title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - SLIM-aloitteen tarkastelu: sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistaminen

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 28. 02. 2000 KOM(2000) 104 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE SLIM-aloitteen tarkastelu: sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistaminen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE SLIM-aloitteen tarkastelu: sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistaminen JOHDANTO Sisämarkkinoiden perustana ovat säännöt, joilla pyritään poistamaan esteitä valtioiden rajat ylittävältä kaupalta, lisäämään kilpailua sekä tarjoamaan kuluttajille entistä laajempi valikoima ja alemmat hinnat. Keskeinen ajatus on vastavuoroinen tunnustaminen. Tarvittaessa on myös sovittu yhdenmukaisista säännöistä. Koska yhtenä toimintaa sääntöjen näiden helpottaa yhtenäismarkkinoilla, muut tavoitteet on saavutettava siten, että vältetään turha byrokratia ja sääntöjen noudattamisesta aiheutuvat kohtuuttomat kustannukset. tavoitteista yritysten on testipaneelit Komissio on tehostanut toimiaan sääntelyn laadun parantamiseksi ja sen aiheuttaman taakan keventämiseksi. SLIM-aloite liittyy tähän keskeisesti. 1 Muita aloitteita ovat (liikeyritysten yritysten toimintaympäristön yksinkertaistaminen). 2 Eri ja lainsäädännön käyttäjistä koostuvat pienryhmät ovat etsineet käytännön ideoita, joilla yhteisön lainsäädäntöä voitaisiin yksinkertaistaa eri aloilla. Vuodesta 1996 alkaen on tutkittu yhteensä neljäätoista alaa. 3 Nyt on aika tarkastella SLIM-aloitteen saavutuksia ja siinä havaittuja puutteita. jäsenvaltioiden virkamiehistä BEST-toimintasuunnitelma ja Tarkastelun tavoitteet tarkastelussa Tässä tehokkuutta pyritään arvioimaan SLIM-aloitteen lainsäädännön yksinkertaistamisvälineenä ja suosittelemaan toimia sen tehostamiseksi edelleen. Keskeisiä kysymyksiä ovat yleistä • SLIM-aloitteen tavoitteet • SLIM-aloitteessa tarkasteltavan lainsäädännön valinta • 1 2 3 ryhmien toiminta ja hallinto KOM(1996) 204 lopullinen: Sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistaminen (SLIM): pilottihanke. KOM(1998) 550 lopullinen: Yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistäminen KOM(1996) 559 lopullinen: Komission kertomus sisämarkkinalainsäädännön yksinkertaistamista koskevasta koehankkeesta (SLIM) KOM(1997) 618 lopullinen: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille SLIM-aloitteen toisen vaiheen tuloksista ja ensimmäisen vaiheen suositusten täytäntöönpanon seurannasta KOM(1999) 88 lopullinen: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille – SLIM-hankkeen kolmannen vaiheen tulokset ja ensimmäisen ja toisen vaiheen suositusten täytäntöönpanon seuranta. 