdomstilf(cid:230)lde. Et selvst(cid:230)ndigt liv l(cid:230)ngst muligt for de (cid:230)ldre bl. a. gennem forebyggende pleje, forskellige stłttestrukturer og sygdomsinformation er en vigtig m(cid:229)ls(cid:230)tning for EU(cid:146)s socialpolitik


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0387/00 van Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) aan de Commissie. Het enteren van Galicische vaartuigen door schepen van het Ierse leger.

eurovoc_concepts:
Galicia
Ireland
common fisheries policy
fishing regulations

formats: html pdf print

text: C 374 E/64 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/074) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0387/00 van Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) aan de Commissie (15 februari 2000) Betreft: Het enteren van Galicische vaartuigen door schepen van het Ierse leger De afgelopen dagen zijn Galicische vissersvaartuigen die in de wateren van Gran Sol opereerden door schepen van de Ierse marine geºnterd omdat zij niet aan de technische normen zouden beantwoorden. De vaartuigen werden pas vrijgegeven nadat een symbolische boete was betaald, maar dat neemt niet weg dat de vissers door het stilleggen van hun vaartuigen economisch zwaar benadeeld zijn. Is de Europese Commissie op de hoogte van deze feiten die zich stelselmatig voordoen en van het feit dat de Galicische vloot onder druk wordt gezet? Acht zij dit gedrag van de Ierse autoriteiten gepast? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (13 maart 2000) De Commissie is niet op de hoogte van de door het geachte parlementslid genoemde feiten. Het geachte parlementslid wordt daarom verzocht om de Commissie hierover precieze gegevens te verstrekken, zodat zij het nodige onderzoek kan verrichten. (2000/C 374 E/075) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0392/00 van Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) aan de Commissie Betreft: Beginsel van openbaarheid en bronbescherming (8 februari 2000) In de Zweedse pers heeft Commissielid Neil Kinnock erop gewezen dat het openbaarheidsbeginsel en bronbescherming naar Zweeds model voor de EU-Commissie niet bruikbaar zijn. Volgens Kinnock moeten kennelijk belangrijke besluiten informeel worden genomen als het openbaarheidsbeginsel wordt ingevoerd, en zou de bescherming van de informant tot meer geheimzinnigdoenerij leiden. Kinnock onderstreepte verder dat Paul van Buitenen van een goede klokkenluider die geknoei binnen de Commissie aan het licht bracht, is veranderd in een slechte informant die de Commissie als instelling zwartmaakt. Kan Commissielid Kinnock nader verklaren op welke gronden hij tot de conclusie is gekomen dat van het openbaarheidsbeginsel en de bescherming van de informant een effect zou uitgaan dat tegengesteld is aan hetgeen wordt beoogd als deze beginselen binnen de EU zouden worden toegepast? Kan het Commissielid nader beschrijven wat er in het optreden van Paul van Buitenen de oorzaak van is geweest dat hij van een goede in een slechte klokkenluider is veranderd? Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (24 maart 2000) De Commissie heeft onlangs haar voorstel voor een verordening inzake de toegang van het publiek tot documenten van de Europese Instellingen (1) gepubliceerd. In dat voorstel zijn de beginselen en regels opgenomen die naar het oordeel van de Commissie noodzakelijk zijn om transparantie voor de Europese burgers met betrekking tot de informatie die in het bezit is van de Instellingen, te garanderen. De Commissie heeft bij het opstellen van haar voorstel rekening gehouden met de positieve ervaring die zij heeft opgedaan in verband met de gedragscode (2), met de wetgeving van de lidstaten inzake de toegang tot documenten, en vooral de goede handelwijzen in de Noordse landen, en met de specifieke situatie van de Gemeenschappen. Het Parlement en de Raad zullen deze tekst bespreken en uiteindelijk de bindende regels terzake vaststellen


title: Résolution du Parlement européen sur le projet de communication de la Commission aux États membres fixant des orientations pour une Initiative communautaire concernant la coopération transeuropéenne et destinée à favoriser un développement harmonieux et équilibré du territoire européen (INTERREG) (COM(1999) 479 — C5-0243/1999 — 1999/2178(COS))

eurovoc_concepts:
EU initiative
cross-border cooperation
economic development
enlargement of the Union
regional development
sustainable development
town and country planning
transport policy