2 • suositusten toteuttaminen. Menetelmät Valmistellessaan tätä tarkastelua komissio on ottanut huomioon • vaiheiden I–III aiempien SLIM-ryhmien jäsenille tehdyn kyselyn tulokset (ks. komission valmisteluasiakirjan ”Review of SLIM: Background material to the Communication of the Commission” osa 1 – SEK(2000) 336); • SLIM-aloitteeseen osallistuneiden tai sääntelyn laatua käsittelevien komission virkamiesten haastattelut • jäsenvaltioiden edustajien näkemykset, neuvoa-antavassa komiteassa (IMAC) kuudelta jäsenvaltiolta) jotka on ilmaistu sisämarkkinoiden saatiin (yksityiskohtaiset näkemykset • Euroopan parlamentin raportit ja päätöslauselmat • talous- ja sosiaalikomitean lausunnot. SLIM-ALOITTEEN TAVOITTEET Yleisenä tavoitteena on tehostaa sisämarkkinoiden toimintaa selvittämällä, miten lainsäädäntöä voidaan yksinkertaistaa ja parantaa. Keskeisiä ovat säädökset, joiden aiheuttamat toimeenpanokustannukset ja hallinnollinen taakka ovat liian suuria, jotka voidaan tulkita ja panna täytäntöön monin eri tavoin eri jäsenvaltioissa ja joiden soveltaminen on ongelmallista. Vaikka yhteisön sääntelypuitteita on kaikin tavoin pyrittävä yksinkertaistamaan, SLIM-suosituksissa on kuitenkin turvattava yhteisön säännöstön keskeiset osat sekä kuluttajien ja ympäristön suojelu. kolmesta SLIM-aloitteen ovat osoittaneet, että aloitteen yleinen tavoite on laajalti tunnettu. On kuitenkin hyödyllistä kerrata SLIMin tavoitteet ja samalla selventää, mitä yksinkertaistamiseen kuuluu ja miten ryhmät ovat sen ymmärtäneet. ensimmäisestä kokemukset vaiheesta saadut Komissio • määrittelee selkeästi SLIM-aloitteen yleiset tavoitteet, jotka sisällytetään uusiin • suuntaviivoihin ilmoittaa selkeästi kunkin ryhmän toimeksiannon valmisteluasiakirjassa, myötä kyseinen SLIM-vaihe aloitetaan. jonka 3 LAINSÄÄDÄNNÖN ALOJEN VALINTA talous- Tarkastelun kohteeksi otettavat lainsäädännön alat valitaan nykyisin jäsenvaltioiden, ja sosiaalikomitean sekä kaupan ja liike-elämän Euroopan parlamentin, yhdistysten perusteella. yksiköiden Valmisteluasiakirjan ”Review of SLIM: Background material to the Communication of the Commission” osassa 2 on luettelo kaikista aloista, joiden lainsäädäntöä on ehdotettu yksinkertaistettavaksi, sekä tiedot toteutetuista toimista. ehdotusten komission tekemien ja Tarkasteltavien lainsäädännön alojen valintaan ei ole määritelty kiinteitä perusteita eikä tiettyjen alojen mukaan ottamista (tai pois jättämistä) varten ole tiukkoja sääntöjä. Valinnan perusteena voivat olla täytäntöönpanossa ilmenevät vaikeudet, tekstien monitulkintaisuudet joissakin tapauksissa pitkälliset menettelyt, joiden vuoksi yrityksille ja täytäntöön paneville viranomaisille tai hallinnollinen taakka muodostuvat kestämättömiksi. koituvat kustannukset Vaarana on, että huomiotta voivat säädä sellaisetkin alat, joilla yksinkertaistamista tarvittaisiin. On myös vaara, että SLIM nähdään mahdollisuudeksi avata uudelleen keskustelu kysymyksestä, josta yksi tai useampi jäsenvaltio oli eri mieltä neuvoston enemmistön kanssa kyseistä säädöstä hyväksyttäessä. tai epäjohdonmukaisuudet tai Myös SLIM-raporttien seuranta (ks. jäljempänä) tuo esiin useita seikkoja, jotka on huomattavat aloja valittaessa: • On otettava huomioon SLIM-toiminnnan ja muiden mahdollisesti käynnissä olevien Edistäisikö yksinkertaistamismahdollisuuksien lyhyt ja hyvin kohdennettu tarkastelu kaikkien tulevien lainsäädäntöehdotusten sujuvoittamista? tarkasteluprosessien poliittisten välinen yhteys. • Jos politiikkaa ei ole aiemmin tarkasteltu, onko yksinkertaistaminen todella tarpeen vai onko lainsäädäntöä tarkasteltava yleisemmin? • Onko ongelmana