formats: pdf print

text: 29. 11. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 339/47 Mardi, 15 février 2000 invite la Commission et les États membres à veiller à la mise en œuvre d’une vaste campagne de 24. publicité et de communication en faveur de la nouvelle initiative URBAN; 25. demande à la Commission et aux États membres de fournir une information complète et transpa- rente sur les procédures de sélection et sur la méthodologie appliquées à l’initiative URBAN, et d’informer régulièrement le Parlement sur la mise en œuvre du programme URBAN; se félicite de la création, dans le fonds, d’un mécanisme horizontal permettant l’échange de bonnes 26. pratiques et valorisant les approches novatrices en matière de régénération urbaine; demande à la Commission d’informer le Parlement, dans le cadre du code de conduite, sur les orga- 27. nismes qui participeront à ce programme; charge sa Présidente de transmettre la présente résolution à la Commission et aux gouvernements 28. des États membres. 4. Développement harmonieux et équilibré du territoire européen (Interreg) A5-0028/2000 Résolution du Parlement européen sur le projet de communication de la Commission aux États membres fixant des orientations pour une Initiative communautaire concernant la coopération transeuropéenne et destinée à favoriser un développement harmonieux et équilibré du territoire européen (Interreg) (COM(1999) 479 / C5-0243/1999 / 1999/2178(COS)) Le Parlement européen,. vu le projet de communication de la Commission aux États membres (COM(1999) 479. C5-0243/1999),. vu l’article 299, paragraphe 2, du traité CE,. vu le règlement (CE) no 1260/1999, du 21 juin 1999, portant dispositions générales sur les Fonds structurels (1),. vu le règlement (CE) no 1783/1999, du 12 juillet 1999, du Parlement européen et du Conseil, relatif au Fonds européen de développement régional (2),. vu le code de conduite du 6 mai 1999 entre le Parlement européen et la Commission sur la mise en œuvre par la Commission des politiques structurelles (3),. vu sa résolution du 3 mai 1994 sur l’initiative communautaire concernant la coopération transfronta- lière et les réseaux énergétiques sélectionnés (Interreg II) (4),. vu sa résolution du 28 mars 1996 sur l’initiative communautaire concernant la coopération transna- tionale dans le domaine de l’aménagement du territoire (Interreg II C) (5),. vu sa résolution du 16 mai 1997 sur la coopération transfrontalière et interrégionale (6),. vu sa résolution du 2 juillet 1998 sur l’aménagement du territoire et le schéma de développement de l’espace communautaire (7), (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) JO L 161 du 26. 6. 1999, p. 1. JO L 213 du 13. 8. 1999, p. 1. JO C 279 du 1. 10. 1999, p. 488. JO C 205 du 25. 7. 1994, p. 116. JO C 117 du 22. 4. 1996, p. 70. JO C 167 du 2. 6. 1997, p. 245. JO C 226 du 20. 7. 1998, p. 42. C 339/48 Journal officiel des Communautés européennes FR 29. 11. 2000 Mardi, 15 février 2000. vu les conclusions du Conseil européen de Berlin, des 24 et 25 mars 1999, selon lesquelles au moins 50 % des crédits pour engagements affectés aux Initiatives communautaires seront alloués à l’initiative Interreg, dans le cadre de laquelle une attention particulière devrait être accordée aux activités trans- frontières, notamment dans la perspective de l’élargissement et pour les États membres qui ont des frontières étendues avec les pays candidats et les pays ayant en commun une frontière avec l’Union, ainsi qu’à une meilleure coordination avec les programmes PHARE, TACIS et MEDA,. vu l’Accord interinstitutionnel du 6 mai 1999 sur la discipline budgétaire et l’amélioration de la pro- cédure budgétaire (1) et les perspectives financières qui en font partie intégrante,. vu les décisions arrêtées par le Conseil des ministres chargés de l’aménagement du territoire et de la politique urbaine et régionale, qui s’est tenu à Tampere les 4 et 5 octobre 1999,. vu le rapport annuel de la Cour des comptes sur l’exercice 1998 (2),. vu l’article 160 de son règlement,. vu le rapport de la commission de la politique régionale, des transports et du tourisme ainsi que les avis de la commission de l’emploi et des affaires sociales et de la commission de l’industrie, du commerce extérieur, de la recherche et de l’énergie (A5-0028/2000), A. B. C. D. E. F. G. H. I. considérant les difficultés rencontrées par le passé par les régions frontalières, terrestres et maritimes, qui ont été séparées économiquement, socialement et culturellement du fait de la présence de fron- tières et converties en zones périphériques des États dont elles font partie, considérant que les frontières nationales ne doivent pas constituer un obstacle au développement équi- libré, à la cohésion territoriale et à l’intégration du territoire européen, considérant que les régions frontalières ont rencontré des difficultés dans la mise en place d’une poli- tique environnementale commune, ce qui a fait et fait encore obstacle à une gestion cohérente des écosystèmes, considérant l’importance que la coopération transfrontalière, transnationale et interrégionale revêt pour l’unification européenne des points de vue institutionnel, économique et social (flux migratoires), ainsi que sa contribution à la paix, à la sécurité, à la stabilité, à la cohésion territoriale et au respect des droits des minorités, considérant que la mise en place du marché intérieur et de l’Union économique et monétaire ainsi que le prochain élargissement de l’Union aux pays d’Europe centrale et orientale, à Malte et à Chypre constituent une nouvelle donne pour les régions frontalières; considérant que, de ce fait, la liste des régions éligibles à la coopération transfrontalière doit être actualisée afin de tenir compte de ces nou- velles réalités, considérant que le processus d’élargissement de l’Union européenne à de nouveaux pays doit impliquer une démarche d’intégration des sociétés, des économies et des territoires, considérant que l’espace européen doit être considéré comme un tout pour un développement harmo- nieux de l’Union et que l’intégration des régions frontalières est un élément essentiel de l’élaboration d’une future politique d’aménagement du territoire européen, basée sur la mise en œuvre du polycen- trisme prévu par le SDEC, considérant que la coopération interrégionale contribue largement à associer les collectivités locales et régionales au processus d’intégration européenne, considérant qu’il faut promouvoir une participation plus active des pouvoirs locaux et régionaux et une revalorisation, en général, de leur rôle pour ce qui concerne les initiatives communautaires en tenant compte du fait que, souvent, les collectivités locales et régionales ont des capacités de coopéra- tion très limitées en raison de la diversité des cadres juridiques et de la disparité des niveaux de déve- loppement de part et d’autre d’une même frontière, J. considérant que les initiatives communautaires ne doivent servir à financer que les mesures qui pré- sentent une valeur ajoutée à l’échelle communautaire ou qui visent à remédier aux problèmes retenus par les cadres communautaires d’appui (CCA), (1) (2) JO C 172 du 18. 6. 1999, p. 1. JO C 349 du 3. 12. 1999, p. 1. 29. 11. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 339/49 Mardi, 15 février 2000 K. L. considérant qu’il y a lieu d’éviter les effets pervers découlant du développement parallèle de projets d’infrastructures distincts de chaque côté de la frontière et de garantir des stratégies communes de développement, assorties de volets novateurs en ce qui concerne les organismes de gestion, considérant que l’initiative communautaire Interreg II a recueilli une large adhésion et que son succès reconnu pourrait contribuer à la création d’une véritable politique communautaire d’aménagement du territoire; 1. se félicite de la poursuite d’Interreg; constate avec satisfaction que dans le projet d’orientations à l’examen, la Commission a fait siennes d’importantes recommandations qui avaient été formulées dans des rapports antérieurs du Parlement relatifs à Interreg; marque son accord sur la priorité accordée à Interreg III et sur la dotation financière qui lui est allouée en conséquence; 2. regrette que la Commission ait présenté tardivement son projet et que ni les régions ni les organisa- tions régionales représentatives n’aient été associées à l’élaboration du projet; dans ce contexte, invite la Commission à garantir à l’avenir, en particulier dans le cadre de la programmation et de la mise en œuvre des trois programmes d’Interreg, une participation plus étroite des pouvoirs régionaux; 3. constate avec préoccupation qu’il n’est pas possible d’établir un lien direct entre Interreg II et Interreg III en raison de la présentation tardive du projet par la Commission européenne; déplore le fait qu’il en résulte des incertitudes pour la planification et un manque de continuité dans le financement; demande que, à l’avenir, les calendriers de programmation coïncident strictement avec l’entrée en vigueur des initiatives communautaires afin de garantir plus de continuité pour la programmation; 4. estime nécessaire de continuer à soutenir les initiatives déjà lancées dans Interreg II, afin de permettre une capitalisation des résultats acquis lors des premiers programmes Interreg et de pouvoir achever les projets de coopération interentreprises et interadministrations engagés; 5. regrette et déplore que la saisine du Parlement européen par la Commission sur les orientations d’Interreg III n’ait pas été précédée d’un bilan précis d’Interreg II, permettant d’en tirer des enseignements pour la nouvelle génération du programme; souhaite qu’un bilan d’Interreg II soit porté à la connaissance du Parlement européen à une date 6. compatible avec l’examen parlementaire de l’évaluation à mi-parcours d’Interreg III; 7. s’inquiète des conséquences qu’aura l’entrée en vigueur tardive d’Interreg III pour les régions bénéfi- ciaires et notamment du risque de perte de financements pour le délai courant entre la fin d’application d’Interreg II et la mise en œuvre effective d’Interreg III, et demande à la Commission de pallier les effets de sa carence; émet le souhait que le Parlement européen soit saisi, dès que possible, de l’état de consommation des 8. crédits alloués au programme Interreg II; 9. estime qu’il est indispensable, afin notamment d’utiliser Interreg comme un instrument contribuant à renforcer la coopération avec les régions adriatique et balkanique et afin de consolider la stabilité écono- mique, sociale et politique de ces régions, d’étendre les zones éligibles à la coopération transfrontalière à toutes les régions de l’Adriatique; 10. souhaite, étant donné l’élargissement de l’Union européenne à Malte et dans la perspective du pro- cessus de Barcelone, l’inclusion sur la liste des régions éligibles à la coopération transfrontalière des pro- vinces siciliennes qui ont une frontière maritime avec le pays candidat susmentionné; 11. partage l’avis de la Commission sur le fait qu’il importe de renforcer encore la coopération trans- frontalière, transnationale et interrégionale; constate que l’expérience acquise devrait constituer une garan- tie suffisante pour que l’initiative Interreg III se dote d’une véritable dimension de coopération transfronta- lière; 12. se félicite de ce que la coopération entre Interreg et PHARE (coopération transfrontalière) ait été mise en œuvre sur une base régionale et pluriannuelle et que les autorités locales y jouent un rôle impor- tant; espère qu’une telle coopération sera mise en œuvre dans le cadre des programmes Interreg et TACIS (coopération transfrontalière); C 339/50 Journal officiel des Communautés européennes FR 29. 11. 2000 Mardi, 15 février 2000 se félicite de l’obligation faite aux comités de suivi, comités de pilotage, autorités de gestion et auto- 13. rités de paiement de présenter un réel caractère transfrontalier ou transnational; fait observer que les décisions des États membres concernant l’amélioration de la situation clima- 14. tique et les réductions d’émissions de CO2 doivent se refléter dans la coopération transfrontalière et trans- nationale encouragée par Interreg III; 15. se félicite de l’orientation suivie, selon les trois volets qui résultent du regroupement des priorités correspondantes de la période de programmation en cours; formule néanmoins des réserves tant que l’éva- luation des résultats d’Interreg II ne sera pas connue; 16. se félicite de la fixation de quotas financiers pour les différents volets et de la répartition indicative par État, et estime judicieux de prévoir une marge adaptable pour les volets III A et III B; demande, néan- moins, à la Commission de veiller à ce que les États membres n’utilisent pas les fonds Interreg pour la stricte mise en œuvre de leurs orientations politiques nationales et favorisent équitablement le développe- ment des régions bénéficiaires en opérant une répartition de leur quota selon une modulation équitable des crédits en faveur des régions éligibles, tenant compte notamment des besoins de ces régions et de leur capacité à monter des projets; 17. estime que la liste indicative des domaines de coopération pour le volet IIIA comporte suffisamment d’éléments pour des projets transfrontières de grande qualité; est conscient que la liste des zones éligibles découle des espaces de coopération en vigueur; déplore que les régions insulaires et ultrapériphériques ne soient pas suffisamment prises en considération dans le volet III A, et ce bien qu’il soit reconnu que ces régions exigent une attention particulière; invite la Commission à définir des principes d’éligibilité clairs et intangibles, tout en laissant aux États membres davantage de flexibilité, dans la limite des attributions actuelles, pour désigner les zones de coopération au titre du volet III A; 18. est d’avis que, dans le cadre de la coopération transfrontalière, une importance accrue doit être accordée à l’amélioration des conditions d’exploitation des petites et moyennes entreprises, notamment des micro entreprises et des entreprises artisanales, dans la mesure où ces entreprises, principales créatrices d’emploi, constituent un facteur stabilisant en période de difficultés économiques; 19. se félicite de la possibilité de soutenir des réseaux de services locaux et des initiatives en faveur de l’emploi et du développement par le biais du volet A et espère que ceux-ci seront suffisamment pris en considération; 20. souligne l’importance primordiale que revêt la promotion des liaisons régionales et des projets concernant l’alimentation en énergie dans les régions transfrontalières au sein de l’Union et à ses frontières; 21. redoute que, pour le volet III B, le champ d’action et les crédits soient trop limités et propose d’éta- blir également une liste non exhaustive des mesures éligibles au cofinancement communautaire; souhaite que les espaces de coopération III B soit ceux de l’actuel II C afin de ne pas remettre en cause la coopéra- tion aujourd’hui existante entre les régions, une attention particulière étant accordée aux régions ultrapéri- phériques; invite la Commission à déterminer de façon précise dans quelle mesure les activités ressortissant du volet III A peuvent être réalisées pour renforcer la coopération entre les régions insulaires et maritimes; considère, à l’instar de la Commission, que les opérations sélectionnées au titre du volet III B doivent 22. se traduire par des résultats concrets, visibles et innovants; attache une grande importance au volet C, compte tenu de la valeur ajoutée que l’initiative commu- 23. nautaire doit apporter; déplore l’insuffisance de la dotation budgétaire allouée au volet III C; invite la Commission à préciser et à lui transmettre les modalités de mise en œuvre de ce volet; demande à la Commission d’associer les autorités régionales à l’élaboration, à la gestion et à la mise en œuvre de ce volet et de permettre en particulier la coopération entre des régions appartenant à différentes zones de coopération dans le cadre de la coopération régionale; 24. se félicite de l’initiative de la Commission de soutenir des réseaux de coopération interrégionale et intercommunale; souligne à nouveau la cohérence entre Interreg III C et les programmes communautaires en faveur d’une coopération décentralisée dans le domaine de la politique étrangère ainsi que les possibi- lités pour les collectivités locales européennes de développer un échange d’expériences international intégré ainsi qu’une coopération internationale intégrée; 29. 11. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 339/51 Mardi, 15 février 2000 25. estime que la coopération aux frontières intérieures doit se solder par une vie quotidienne sans heurts pour les citoyens; espère donc que les projets inhérents aux programmes contribueront à promou- voir le respect des droits fondamentaux des travailleurs, la protection sociale et sanitaire et la liberté de circulation; 26. demande aux services de la Commission de mieux coordonner avec Interreg les divers instruments utilisés dans des pays tiers, ISPA, MEDA, PHARE, SAPARD, TACIS et FED, pour des projets de coopéra- tion; souligne que cette coordination des instruments est une condition sine qua non d’une authentique coopération; invite à nouveau la Commission à mettre à l’étude la création d’un seul Fonds commun; invite la Commission à lui communiquer avant le 1er juin 2000 son rapport sur les mesures visant à améliorer la coordination entre Interreg et les divers instruments communautaires susmentionnés; affirme qu’une plus grande souplesse s’impose, compte tenu des diverses situations juridiques et 27. politiques prévalant dans l’Union en matière de compétences des régions et des communes; invite, par conséquent, la Commission à soutenir la création d’organismes communs de gestion, de nature transnatio- nale et transfrontalière, pour améliorer la coopération; 28. estime qu’afin d’assurer l’application des orientations du règlement général, la Commission doit veil- ler à ce que les États membres et les autorités territoriales associent réellement les partenaires économiques et sociaux et vérifient leur réelle implication, au delà des déclarations de principe, dans l’ensemble du processus de conception et de mise en œuvre du programme; invite la Commission et les États membres à renforcer le rôle et la responsabilité des régions aux 29. frontières de l’UE en ce qui concerne non seulement l’élaboration de concepts de développement régional mais également la mise en œuvre de leurs compétences; cela implique qu’une partie de l’aide technique soit mise à la disposition des régions à cette fin; constate que les projets transnationaux avec les pays tiers dans le cadre d’Interreg échouent souvent 30. en raison des possibilités de financement insuffisantes de ces pays; 31. invite la Commission à s’assurer d’urgence que les incompatibilités de procédure entre, par exemple, le règlement PHARE-CBC et les orientations d’Interreg ne conduisent pas à un blocage des projets cofinan- cés avec le FEDER; 32. rappelle que 50 % du chômage est imputable au chômage structurel, et escompte par conséquent que les moyens mis à disposition au titre d’Interreg complètent les mesures nationales destinées à favoriser l’emploi; insiste sur l’importance de l’initiative communautaire pour renforcer l’emploi dans les régions faiblement peuplées; 33. invite la Commission à examiner attentivement les interventions effectuées dans les États membres, pour lesquelles des ressources d’Interreg sont allouées, à veiller rigoureusement à la complémentarité avec d’autres interventions des Fonds structurels et à appliquer des mesures de contrôle; invite la Commission à veiller expressément à ce que l’exécution des projets dans le cadre d’Interreg 34. ne soit pas en contradiction avec la législation communautaire générale; attire l’attention sur le fait que le FEDER, au titre des nouveaux aspects que pourra couvrir Interreg, 35. devra apporter la preuve de sa capacité de gestion dans des domaines dans lesquels il manque jusqu’à présent d’expérience, tels que les ressources humaines, l’égalité des chances, le tourisme, le développement rural ou la promotion de l’emploi; refuse catégoriquement la proposition de la Commission de recourir à un prestataire de services 36. extérieur sous la forme d’un Bureau d’assistance technique; demande à la Commission de s’en tenir aux dispositions prévues par l’article 23 du règlement (CE) 37. no 1260/1999 en ce qui concerne le financement de l’assistance technique; 38. se félicite de l’utilisation d’un observatoire européen sur la coopération transfrontalière, transnatio- nale et interrégionale pour le suivi de l’évolution de la cohésion territoriale, de l’aménagement du territoire et du rapport centre-périphérie, afin d’identifier les déséquilibres existants; C 339/52 Journal officiel des Communautés européennes FR 29. 11. 2000 Mardi, 15 février 2000 considère qu’une participation financière des acteurs régionaux et locaux ou une forte participation 39. des associations locales et du secteur privé est indispensable; invite la Commission et les États membres à associer les pouvoirs locaux et régionaux, le Parlement 40. européen et le Comité des régions à l’élaboration d’un programme de travail pour l’observatoire; 41. regrette que le document de la Commission ne contienne pas de recommandations aux États membres visant à simplifier les procédures et les dispositifs juridiques nationaux en matière de dépôt et d’instruction des projets par les autorités nationales, de même qu’en matière de financement, de mise en œuvre et de contrôle; demande aux autorités nationales et territoriales d’effectuer les paiements aux bénéficiaires finaux le 42. plus rapidement possible; 43. demande à la Commission d’informer régulièrement le Parlement au sujet de la mise en application d’Interreg, cette requête étant justifiée dans une très large mesure par le caractère inachevé de la proposi- tion de la Commission; charge sa Présidente de transmettre la présente résolution à la Commission et aux gouvernements 44. des États membres. 5. Développement rural (Leader+) A5-0024/2000 Résolution du Parlement européen sur le projet de communication de la Commission aux États membres fixant les orientations pour l’initiative communautaire concernant le développement rural (Leader+) (COM(1999) 475 / C5-0259/1999 / 1999/2185(COS)) Le Parlement européen,. vu le projet de communication de la Commission (COM(1999) 475. C5-0259/1999),. vu sa résolution du 5 mai 1994 sur l’avenir des initiatives communautaires dans le cadre des fonds structurels (Leader II) (1),. vu le règlement du Conseil (CE) no 1260/1999 du 21 juin 1999 portant dispositions générales sur les Fonds structurels (2), à partir de 2000,. vu sa résolution du 19 novembre 1998 (3) et sa décision du 6 mai 1999 (4) sur le règlement général des Fonds structurels,. vu le code de conduite sur la mise en œuvre des politiques structurelles par la Commission (5),. vu les conclusions du Conseil européen de Berlin des 24 et 25 mars 1999,. vu l’Accord interinstitutionnel du 6 mai 1999 entre le Parlement européen, le Conseil et la Commis- sion sur la discipline budgétaire et l’amélioration de la procédure budgétaire (6) ainsi que les perspec- tives financières qui en font partie intégrante,. vu l’article 47, paragraphe 1, de son règlement,. vu le rapport de la commission de l’agriculture et du développement rural et la position de la commis- sion de la politique régionale, des transports et du tourisme (A5-0024/2000), (1) (2) (3) (4) (5) (6) JO C 205 du 25. 7. 1994, p. 412. JO L 161 du 26. 6. 1999, p. 1. JO C 379 du 7. 12. 1998, p. 164. JO C 279 du 1. 10. 1999, p. 292. JO C 279 du 1. 10. 1999, p. 488. JO C 172 du 18. 6. 1999, p. 1