lainsäädännön monimutkaisuus vaiko sen täytäntöönpanon ja valvonnan tehottomuus, mikä ei välttämättä ole seurausta lainsäädännön monimutkaisuudesta? • Jos lainsäädäntöesityksiä on jo neuvoston ja parlamentin käsiteltävänä, onko todennäköistä, että ne viivyttävät merkittävästi SLIM-ryhmän mahdollisesti antamien, lainsäädäntöä koskevien uusien suositusten toteuttamista? Merkittävä tekijä on myös yksinkertaistettavan lainsäädännön ikä. SLIM-ryhmien käsiteltäväksi annettu lainsäädäntö on yleensä vähintään viiden vuoden ikäistä, ja usein perussäädöksillä on ikää jo 10 tai 20 vuotta tai enemmänkin. Komissio ei ole antanut säädöksiä SLIM-ryhmän tarkasteluun, liian tuoreita. SLIM- käsittely soveltuu vain lainsäädäntöön, joka on ollut voimassa niin kauan, että sen vahvuudet ja heikkoudet on todettu: sopivalta ja tähänastisen käytännön mukaiselta vaikuttaisi viiden vuoden vähimmäisaika, alkaa kansallisen säädöksen täytäntöönpanon määräpäivästä. jos ne ovat joka 4 Ehdotettaessa lainsäädännön aloja tarkasteltaviksi olisi ilmoitettava: • • tarkastelun syyt, myös ongelmat, yksinkertaistamisen odotetaan tuovan joihin tarvitaan ratkaisua, ja edut, joita ne lainsäädännön osat, jotka aiheuttavat kohtuuttoman hallinnollisen taakan tai kohtuuttomia kuluja, sekä keinot niiden pienentämiseksi. joissa perustellaan tarkasteltaviksi Komissio myöntää, että valintaprosessia on kehitettävä. Aloiteoikeutensa perusteella komissio katsoo kuitenkin, että lopullinen valinta on sen tehtävä. Komissio pyytää sekä toimintaehdotuksia, ilmoitetaan tärkeimmät alalla havaitut ongelmat ja yksinkertaistamiselta odotettavat hyödyt. Komissio perustelee ehdotusten mahdollisen hylkäämisen ja keskustelee tarkasteltavien alojen valinnasta jäsenvaltioiden kanssa sisämarkkinoiden neuvoa- antavan komitean erityiskokoonpanossa (ks. jäljempänä). Komissio aikoo keskustella tulevista toimista Euroopan parlamentin kanssa ja sopia soveltuvista yhteisistä kuulemisjärjestelyistä. ehdotettavat alat SLIM-RYHMIEN HALLINTO SLIM-aloitteen yleiset periaatteet Nopeuden ja joustavuuden vuoksi SLIM-ryhmät valitsevat itsenäisesti. Monet seuraamiseksi ja tukemiseksi tarvittaisiin jonkinlainen neuvoa-antava komitea, joka työskentelytapansa jäsenvaltiot ovat kuitenkin katsoneet, että ryhmien työn • • • • löytämään auttaisi tarjoaisi otettavat keskustelufoorumin kunkin ryhmän yksinkertaistamistavoitteiden käsittelyä varten (ks. edellä) tarkasteluun helpommin alat ja koordinoisi toimintaa ja lisäisi yksittäisten ryhmien työn avoimuutta keräisi ryhmien pöytäkirjat ja saisi ryhmien puheenjohtajilta väliraportteja ja työn edistymistä kuvaavia raportteja auttaisi luomaan nykyistä paremmat yhteydet ryhmien välille ja tarvittaessa myös muihin samansuuntaisiin tarkastelutoimiin. Komissio katsoo, että SLIM-ryhmien itsenäiset ja vapaamuotoiset työskentelytavat ovat tuoneet monia etuja. Komissio aikoo kuitenkin kutsua kokoon sisämarkkinoiden neuvoa-antavan komitean alaryhmän, joka käsittelee SLIM-aloitetta ja siihen liittyviä sääntelyn laatukysymyksiä. Tämä ehdotus ei saa kuitenkaan tarpeettomasti pitkittää SLIM-toimien aloittamista tai valmistumista. 