title: 2001/70/EF: De Europæiske Fællesskabers Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring - Afgørelse nr. 180 af 15. februar 2000 om de blanketter, der skal benyttes ved anvendelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72 (E 211 og E 212) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
form
migrant worker
social security

text: 25. 1. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 23/33 DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS ADMINISTRATIVE KOMMISSION FOR VANDRENDE ARBEJDSTAGERES SOCIALE SIKRING AFGØRELSE Nr. 180 af 15. februar 2000 om de blanketter, der skal benyttes ved anvendelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72 (E 211 og E 212) (EØS-relevant tekst) (2001/70/EF) DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS ADMINISTRATIVE KOMMISSION FOR VANDRENDE ARBEJDSTAGERES SOCIALE SIKRING HAR — juni 1971 om under henvisning til artikel 81, anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familie- medlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (1), i henhold til hvilken den har til opgave at behandle ethvert administrativt spørgsmål, der opstår i forbindelse med bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 1408/71 og senere forordninger, i Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. litra a), under henvisning til artikel 2, stk. 1 i Rådets forordning (EØF) nr. 574/72 (2), i henhold til hvilken den udarbejder de attester, bevidnelser, erklæringer, begæringer og øvrige dokumenter, der er nødvendige for anvendelsen af forordningerne, under henvisning til afgørelse nr. 158 af 27. november 1995 om de blanketter, der skal benyttes ved anvendelsen af forordningerne (3), og ud fra følgende betragtninger: Rådets forordning (EF) nr. 1606/98 (4) har ændret forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72 med henblik på at udvide anvendelsesområdet til at omfatte særordningerne for tjenestemænd. Rådets forordning (EF) nr. 307/1999 (5) har ligeledes ændret forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72 med henblik på at udvide personkredsen til at omfatte studerende. Den klageadgang og de frister for klage, der er angivet i blanket E 212, skal tilpasses for at tage hensyn til de nævnte udvidelser. Der foretages ofte ændringer til de forskellige lovgivninger vedrørende klageadgang og frister for klage. I henhold til artikel 48, stk. 1 i forordning (EØF) nr. 574/72 skal ansøgerne underrettes om klageadgang for frister for klage, og hver af de afgørelser, der træffes af de enkelte berørte institutioner, skal angive den klageadgang og de frister for klage, der er fastsat i den pågældende lovgivning. Den behandlende institution underretter ansøgeren om alle afgørelser ved hjælp af blanket E 211 — sammenfattende meddelelse om afgørelserne. Den nuværende udformning af blanket E 212 samt en eventuel ajourføring vil ikke kunne sikre, at ansøgerne får en klar og udtømmende orientering om de procedurer, der skal følges i tilfælde af klage eller indsigelse. (1) EFT L 149 af 5. 7. 1971, s. 2. (2) EFT L 74 af 27. 3. 1972, s. 1. (3) EFT L 336 af 27. 12. 1996, s. 1. (4) EFT L 209 af 25. 7. 1998, s. 1. (5) EFT L 38 af 12. 2. 1999, s. 1. L 23/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 1. 2001 Det er derfor nødvendigt at ændre blanket E 211 — sammenfattende meddelelse om afgørelserne. Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde af 2. maj 1992, som tilpasset ved protokol af 17. marts 1993, gennemfører i sit bilag VI forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72 inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. I henhold til afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg skal de blanketter, der skal benyttes ved anvendelsen af forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72, tilpasses, og benyttes inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Af praktiske grunde er det nødvendigt at anvende samme blanketter inden for Fællesskabet og inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Afgørelsen af, på hvilket sprog blanketterne skal udfærdiges, er omhandlet i henstilling nr. 15 fra den administrative kommission — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 1. Den blanket E 211, der er gengivet i afgørelse nr. 158 erstattes af vedlagte blanket. 2. Medlemsstaternes kompetente myndigheder stiller vedlagte blanket til rådighed for alle interesserede (berettigede personer, institutioner, arbejdsgivere etc. ). 3. Blanketten forefindes på Fællesskabets officielle sprog og er udarbejdet på en sådan måde, at de forskellige versioners tekst er helt sammenfaldende, hvilket muliggør, at hver enkelt modtager (berettiget institution, arbejdsgiver etc. ) kan få en blanket, der er trykt på hans eget sprog. person, 4. Blanket E 212 udgår. 5. Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den træder i kraft den første dag i den måned, der følger efter offentliggørelsen. Sebastião PINTO PIZARRO Formand for den administrative kommission DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Forordning om social sikring EØS * Se vejledningen på bagsiden E 211 (1) SAMMENFATTENDE MEDDELELSE OM AFGØRELSERNE Forordning (EØF) nr. 574/72, artikel 48 Denne blanket udfyldes af den behandlende institution, der sender et eksemplar af den til ansøgeren på dennes sprog under vedlæggelse af et eksemplar af hver af afgørelserne. Den behandlende institution skal ligeledes sende et eksemplar af blanket E 211 til hver af de berørte institutioner under vedlæggelse af et eksemplar af sin egen afgørelse og af de øvrige institutioners afgørelser. 1 Ansøgeren 1. 1 Efternavn (2):. 1. 2 Fornavne:. Tidligere navne (2):. Fødested (3):. 1. 3 Fødselsdato:. D. N. I. (4):. Køn:. Nationalitet:. 1. 4 Adresse (5): Deres begæring om 2 2. 1 (cid:1) alderspension 2. 2 er behandlet af nedennævnte institutioner: (cid:1) invalidepension (cid:1) pension til efterladte 3 De berørte institutioner Land:. Institution:. Journalnummer:. Disse institutioner har truffet følgende afgørelser (se vedlagte formelle afgørelser): Deres begæring er afslået 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 3. 5 4 5 5. 1 for så vidt angår (6):. Grund:. Grund:. 5. 2 for så vidt angår (6): 6 Der er tilstået Dem pension (7) for så vidt angår (6): 6. 1 6. 2 6. 3 6. 4 6. 5. Årligt beløb i det lands valuta, der skal udrede ydelsen (8) (9):. Tidspunkt, fra hvilket pensionen ydes:. (cid:1)1 E 211 7 Hvis De ikke er indforstået med den eller de afgørelser, der er blevet indsigelse. De skal herved, for så vidt angår hver enkelt påklaget afgørelse: truffet, kan De indgive klage eller fremsætte 1) Klart anføre Deres indvendinger i et brev, som De skal underskrive. 2) Hvis De ikke er i stand til at underskrive, skal De sætte kryds og få to myndige personer til at underskrive Deres klage med angivelse af deres fulde navn og adresse. 3) I brevet anføres journalnummer for meddelelsen om den påklagede afgørelse, og der vedlægges en kopi af denne afgørelse. 4) Brevet skal sendes til den myndighed, der er anført i meddelelsen om afgørelsen, og inden udløbet af den frist, der ligeledes er angivet heri. 5) I henhold til artikel 48, stk. 1, sammenfattende meddelelse. i forordning (EØF) nr. 574/72 løber klagefristen fra datoen for modtagelsen af den OBS! DE FRISTER, DER ER ANFØRT I HVER AFGØRELSE, SKAL OVERHOLDES. 6) I henhold til artikel 86 i forordning (EØF) nr. 1408/71 skal klager, der indgives inden for de frister, der er fastsat i en medlemsstats lovgivning, dog anses for rettidigt indgivet, såfremt de inden for samme frist er indgivet til den til- svarende myndighed i en anden medlemsstat. 8 Den behandlende institution 8. 1 Betegnelse: 8. 2 Adresse (5):. 8. 3 Stempel: 8. 4 Dato: 8. 5 Underskrift:. Blanketten skal udfyldes med blokbogstaver, og der må kun skrives på de punkterede linjer. VEJLEDNING (*) Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), bilag VI, Social Sikring. Med henblik herpå skal denne blanket ligeledes anvendes af Island, Liechtenstein og Norge. FODNOTER (1) Kendingsbogstav(er) land, hvor blanketten udfyldes: B = Belgien; DK = Danmark; D = Tyskland; GR = Grækenland; E = Spanien; F = Frankrig; IRL = Irland; I = Italien; L = Luxembourg; NL = Nederlandene; A = Østrig; P = Portugal; FIN = Finland; S = Sverige; GB = Det Forenede Kongerige; IS = Island; FL = Liechtenstein; N = Norge. for det (2) For spanske statsborgere angives begge efternavne ved fødslen. For portugisiske statsborgere angives alle navne (fornavne, efternavn, pigenavn) i samme rækkefølge som på identitetskort eller pas. (3) For de portugisiske byers vedkommende angives ligeledes sogn og kommune. (4) For spanske statsborgere anføres i givet fald nummeret på det spanske identitetskort (D. N. I. ), selv om kortet er ugyldigt. I modsat fald anføres »intet«. (5) Gade, husnummer, postnummer, sted, land, telefonnummer. (6) Angiv landet og eventuelt den pågældende ordning. (7) Eller kapitaludbetaling i Liechtenstein. (8) I tilfælde af pensionernes regulering i medfør af den nationale lovgivning ændres det ovenfor anførte beløb, uden at der gives meddelelse om det nye beløb. (9) Dette beløb kan i givet fald nedsættes med de skatter og bidrag, som påhviler pensionisten. (cid:1)2