5 SLIM-ryhmien toiminta SLIM-tarkasteluissa noudatetaan tiukkaa määräaikaa (joka useimmiten on enintään kuusi kuukautta). Vaikka aikaa on käytettävissä melko vähän usein sangen monitahoisten kysymysten käsittelyyn, aikataulua on yleensä pidetty toimivana. Joissakin tapauksissa aikaa on (kokousten välillä) kuitenkin ollut liian vähän, jotta olisi voitu saada näkemyksiä myös kansallisissa elimissä ja katto-organisaatioissa työskenteleviltä. Myös loppuraportin ja suositusten laadintaan on joskus ollut käytettävissä liian vähän aikaa. Komissio kehottaa SLIM-ryhmiä ottamaan edellä esitetyt näkökohdat huomioon. Ryhmien edustavuus SLIM-ryhmiin kuuluu virkamiehiä osasta EU:n jäsenvaltioita. Tästä "omistajuusongelma", kun olisi hyväksymiseen kaikki jäsenvaltiot eivät ole osallistuneet. 4 toteutettava suosituksia, seuraa joiden muotoiluun ja Komissio ei pyri muuttamaan SLIM-ryhmien perusluonnetta siten, että niihin kuuluisi jokaisen jäsenvaltion edustaja. Tämä kasvattaisi ryhmien kokoa merkittävästi, ja samalla menetettäisiin joustavuuden ja epävirallisuuden tuomat edut. Komissio ehdottaa, että avoimuutta parannetaan sekä lisätään vuorovaikutusta kulloiseenkin aiheeseen liittyvien alakohtaisten komiteoiden sekä sisämarkkinoiden neuvoa-antavan alakomitean kanssa. Alakomitea kutsuttaisiin koolle kunkin vaiheen alussa ja lopussa, ennen ryhmien antamien raporttien virallista hyväksyntää. Tämä ei kuitenkaan rajoita ryhmien riippumattomuutta (esitettävä raportti on edelleen kyseisen ryhmän vastuulla) eikä komission oikeutta päättää omasta vastineestaan. Ryhmän jäsenyys Osa jäsenvaltioista ehdotti kahta muutosta nykyisiin sääntöihin. Puheenjohtajan (jonka komissio nimittää) ei tarvitsisi välttämättä olla tarkasteltavan alan asiantuntija, mutta häneltä edellytettäisiin soveltuvaa kokemusta ryhmän tai hankkeen vetäjänä. Lisäksi olisi varauduttava siihen, että sääntelyn uudistuksen asiantuntijat voisivat osallistua toimintaan (ryhmän jäseninä). Aiempien ryhmien jäsenet eivät kuitenkaan olleet yksimielisiä ulkopuolisen asiantuntemuksen tarpeellisuudesta (vain 52 % heistä katsoi, että se edistäisi ryhmien toimintaa). 4 SLIM-ryhmässä on yleensä viisi edustajia. Puheenjohtajana toimii komission virkamies. jäsenvaltioiden virkamiestä ja sama määrä käyttäjien 6 joku Komissio katsoo, että ihannetapauksessa puheenjohtajalla on sekä tarkasteltavan lainsäädännön riittävä tuntemus että tarvittavat projektin johtamistaidot. Komissio selvittää kuitenkin yhdessä sisämarkkinoiden neuvoa-antavan komitean kanssa, uudistuksen jäsenistä voitaisiinko yhteyshenkilöksi kutakin SLIM-ryhmää varten (ja voisiko hän tarvittaessa osallistua ryhmiin). Tällainen alakohtaisia voisi asiantuntijoita keskittymään toiminnassa sääntelyn uudistamiseen. Myös komission rahoittaman ja hyödyllisyyttä tutkitaan. toteuttamismahdollisuuksia auttaa SLIM-ryhmien riippumattoman yhteyshenkilö alakomitean sääntelyn teknisen nimetä tuen SLIM-ryhmien työn avoimuus työn luotettaisiin, SLIM-aloitteeseen Jotta avoimuuteen. Kokousraportit ja ryhmien valmisteluasiakirjat on tuotava laajaan jakeluun. On kaikin keinoin pyrittävä siihen, että myös ryhmien ulkopuoliset tahot voivat seurata keskustelua ja osallistua siihen. SLIM-ryhmien jäsenet katsoivat kuitenkin, että