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 338/2000 af 15. februar 2000 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: L 43/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 2. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 338/2000 af 15. februar 2000 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (2) Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/ 94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1498/98 (2), særlig artikel 4, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af af de multilaterale resultaterne gennemførelsen af handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forord- ning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 16. februar 2000. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den 15. februar 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 198 af 15. 7. 1998, s. 4. 16. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 43/13 til Kommissionens forordning af 15. februar 2000 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager BILAG KN-kode Tredjelandskode (1) (EUR/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 624 999 052 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 220 624 999 052 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 999 060 400 404 720 728 999 388 400 528 720 999 53,2 245,4 149,3 132,6 159,4 146,0 217,7 217,7 133,2 58,3 141,9 111,1 38,0 38,8 41,1 23,6 62,0 40,7 53,6 70,2 61,9 68,1 63,1 120,7 79,9 64,9 79,3 39,7 64,9 52,3 48,4 89,2 84,4 76,2 82,9 76,2 102,8 109,1 100,3 55,0 91,8 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2543/1999 (EFT L 307 af 2. 12. 1999, s. 46). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: 2000/165/EY: Komission päätös, tehty 15 päivänä helmikuuta 2000, tiettyjen kasvien siementen ja lisäysaineiston yhteisön vertailukokeiden ja testien järjestelyjen vahvistamisesta neuvoston direktiivien 66/401/ETY, 66/402/ETY, 66/403/ETY ja 69/208/ETY mukaisesti (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 370) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
EU Member State
plant health control
plant propagation
research body
seed
testing

text: 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 52/41 KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 15 päivänä helmikuuta 2000, tiettyjen kasvien siementen ja lisäysaineiston yhteisön vertailukokeiden ja testien järjestelyjen vahvistamisesta neuvoston direktiivien 66/401/ETY, 66/402/ETY, 66/403/ETY ja 69/208/ETY mukai- sesti (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 370) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/165/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon rehukasvien siementen pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966 annetun neuvoston direktiivin 66/ 401/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktii- villä 98/96/EY (2), ja erityisesti sen 20 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon viljakasvien siementen pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966 annetun neuvoston direktiivin 66/ 402/ETY (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komis- sion direktiivillä 1999/54/EY (4), ja erityisesti sen 20 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon siemenperunoiden pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966 annetun neuvoston direktiivin 66/ 403/ETY (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komis- sion päätöksellä 1999/742/EY (6), ja erityisesti sen 14 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon öljy- ja kuitukasvien siementen pitämisestä kaupan 30 päivänä kesäkuuta 1969 annetun neuvoston direk- tiivin 69/208/ETY (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 98/96/EY, ja erityisesti sen 19 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) Edellä mainituissa direktiiveissä säädetään siementen ja lisäysaineiston yhteisön vertailukokeiden ja testien suorittamiseksi tarvittavista järjestelyistä. ensiarvoisen On ainakin joidenkin valittujen kasvien kokeisiin ja testeihin otet- tavat näytteet ovat riittävän edustavia. Oikeiden johto- varmistaa, tärkeää että (1) EYVL 125, 11. 7. 1966, s. 2298/66. (2) EYVL L 25, 1. 2. 1999, s. 27. (3) EYVL 125, 11. 7. 1966, s. 2309/66. (4) EYVL L 142, 5. 6. 1999, s. 30. (5) EYVL 125, 11. 7. 1966, s. 2320/66. (6) EYVL L 297, 18. 11. 1999, s. 39. (7) EYVL L 169, 10. 7. 1969, s. 3. päätösten tekemiseksi kaikkien jäsenvaltioiden olisi osal- listuttava yhteisön vertailukokeisiin ja testeihin, jos niiden alueella tavanomaisesti lisätään tai pidetään kaupan edellä mainittujen kasvien siemeniä. Komissio vastaa yhteisön vertailukokeiden ja testien suorittamiseksi tarvittavista järjestelyistä. Kokeiden ja testien suorittamista koskevat yksityiskoh- taiset tekniset järjestelyt on vahvistettu maataloudessa, puutarhaviljelyssä käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean kanssa. ja metsätaloudessa Kokeiden ja testien järjestelyt kattavat myös muun muassa tietyt haitalliset organismit, jotka kuuluvat kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien liittyvistä jäsenvaltioihin suojatoimenpiteistä 1976 annetun neuvoston direktiivin 77/93/ETY (8), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 1999/53/EY (9), soveltamisalaan (yhteisön kasvinsuojelu- järjestelmä). kulkeutumisen 21 estämiseen joulukuuta päivänä Vuonna 1999 korjattuja siemeniä ja lisäysaineistoa koskevat yhteisön vertailukokeet ja testit olisi suoritet- tava markkinointivuoden 1999/2001 aikana ja näitä kokeita ja testejä koskevat yleiset järjestelyt olisi vahvis- tettava. Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maatalou- dessa, puutarhaviljelyssä ja matsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, (3) (4) (5) (6) (7) (8) EYVL L 26, 31. 1. 1977, s. 20. (9) EYVL L 142, 5. 6. 1999, s. 29. L 52/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 2. 2000 ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Vuosina 1999—2001 on suoritettava liitteessä lueteltujen kasvien siementen ja lisäysaineiston yhteisön verailukokeet ja testit. 2. Kaikkien jäsenvaltioiden on osallistuttava yhteisön vertai- lukokeisiin ja testeihin, jos niiden alueella tavanomaisesti lisä- tään tai pidetään kaupan liitteessä lueteltujen kavien siemeniä ja lisäysaineistoa. 2 artikla tarkoitettu näyte. Jos näytteet varmistuvat kyseisten haitallisten organismien saastuttamiksi, komissio varmistaa, että yhteisön kasvinsuojelujärjestelmässä edellytetyt toimenpiteet toteutetaan. Tämä ei kuitenkaan rajoita yhteisön vertailukokeiden ja testien varmistettuja tuloksia ja johtopäätöksiä koskevien vuosikerto- musten arviointiin sovellettavien yleisten edellytysten sovelta- mista. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tämän päätöksen liitteessä vahvistetaan yleiset järjestelyt 1 artiklassa tarkoitettujen kokeiden ja testien suorittamiseksi. Tehty Brysselissä 15 päivänä helmikuuta 2000. 3 artikla Direktiivissä 77/93/ETY tarkoitettuihin arviointeihin liittyen yksiköiden alaisen vastuussa olevan laitoksen on täytynyt aiemmin koodittaa jokainen laboratoriokokeisiin ja testeihin Komission puolesta David BYRNE Komission jäsen 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 52/43 LIITE Laji Vastaava laitos Arvioitavat edellytykset Näytteiden määrä Gramineae Hordeum Lolium Pisum Triticum aestivum Zea mays Solanum tuberosum Bundessortenamt Hannover (D) Plantedirektoratet Lyngby (DK) Lajikkeen tunnistettavuus ja lajikeaitous (kenttä) Siementen ulkoinen laatu (laboratorio) Siementen ulkoinen laatu (laboratorio) ENSE Milano (I) BFL Wien (A) DGPC Oeiras (P) Lajikkeen tunnistettavuus ja lajikeaitous (kenttä) Siementen ulkoinen laatu (laboratorio) Lajikkeen tunnistettavuus ja lajikeaitous (kenttä) Lajikkeen tunnistettavuus ja lajikeaitous, kasvien terveys (kenttä) Kasvien terveys (rengasmätä, tumma rengasmätä, sukkulamukulatauti) (laboratorio) 230 55 342 100 100 80 250 250 Brassica napus NIAB Cambridge (UK) Lajikkeen tunnistettavuus ja lajikeaitous (kenttä) 120 Näytteet jaetaan kevät- ja syyskylvöjen kesken Gossypium spp. VRICP Thessaloniki (EL) Helianthus annuus Zea mays Helianthus annuus Brassica napus OEVV Madrid (E) GNIS/SOC (F) Lajikkeen tunnistettavuus ja lajikeaitous (kenttä) Kuidun laatu (laboratorio) Siementen ulkoinen laatu (laboratorio) Lajikkeen tunnistettavuus ja lajikeaitous (kenttä) Elektroforeesi: Zea mays Helianthus annuus Brassica napus Hordeum vulgare DAF (IRL) Lajikkeen tunnistettavuus ja lajikeaitous Siementen analyyttinen laadunvalvonta (labora- torio) 60 60 60 80 32 36 36 80 80


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0408/00 från Brigitte Langenhagen (PPE-DE) till kommissionen. Olika importtullsatser på alaska-lax (3,5 procent) och hoki (en nyzeeländsk djuphavsfisk) (7,5 procent).