SLIM-ryhmien työ ei saanut riittävästi julkisuutta ja että kaikille asianomaisille suunnattua tiedotusta olisi pyrittävä edelleen tehostamaan. Monia avoimuuden lisäämiseen tähtääviä ehdotuksia tehtiin. perustuttava on Avoimuus on selvästikin SLIM-toiminnan perusta. SLIM-hankkeista on tiedotettava laajasti ja säännöllisesti. Tähän voidaan käyttää mm. ennakkoilmoituksia (myös Internet-sivuilla) kohteeksi valituista aloista, sekä tiedotusta, joka suunnataan niille kyseisen alan toimijoille, joihin sääntely eniten vaikuttaa. SLIM-ryhmien kokouksista voidaa lisäksi antaa pikaraportteja. Ryhmän suositusten seuranta Kunkin SLIM-hankkeen lopuksi komissio antaa yleistä tietoa siitä, miten se aikoo toimia saamiensa suositusten pohjalta. Monet ovat ehdottaneet, että edistymisen seurantaa voitaisiin kehittää. Komissio aikoo julkaista vuosittain valmisteluasiakirjan, jossa käsitellään SLIM- raporttien seurantaa, tarkkaillaan lainsäädäntöehdotusten edistymistä, tuodaan esiin ilmenneet viivästykset ja ilmoitetaan, kun seuranta on saatu päätökseen. Näin voidaan välittää selkeää ja tarkkaa tietoa seurannasta, ja samalla pitää yksittäisten SLIM- vaiheiden raportit tiiviinä. SUOSITUSTEN TOTEUTTAMISEN ETENEMINEN SLIM-aloite perustuu vapaaehtoisuuteen: kaikki jäsenvaltiot tai komission yksiköt eivät osallistuu kaikkiin toimiin. Suositukset ovat usein hyvin perusteltuja ja arvokkaita, mutta ne eivät ole sitovia, ja niiden lisäksi myös muut poliittiset näkemykset on otettava huomioon. Vaiheissa I–III käsiteltiin 11 alaa. Näistä komissio on ehdottanut neuvoston ja parlamentin lainsäädäntöä kuudelle alalle (Intrastat, tutkintojen tunnustaminen, koristekasvit, alv, ulkomaankaupan yhdistetty nimikkeistö ja sosiaaliturva). SLIM- 7 raportin ja ehdotuksen välillä kului aikaa keskimäärin 11 kuukautta. Neuvosto ja parlamentti ovat kuitenkin hyväksyneet annetuista ehdotuksesta vain kolme: Intrastatia (toinen kahdesta ehdotuksesta), koristekasveja ja ulkomaankaupan yhdistettyä nimikkeistöä koskevat ehdotukset. Näiden hyväksymiseen kului aikaa 24, 7 ja 2 kuukautta. Ulkomaankaupan yhdistettyä nimikkeistöä varten on julkaistu toimintasäännöt, joilla helpotetaan nimikkeistön hallintoa. Kolmella muulla alalla ja toisen Intrastat-ehdotuksen osalta keskustelut, joita on keskimäärin käyty 18 kuukautta, ovat yhä kesken. On kuitenkin huomattava, että marraskuussa 1999 neuvosto antoi yhteisen kannan tukintojen tunnustamista koskevista SLIM- ehdotuksista. 5 ja vakuutustoimintaa pankkitoimintaa (11 koskee yhteensopivuutta Rakennustarvikkeista (vaihe I) ei kolmen vuoden jälkeen ole vielä annettu (2 lannoitteita säädösehdotusta. Sama vuotta), elektromagneettista kuukautta). ja Rakennustarvikkeista ja pankkitoiminnasta SLIM-ryhmät totesivat itsekin, että niitä koskevaa säädösehdotusta ei annettaisi välittömästi. Rakennustarvikkeissa todettiin olevan useita päätyi kaksivaiheiseen jossa yhdistyvät muu kuin lainsäädäntötoiminta (täytäntöönpanon menettelyyn, ja pitkän ajan tavoitteena pidetty direktiivin muuttaminen. tehostamiseksi) Pankkitoiminnassa SLIM-ryhmä ei pitänyt suurta yksinkertaistamista mahdollisena: muutokset voidaan tehdä vasta kodifioinnin jälkeen, joka on ollut