eurovoc_concepts:
CCT duties
common fisheries policy
sea fish

text: C 46 E/8 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 Jag vill d(cid:228)rf(cid:246)r st(cid:228)lla f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor till kommissionen: (cid:129) Hur har kommissionen vid flera tillf(cid:228)llen kunnat anmoda r(cid:229)det att (cid:246)ppna tullkvoter f(cid:246)r tonfiskfilØer trots att den varken har n(cid:229)gra som helst uppgifter om hur stora m(cid:228)ngder som inf(cid:246)rs i EU under n(cid:228)mnda kvoter eller om de f(cid:246)retag och medlemsstater som importerar produkterna? (cid:129) Vilken form av kontroll ut(cid:246)var kommissionen (cid:246)ver denna import, med tanke p(cid:229) att den dessutom konkurrerar direkt med en viktig gemenskapssektor d(cid:228)r m(cid:229)nga arbetsplatser och stora investeringar st(cid:229)r p(cid:229) spel? (1) EGT C 225 E, 8. 8. 2000, s. 95. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 mars 2000) Ledamoten beg(cid:228)rde i sin skriftliga fr(cid:229)ga E-2310/99 (1) att f(cid:229) uppgifter fr(cid:229)n kommissionen endast om privata f(cid:246)retag i Thailand (f(cid:246)rteckning (cid:246)ver f(cid:246)retag som exporterar tonfiskfilØer till gemenskapen, exporterad kvantitet f(cid:246)r vart och ett av dessa f(cid:246)retag) och inom gemenskapen (f(cid:246)rteckning (cid:246)ver importerande f(cid:246)retag inom gemenskapen och dessa f(cid:246)retags lokalisering). Som kommissionen p(cid:229)pekade i sitt svar kan den inte tillhandah(cid:229)lla uppgifter om privata f(cid:246)retags aff(cid:228)rs- transaktioner eftersom s(cid:229)dana uppgifter inte delges kommissionen. Vid fastst(cid:228)llandet av f(cid:246)rslag om (cid:246)ppnande av importkvoter f(cid:246)r fiskeriprodukter utnyttjar kommissionen bland annat totaluppgifter om utnyttjandet av dessa kvoter och (cid:246)nskem(cid:229)l som l(cid:228)mnats av medlemsstater- nas f(cid:246)rvaltningar. Vad g(cid:228)ller kontrollen av den import som gjorts inom denna kvot till(cid:228)mpar kommissionen och medlems- staterna best(cid:228)mmelserna i artikel 308. 2 till 308. 4 i kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter f(cid:246)r r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2913/92 om inr(cid:228)ttandet av en tullkodex f(cid:246)r gemenskapen. (2) (1) EGT C 225 E, 8. 8. 2000, s. 95. (2) EGT L 253, 11. 10. 1993. (2001/C 46 E/010) SKRIFTLIG FR¯GA E-0408/00 fr(cid:229)n Brigitte Langenhagen (PPE-DE) till kommissionen (15 februari 2000) ˜mne: Olika importtullsatser p(cid:229) alaska-lax (3,5 procent) och hoki (en nyzeel(cid:228)ndsk djuphavsfisk) (7,5 pro- cent) Under januari och till och med mars 2000 kommer det att beg(cid:228)ras olika tullsatser f(cid:246)r varor som tidigare f(cid:246)rtullats enhetligt. F(cid:246)ljaktligen (cid:228)r det sedan (cid:229)rsskiftet en tullsats p(cid:229) 3,5 procent p(cid:229) alaska-lax och en tullsats p(cid:229) 7,5 procent p(cid:229) hoki (en nyzeel(cid:228)ndsk djuphavsfisk). Med tanke p(cid:229) anstr(cid:228)ngningarna f(cid:246)r att skydda best(cid:229)nden (cid:228)r detta inte logiskt d(cid:229) det ang(cid:229)ende alaska-laxen r(cid:246)r sig om en fiskart som hotas av utfiskning, medan hoki uppvisar tillr(cid:228)ckliga best(cid:229)nd. Jag ber d(cid:228)rf(cid:246)r om svar p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Vilka anledningar medf(cid:246)rde den ensidiga h(cid:246)jningen av tullsatsen p(cid:229) hoki? 2. Vilka m(cid:229)l efterstr(cid:228)vas med denna tullsats? 3. Kan kommissionen ge upplysningar om tillst(cid:229)ndet vad g(cid:228)ller best(cid:229)nden av de ovann(cid:228)mnda fisk- sorterna samt om eventuella (cid:229)tg(cid:228)rder vad g(cid:228)ller dessa? 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/9 Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (31 mars 2000) Vad g(cid:228)ller frysta filØer av hoki (Macruronus novaezelandiae) uppg(cid:229)r den regulj(cid:228)ra tullsatsen till 7,5 %. Emellertid har en autonom tullkvot p(cid:229) 20 000 ton med en tullsats p(cid:229) 3,5 % (cid:246)ppnats f(cid:246)r perioden 1 april 1999 till 31 december 1999 (1). I j(cid:228)mf(cid:246)relse med alaskapollacken (Theragra chalcogramma) har hokin b(cid:246)rjat anv(cid:228)ndas f(cid:246)rst nyligen och i ganska begr(cid:228)nsad omfattning inom gemenskapens f(cid:246)r(cid:228)dlingsindustri. Liksom de flesta andra autonoma tullkvoter som r(cid:246)r leveranser till gemenskapsmarknaden omfattar kvotperioden f(cid:246)r hoki inte (cid:229)rets tre f(cid:246)rsta m(cid:229)nader, under vilka den regulj(cid:228)ra tullavgiften till(cid:228)mpas. Inom ramen f(cid:246)r reformen av den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r fiskeri- och vattenbruks- produkter (2) har emellertid r(cid:229)det beslutat att upph(cid:228)va tulltarifferna f(cid:246)r hoki, n(cid:228)rmare best(cid:228)mt att till(cid:228)mpa en reducerad tullsats utan kvantitativa begr(cid:228)nsningar, f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt f(cid:229) till st(cid:229)nd en framtidsl(cid:246)sning f(cid:246)r marknadsf(cid:246)rs(cid:246)rjningen betr(cid:228)ffande denna art. Kommissionen hade f(cid:246)reslagit att tullsatsen f(cid:246)r hoki skulle fastst(cid:228)llas till 3,5 % (liksom f(cid:246)r alaskapollack). (3) R(cid:229)det beslutade dock, med h(cid:228)nsyn till Tysklands beg(cid:228)ran, att avskaffa tullarna f(cid:246)r alaskapollack. Vad g(cid:228)ller situationen f(cid:246)r dessa fiskbest(cid:229)nd (cid:228)r det sant att alaskapollacken har varit utsatt f(cid:246)r en h(cid:229)rd exploatering medan d(cid:228)remot hokin har betecknats som en mindre exploaterad art. Behoven av tillf(cid:246)rsel till gemenskapens f(cid:246)r(cid:228)dlingsindustri tycks (cid:228)nd(cid:229) vittna om att hokin (cid:228)nnu inte kan ers(cid:228)tta den minskade tillg(cid:229)ngen p(cid:229) alaskapollack. Gemenskapens politik syftar till att st(cid:246)dja en god f(cid:246)rvaltning av fiskeresurserna p(cid:229) multilateral basis och i synnerhet med hj(cid:228)lp av regionala fiskeriorganisationer. Vad g(cid:228)ller de b(cid:229)da arter som n(cid:228)mns av ledamoten deltar inte gemenskapen direkt i f(cid:246)rvaltningen av dessa resurser men st(cid:246)der en ansvarsfull f(cid:246)rvaltning av dem inom ramen f(cid:246)r internationella organisationer som behandlar fisket (FN:s livsmedels- och jordbruks- organisation (FAO), Organisationen f(cid:246)r ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD)). (1) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 745/1999 av den 30 mars 1999 om (cid:246)ppnande och f(cid:246)rvaltning av autonoma gemenskapstullkvoter f(cid:246)r vissa fiskeriprodukter. EGT L 96, 10. 4. 1999. (2) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 104/2000 av den 17 december 1999 om den gemensamma organisationen av (3) marknaden f(cid:246)r fiskeri- och vattenbruksprodukter. EGT L 17, 21. 1. 2000. F(cid:246)rslag till r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r fiskeri- och vattenbruks- produkter. EGT C 78, 20. 3. 1999. (2001/C 46 E/011) SKRIFTLIG FR¯GA E-0420/00 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen (23 februari 2000) ˜mne: Modell f(cid:246)r f(cid:246)rdelning av anslag fr(cid:229)n Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) till m(cid:229)l 1-omr(cid:229)det Galicien f(cid:246)r perioden 2000(cid:141)2006 I sitt svar av den 21 december 1999 p(cid:229) min fr(cid:229)ga (E-1433/99) (1) om den geografiska f(cid:246)rdelningen av anslag fr(cid:229)n ERUF under perioden 2000(cid:141)2006 har Michel Barnier, kommissionsledamot med ansvar f(cid:246)r regionalpolitik, uppgivit att kommissionen i informationssyfte skulle redog(cid:246)ra f(cid:246)r vilken anslagstilldelning olika st(cid:246)dber(cid:228)ttigade regioner skulle f(cid:229) om medlemsstaterna gjorde sin f(cid:246)rdelning enligt kommissionens metod f(cid:246)r f(cid:246)rdelning av anslag mellan olika medlemsstater till m(cid:229)l 1-omr(cid:229)den


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0397/00 υποβολή: Doris Pack (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Διαφημιστικά δικαιώματα της F.I.B.T. όσον αφορά τα έλκηθρα, τα προστατευτικά κράνη και τους αθλητές.

eurovoc_concepts:
advertising
ownership
professional sport
sponsorship
sporting event
sports body
sports equipment

text: 21. 11. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 330 E/151 Sy·mfvna me mele·tew poy dhmosi·eysan episthmonika· periodika· o·pvw to Maríne Mammal Science (Ioy·liow 99) Conservation Biology (28. 10. 99), oi fv·kiew (leyko·trixew groilandike·w fv·kiew) poy pragmatika· uhrey·thkan ston Kanada· kai th Groilandi·a kata· to pareluo·n e·tow h·tan thw ta·jhw tvn 417. 000 e·vw 533. 000. Ea·n me ton o·ro biv·simo kynh·gi nooy·me to kynh·gi poy den synepa·getai mei·vsh toy plhuysmoy· (o·tan h anaparagvgh· antikauista· tiw apv·leiew), o ariumo·w tvn uhreyome·nvn zv·vn ua pre·pei, sy·mfvna me tiw vw a·nv mele·tew na kymai·netai metajy· 93. 000 kai 264. 000. Kata· syne·peia, apaitei·tai na anauevrhuoy·n prow ta ka·tv oi posostv·seiw o·son afora· to kynh·gi thw fv·kiaw. 1. (cid:201)xei la·bei gnv·sh h Epitroph· tvn a·rurvn poy dhmosi·eysan ta vw a·nv episthmonika· periodika·; Pv·w symbiba·zontai, kata· thn a·poch thw Epitroph·w, oi posostv·seiw poy o·rise h kybe·rnhsh toy Kanada· me 2. ta pori·smata tvn en lo·gv meletv·n; Ei·nai diateueime·nh h Epitroph· na anala·bei prvtoboyli·ew, prokeime·noy na zhth·sei apo· thn kanadikh· 3. kybe·rnhsh na anaprosarmo·sei thn politikh· thw; Ea·n nai poiew; Ei·nai se ue·sh h Epitroph· na para·sxei plhrofori·ew o·son afora· thn th·rhsh thw odhgi·aw (83/129/EOK) (1) 4. sxetika· me tiw fv·kiew, o·pvw tropopoih·uhke to 1985 kai 1989; Mporei· na bebaiv·sei h Epitroph· o·ti ta kra·th me·lh throy·n pra·gmati thn en lo·gv odhgi·a; (1) EE L 91 thw 9. 4. 1983, sel. 30. Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Marti·oy 2000) H Epitroph· gnvri·zei tiw episthmonike·w dhmosiey·seiw stiw opoi·ew anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboy- li·oy. Oi posostv·seiw gia thn uh·reysh thw groilandikh·w fv·kiaw kai thw lofofo·roy fv·kiaw ston Kanada· e·xoyn paramei·nei ameta·blhtew apo· to 1996 kai kane·na apo· ta ei·dh den uevrei·tai vw apeiloy·meno me ejafa·nish, sy·mfvna me ton eryuro· kata·logo tvn apeiloy·menvn me ejafa·nish zv·vn thw Dieunoy·w (cid:201)nvshw gia thn diath·rhsh thw fy·shw kai tvn fysikv·n po·rvn (International Union for conservation of nature and natural resources- IUCN). H Epitroph· uevrei· o·ti oi kanadike·w arxe·w e·xoyn synei·dhsh tvn problhma·tvn o·son afora· thn sxe·sh metajy· posostv·sevn kai pragmatikv·n epipe·dvn apolh·cevn kai o·ti gia ton lo·go ayto· dienergh·uhke, to 1999, ektetame·nh epiuev·rhsh tvn plhuysmv·n groilandikh·w fv·kiaw apo· to kanadiko· Ypoyrgei·o Aliei·aw kai Vkeanv·n, thw opoi·aw ta telika· apotele·smata aname·nontai gia thn a·noijh toy 2000. Kata· syne·peian, h Epitroph· den antilamba·netai toyw lo·goyw miaw sxetikh·w pare·mbashw. H Epitroph· den e·xei lo·goyw na ypoue·sei o·ti den efarmo·zetai orua· sta kra·th me·lh h odhgi·a 83/129/EOK toy Symboyli·oy thw 28hw Ioyni·oy 1983 sxetika· me thn eisagvgh·, sta kra·th me·lh, derma·tvn orisme·nvn neognv·n fv·kiaw kai proi¤o·ntvn poy proe·rxontai apo· ayta·, h opoi·a afora· mo·no tiw goy·new leyko·trixvn neognv·n groilandikh·w fv·kiaw kai kyano·trixvn neognv·n lofofo·roy fv·kiaw. Merika· xro·nia prin, h lanuasme·nh kvdiko- poi·hsh arnaki·dvn dhmioy·rghse thn enty·pvsh thw eish·xuhsan de·rmata leyko·trixhw fv·kiaw sthn Koino·thta. H apo·lhch, gia emporikoy·w skopoy·w, thw leyko·trixhw kai kyano·trixhw fv·kiaw, ei·nai para·nomh ston Kanada·. Vw apote·lesma toy me·troy aytoy·, fai·netai o·ti e·sbhse to empo·rio tvn en lo·gv eidv·n derma·tvn fv·kiaw. (2000/C 330 E/171) GRAPTH ERVTHSH E-0397/00 ypobolh·: Doris Pack (PPE-DE) prow thn Epitroph· (15 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Diafhmistika· dikaiv·mata thw F. I. B. T. o·son afora· ta e·lkhura, ta prostateytika· kra·nh kai toyw aulhte·w H Dieunh·w Omospondi·a Elkh·urvn Agv·nvn F. I. B. T. (Fédération Internationale de Bobsleigh et de Tobogganing) h opoi·a edrey·ei sto Mila·no (Itali·a), anafe·rei sto dieunh· kanonismo· thw gia toyw agv·new toy pagkosmi·oy kype·loy kai ta eyrvpai¤ka· kai pagko·smia prvtaulh·mata o·ti oi aulhte·w kai ta svmatei·a kauv·w kai oi eunike·w omospondi·ew anh·koyn sthn kyrio·thta· thw. C 330 E/152 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 21. 11. 2000 To a·ulhma tvn elkh·urvn askei·tai, kata· geniko· kano·na,, sto ychlo·tero epaggelmatiko· epi·pedo. O ejoplismo·w kai to yliko· a·ulhshw anh·koyn kata· kano·na stoyw aulhte·w h· sta svmatei·a tvn opoi·vn ei·nai me·lh h· stiw eunike·w omospondi·ew poy provuoy·n toyw aulhte·w. Sthn para·grafo 1. 13. 3. 2 toy dieunoy·w kanonismoy· thw, h F. I. B. T. , parabia·zontaw ta dikaiv·mata kyrio·thtaw kai epi· thw prosvpiko·thtaw tvn aulhtv·n tvn svmatei·vn kai tvn eunikv·n omospondiv·n, dhlv·nei o·ti thw anh·kei e·ktash 50 cm2, se ka·ue pleyra· kai to 1/3 toy ka·tv me·royw toy kapo· toy elkh·uroy, symperilambanome·nvn tvn tmhma·tvn tvn mprostinv·n plai¤nv·n fterv·n toy. H F. I. B. T. dysxerai·nei thn pro·sbash tvn prvtaulhtv·n tvn svmatei·vn kai tvn eunikv·n omospondiv·n se spo·nsorew kai periori·zei thn eley·uerh a·skhsh thw oikonomikh·w toyw drasthrio·thtaw. Mporei· na anafe·rei, synepv·w, h Epitroph· ea·n o kanonismo·w thw F. I. B. T. gia tiw zv·new diafhmistikv·n mhnyma·tvn poy thw anh·koyn, ston aulhtiko· ejoplismo·, sta prostateytika· kra·nh kai sthn endymasi·a tvn aulhtv·n, antibai·nei sthn eje·lijh thw koinotikh·w nomologi·aw ston tome·a toy epaggelmatikoy· aulhtismoy·; Apa·nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph·w (28 Marti·oy 2000) H Epitroph· dyskoley·etai na dv·sei, me ba·sh tiw plhrofori·ew poy perie·xontai sthn erv·thsh toy Ajio·timoy Me·loyw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, mia oristikh· apa·nthsh. Pra·gmati, mo·no me plh·rh gnv·sh tvn gegono·tvn sto oikonomiko· kai nomiko· toyw plai·sio, kauv·w kai tvn idiaiterh·tvn toy tome·a kai toy orismoy· thw sygkekrime·nhw agora·w mporei· na ypa·rjei ekti·mhsh thw perioristikh·w tvn kano·nvn toy antagvnismoy· symperi- fora·w miaw omospondi·aw. En pa·sh periptv·sei, h erv·thsh se poio·n anh·kei to dikai·vma na diaue·sei toyw sygkekrime·noyw diafhmistikoy·w xv·royw afora· to euniko· di·kaio. Ypoue·tontaw o·ti ta dia·fora eunika· di·kaia den epitre·poyn sth dieunh· omospondi·a elkh·urvn agv·nvn (DOEA) na diaue·sei toyw sygkekrime·noyw diafhmistikoy·w xv·royw, ei·nai anagkai·o na ejetastei· ea·n h anaferuei·sa apo· to Ajio·timo Me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy symperifora· proky·ptei apo· mia symfvni·a h opoi·a apagorey·etai apo· to a·ruro 81 (prv·hn a·ruro 85) thw synuh·khw EK h· ua mporoy·se na apotele·sei kata·xrhsh despo·zoysaw ue·shw kata· thn e·nnoia toy a·ruroy 82 (prv·hn a·ruro 86) thw synuh·khw EK. Mia te·toia ana·lysh apaitei· plhrofori·ew tiw opoi·ew h Epitroph· den diaue·tei kai oi opoi·ew ua thw epe·trepan na ektimh·sei metajy· a·llvn ea·n h symperifora· sthn opoi·a anafe·ruhke to Ajio·timo Me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy periori·zei to empo·rio metajy· tvn kratv·n melv·n h· ea·n h DOEA, ypoue·tontaw o·ti toy·th symperife·retai vw epixei·rhsh, kate·xei despo·zoysa ue·sh se e·na shmantiko· me·row thw koinh·w agora·w. (2000/C 330 E/172) GRAPTH ERVTHSH E-0401/00 ypobolh·: Mikko Pesälä (ELDR) kai Samuli Pohjamo (ELDR) prow thn Epitroph· (15 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: H amerolhci·a toy ele·gxoy tvn trofi·mvn ek me·royw thw EE Apo· tiw 11 e·vw tiw 21 Oktvbri·oy 1998 pragmatopoi·hsan epiuevrhte·w kthni·atroi thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw epi·skech gia e·legxo sth Rvsi·a, sth xerso·nhso thw Ko·la, me skopo· na ejakribv·soyn an mporei· na epitrapei· h eisagvgh· kre·atow tara·ndoy kai kynhgioy· sthn EE apo· th xerso·nhso thw Ko·la. Sy·mfvna me th sxetikh· e·kuesh (XXIV/1472/98) sthn apostolh· ayth· gia e·legxo ek me·royw thw Epitroph·w e·labe me·row kai ekpro·svpow epixei·rhshw h opoi·a e·xei symfe·ronta apo· tiw eisagvge·w kre·atow tara·ndoy apo· th xerso·nhso thw Ko·la. Sy·mfvna me thn e·kuesh h epixei·rhsh boh·uhse sthn orga·nvsh thw epi·skechw kai meri·mnhse gia th diermhnei·a kata· tiw synanth·seiw. Ei·nai fysiologikh· praktikh· na symmete·xoyn se apostole·w ele·gxoy se tri·tew xv·rew ek me·royw thw EE ekpro·svpoi emporikv·n epixeirh·sevn; Uevrei· h Epitroph· o·ti h symmetoxh· fore·vn me emporika· symfe·ronta se apostole·w te·toioy xarakth·ra enisxy·ei thn empistosy·nh tvn katanalvtv·n sthn amerolhci·a toy ele·gxoy tvn trofi·mvn ek me·royw thw EE;