neuvoston ja parlamentin käsiteltävänä yli kaksi vuotta. Tarkistettu ehdotus esitettiin vuonna 1999. toimintavaihtoehtoja, komissio eri ja Lannoitteita ja elektromagneettista yhteensopivuutta (EMC) koskevat lisäneuvottelut jäsenvaltioiden valmistelemiseksi. Vakuutustoiminnan osalta komissio on aluksi keskittynyt henkivakuutuksia koskevan ehdotukset uudelleen muotoiluun (ehdotus on määrä jättää piakkoin), minkä jälkeen on määrä kodifioida muuta vakuutustoimintaa koskevat direktiivit. säädösehdotusten käynnissä kanssa ovat Tämä tarkastelu osoittaa, että nopeiden jatkotoimien mahdollisuus on otettava huomioon valittaessa SLIM-toimintaan mukaan otettavia aloja. Komissio ehdottaa SLIM-toimintaa vain, jos yksinkertaistaminen on todella tarpeen ja yksinkertaistamisehdotukset voidaan esittää kohtuullisessa ajassa (noin 6 kuukautta SLIM-raportin jälkeen). Tähän voi vaikuttaa se, liittyykö SLIM-toiminta jo aiemmin käynnissä olleeseen tarkasteluprosessiin vai onko se ensimmäinen vaihe, jonka jälkeen on jatkettava kuulemismenettelyjä. Kun komissio on jäsenvaltioiden kanssa tehdyn valmistelutyön jälkeen antanut säädösehdotukset kohtuullisessa ajalla, myös neuvoston ja parlamentin pitäisi vastaavasti hyväksyä ne nopeasti. 5 SLIM-ehdotusten edistymistä kuvataan osassa 3 komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa ”Review of SLIM: Background material to the Communication of the Commission”. 8 SLIM JA YKSINKERTAISTAMINEN JÄSENVALTIOISSA Unionin yritysten kannalta niitä koskeva EU:n lainsäädäntö on merkitykseltään huomattavasti vähäisempää kuin kansallinen lainsäädäntö. Ruotsin työnantajien keskusliiton (SAF) tuoreessa tutkimuksessa todettiin, että alle 10 % Ruotsin laeista ja asetuksista liittyy EU:hun. 6 Kansallisten säädösten yksinkertaistaminen on keskeistä BEST-toimintasuunnitelmassa. Eräät SLIM-ryhmät pyrkivät yhteisön lainsäädännön tarkastelun ohella toteuttamaan samanaikaisesti lainsäädännön kansallisen täytäntöönpanon tarkastelun. Tätä ei kuitenkaan ole onnistuneesti toteutettu tai saatu päätökseen. Tehtävä ei helposti sovellukaan pienille SLIM-ryhmille. Ratkaisuna voi olla, että jäsenvaltiot suostuvat raportoimaan kansallisen lainsäädännön yksinkertaistamismahdollisuuksista kuhunkin SLIM-tarkasteluun kuuluvilla aloilla. raportin, toimittavat Ehdotetaan, että ne viisi jäsenvaltiota, joiden virkamiehet osallistuvat tietyn alan SLIM-ryhmään, joka käsittelee kyseisen alan kansallisen lainsäädännön yksinkertaistamismahdollisuuksia. Jäsenvaltioiden edustajat voivat esitellä raportin sisämarkkinoiden neuvoa-antavan komitean erityiskokoonpanolle, jota ehdotettiin edellä. Ihannetapauksessa jäsenvaltio järjestäisi vähintään yhden SLIM-aloitetta vastaavan kansallisen toimen ja toimittaisi tätä kuvaavan raportin. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi säännölliseesti tiedotettava sisämarkkinoiden neuvoa- antavalle komitealle itsenäisesti toteuttamistaan sääntelyn yksinkertaistamiseen tähtäävistä ohjelmista. Näistä olisi tiedotettava ajoittain myös neuvostossa. 6 "How does the EU hinder Swedish deregulation?" Fredrik Sterzel, Ruotsin työnantajien keskusliitto (SAF), marraskuu 1999. 9 Tarkastelun esille tuomat keskeiset kysymykset • Muodostetaan sisämarkkinoiden neuvoa-antavan komitean erityiskokoonpano, joka sisältää "hyvän sääntelyn" asiantuntijoita (esim. koordinointikeskusten johtajia). Tämä edistäisi SLIM-toiminnan ohjausta ja tarjoaisi keskustelufoorumin, jolla voitaisiin käsitellä "ehdolla" olevia aloja. • Näitä asiantuntijoita voitaisiin nimittää "sääntelyn laadun yhteyshenkilöiksi" eri SLIM-ryhmille. • Komissio selvittää, voidaanko riippumattomia asiantuntijoita nimittää ryhmien avuksi ja onko tämä toivottavaa. • Kuullaan jäsenvaltioita (sisämarkkinoiden neuvoa-antavan komitean uuden kokoonpanon avulla) ja Euroopan parlamenttia alojen valinnasta. • Edellytetään, että esitettäessä tiettyä alaa tarkastelun kohteeksi on selvästi ilmoitettavat, mitkä seikat kaipaavat yksinkertaistamista ja mitä etuja odotetaan saatavan. Komissio puolestaan ilmoittaa perusteensa ehdotusten hylkäämiselle. • Kuullaan sisämarkkinoiden neuvoa-antavaa komiteaa kunkin vaiheen alussa ja lopussa. • Laaditaan opas SLIM-ryhmien puheenjohtajille ja jäsenille. Oppaassa määritellään selkeästi toiminnan yleistavoitteet. • Yksittäisten SLIM-ryhmien tavoitteet määritellään selkeästi valmisteluasiakirjassa, jolla kukin vaihe aloitetaan (ja jota käsitellään sisämarkkinoiden neuvoa-antavan komitean uudessa kokoonpanossa). • • SLIM-ryhmien työn avoimuutta lisätään, mm. pikaraporteilla, jotka toimitetaan sopiville Internet-sivuille 2–3 päivän kuluessa kustakin kokouksesta. Sisämarkkinoiden neuvoa-antavassa komiteassa jäsenvaltiota edustava "hyvän sääntelyn" asiantuntija sekä kyseisen SLIM-ryhmän virkamiehet toimittavat raportin tarkasteltavan alan kansallisen lainsäädännön tilasta. Tarkasteltavalta alalta laaditaan vähintään yksi tällainen raportti, joka perustuu SLIM-aloitetta vastaavaan kansallisen toimintaan. • Komissio asettaa itselleen tavoitteeksi, että säädösehdotukset annetaan 6 kuukauden kuluessa SLIM-raportin saamisesta. • Neuvostoa ja parlamenttia kehotetaan etsimään keinoja, joilla varmistamaan, että yksinkertaistamisehdotukset hyväksytään nopeasti. • Komissio varmistaa, että tarvittava hallinnollinen tuki on saatavilla. • Jäsenvaltioiden olisi raportoitava säännöllisesti sisämarkkinoiden neuvoa-antavalle komitealle kansallisista yksinkertaistamisohjelmistaan. sisämarkkinaneuvostolle itsenäisistä ja • Komissio parantaa omien sääntelyn parantamista koskevien aloitteidensa jotta tuloksena saataisiin tehokas ja jatkuva johdonmukaisuutta ja synergiaa, sääntelyn yksinkertaistamisohjelma. 10


title: Communication from the Commission to the Council and the European Parliament - Review of SLIM: Simpler Legislation for the Internal Market

eurovoc_concepts:
EU initiative
EU law
administrative formalities
legislation
single market

formats: html pdf