title: Regolamento (CE) n. 340/2000 della Commissione, del 15 febbraio 2000, che modifica il regolamento (CE) n. 2198/98 e che porta a 4 550 068 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l'esportazione di orzo detenuto dall'organismo d'intervento tedesco

eurovoc_concepts:
Germany
award of contract
barley
export
intervention agency

text: 16. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 43/17 REGOLAMENTO (CE) N. 340/2000 DELLA COMMISSIONE del 15 febbraio 2000 che modifica il regolamento (CE) n. 2198/98 e che porta a 4 550 068 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l'esportazione di orzo detenuto dall'organismo d'intervento tedesco LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), in particolare l'articolo 5, considerando quanto segue: (1) (2) Il regolamento (CEE) n. 2131/93 della Commissione (3), regolamento (CE) n. 39/ modificato da ultimo dal 1999 (4), fissa le procedure e le condizioni per la vendita dei cereali detenuti dagli organismi d'intervento. Il regolamento (CE) n. 2198/98 della Commissione (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 182/ 2000 (6), ha indetto una gara permanente per l'esporta- zione di 3 800 007 tonnellate di orzo detenuto dall'or- ganismo d'intervento tedesco. La Germania ha reso nota alla Commissione l'intenzione del proprio organismo d'intervento di procedere ad un aumento di 750 061 tonnellate del quantitativo oggetto della gara a fini di esportazione. È opportuno portare a 4 550 068 tonnel- late il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l'esportazione di orzo detenuto dall'organismo d'in- tervento tedesco. quindi modificare l'allegato I del regolamento (CE) n. 2198/98. (4) Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il regolamento (CE) n. 2198/98 è modificato come segue: 1) Il testo dell'articolo 2 è sostituito dal seguente testo: «Articolo 2 La gara concerne un quantitativo massimo di 1. 4 550 068 tonnellate di orzo che possono essere esportate verso qualsiasi paese terzo, eccettuati gli Stati Uniti d'Ame- rica, il Canada e il Messico. 2. Le regioni nelle quali è immagazzinato il quantitativo di 4 550 068 tonnellate di orzo figurano nell'allegato I. » 2) L'allegato I è sostituito dall'allegato del presente regola- mento. (3) Tenuto conto dell'aumento dei quantitativi oggetto della gara, è necessario apportare talune modifiche all'elenco immagazzinati; occorre delle regioni e dei quantitativi Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblica- zione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 15 febbraio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 191 del 31. 7. 1993, pag. 76. (4) GU L 5 del 9. 1. 1999, pag. 64. (5) GU L 277 del 14. 10. 1998, pag. 9. (6) GU L 22 del 27. 1. 2000, pag. 44. L 43/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 16. 2. 2000 ALLEGATO «ALLEGATO I Località di magazzinaggio Quantitativi (tonnellate) Schleswig-Holstein/Hamburg/Niedersachsen/ Bremen/Nordrhein-Westfalen Hessen/Rheinland-Pfalz/Baden-Württemberg/ Saarland/Bayern Berlin/Brandenburg/Mecklenburg-Vorpommern Sachsen/Sachsen-Anhalt/Thüringen 1 386 565 347 702 1 361 213 1 454 588»


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0387/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Irlannin merivartioston pidättämät galicialaisalukset.

text: C 374 E/64 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/074) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0387/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle Aihe: Irlannin merivartioston pid(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)t galicialaisalukset (15. helmikuuta 2000) Irlannin merivartiosto on viime p(cid:228)ivin(cid:228) pid(cid:228)tt(cid:228)nyt useita Gran Solin vesill(cid:228) kalastaneita galicialaisaluksia sill(cid:228) perusteella, etteiv(cid:228)t ne Irlannin merivartioston mukaan t(cid:228)yt(cid:228) joitakin teknisi(cid:228) vaatimuksia. Alukset vapautettiin sen j(cid:228)lkeen kun niilt(cid:228) oli peritty v(cid:228)h(cid:228)inen sakkomaksu, mutta kalastustoiminnan keskeytymi- sest(cid:228) pid(cid:228)tyksen ajaksi aiheutui huomattavaa taloudellista vahinkoa. Onko komissio tietoinen n(cid:228)ist(cid:228) usein toistuvista v(cid:228)likohtauksista ja galicialaisaluksiin kohdistuvasta painostuksesta? Pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) se Irlannin viranomaisten menettely(cid:228) asianmukaisena? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2000) Komissio ei ole tietoinen parlamentin j(cid:228)senen esilletuomasta asiasta. Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) hankkimaan aiheesta yksityiskohtaiset tiedot jotta asiaa voidaan ryhty(cid:228) tutkimaan tarkemmin. (2000/C 374 E/075) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0392/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) komissiolle (8. helmikuuta 2000) Aihe: Julkisuusperiaate ja l(cid:228)hdesuoja Komission j(cid:228)sen Neil Kinnock on Ruotsin lehdist(cid:246)ss(cid:228) v(cid:228)itt(cid:228)nyt, ett(cid:228) Ruotsin mallin mukainen julkisuus- periaate ja l(cid:228)hdesuoja eiv(cid:228)t sovellu EU:n komissioon. Kinnockin mukaan t(cid:228)rke(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset teht(cid:228)isiin ep(cid:228)virallisesti, jos julkisuusperiaate otettaisiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, ja l(cid:228)hdesuoja voisi johtaa salailun lis(cid:228)(cid:228)ntymiseen. Kinnock on edelleen v(cid:228)itt(cid:228)nyt, ett(cid:228) Paul van Buitenen on muuttunut hyv(cid:228)st(cid:228) komission virheellisten toimintatapojen paljastajasta pahaksi tiedonantajaksi, joka ainoastaan pyrkii mustamaalaamaan komissiota toimielimen(cid:228). Voiko komission j(cid:228)sen Kinnock l(cid:228)hemmin selvitt(cid:228)(cid:228), mill(cid:228) perusteilla h(cid:228)n on tullut siihen lopputulokseen, ett(cid:228) julkisuusperiaatteen ja l(cid:228)hdesuojan noudattaminen EU:ssa voisivat johtaa aivan p(cid:228)invastaisiin seurauk- siin kuin alun perin on tarkoitettu? Voiko komission j(cid:228)sen selvitt(cid:228)(cid:228) yksityiskohtaisemmin, mik(cid:228) Paul van Buitenenin toiminnassa on sellaista, ett(cid:228) h(cid:228)n on muuttunut hyv(cid:228)st(cid:228) pahaksi tiedonantajaksi? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) Komissio julkaisi hiljattain ehdotuksen asetukseksi yleis(cid:246)n oikeudesta saada tietoja yhteis(cid:246)n toimielinten asiakirjoista (1). Siin(cid:228) esitet(cid:228)(cid:228)n periaatteet ja s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, jotka ovat komission mielest(cid:228) tarpeen, jotta taataan Euroopan kansalaisten oikeus saada toimielinten hallussa olevia tietoja. Ehdotusta laatiessaan komissio otti joita se on saanut k(cid:228)yt(cid:228)nnes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) (2), asiakirjojen julkisuutta huomioon my(cid:246)nteiset kokemukset, koskevasta j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) (cid:129) etenkin Pohjoismaiden hyvist(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) (cid:129) sek(cid:228) yhtei- s(cid:246)jen erityistilanteesta. Parlamentti ja neuvosto keskustelevat tekstist(cid:228) ja vahvistavat lopuksi sitovat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t asiasta