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 28. 02. 2000 COM(2000) 104 final COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL AND THE EUROPEAN PARLIAMENT Review of SLIM : Simpler Legislation for the Internal Market COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL AND THE EUROPEAN PARLIAMENT Review of SLIM : Simpler Legislation for the Internal Market INTRODUCTION The Internal Market is founded on rules designed to remove obstacles to cross-border trade, increasing competition and bringing the benefits of wider choice and lower prices to the consumer. The cornerstone is the principle of mutual recognition. Where necessary, harmonised rules have been agreed. Since one of their objectives is to make it easier to do business in the Internal Market, they must achieve their objectives in a way which avoids all unnecessary red tape and excessive compliance costs. The Commission has stepped up its efforts to improve regulatory quality and reduce the regulatory burden. SLIM is a key initiative in this field1. Others include the Business Test Panel and the BEST (Business Environment Simplification Task Force) Action Plan2. Small teams of Member State officials and users of the legislation aim to identify concrete suggestions to simplify Community legislation in a particular sector. Fourteen such sectors have been examined since 19963. It is now time to examine the strengths and weaknesses of SLIM policy. Aims of the review The overall aim of this review is to evaluate the effectiveness of SLIM as an instrument for achieving legislative simplification and recommend action to improve its effectiveness. The key areas addressed are: • • • • 1 2 3 the objectives of SLIM; the selection of legislation for review under SLIM; the operation and management of teams; the implementation of recommendations. COM(1996) 204 Final, “Simpler Legislation for the Internal Market (SLIM) : A Pilot Project”. COM(1998) 550 Final, “Action Plan to promote entrepreneurship and competitiveness”. COM(1996) 559 Final, “Report of the Commission on the SLIM Pilot Project”. COM(1997) 618 Final, “Results of the second phase of SLIM and follow-up of the implementation of the first phase recommendations”. COM(1999) 88 Final, “Results of the third phase of SLIM and the implementation of the recommendations of the first and second phases”. 2 Methodology In preparing this review, the Commission has taken account of: • • • • • the results of a survey of former SLIM team members from phases I to III (see part 1 of the working document of the Commission services ”Review of SLIM: Background material to the Communication of the Commission” – SEC(2000) 336); interviews with Commission officials associated with SLIM exercises or involved in the area of regulatory quality; the views of Member States as expressed by their representatives on the Internal Market Advisory Committee (IMAC) (Detailed submissions were received from six Member States); reports and Resolutions of the European Parliament; opinions of the Economic and Social Committee. THE OBJECTIVES OF SLIM The broad objective is to streamline the operation of the Internal Market by identifying ways in which relevant legislation can be simplified and improved. The focus is on those provisions which give rise to excessive implementation costs and administrative burdens, diverging interpretations and national application measures and difficulties in application. Whilst every effort must be made to simplify the Community legislative framework, SLIM recommendations must safeguard the essential elements of the acquis communautaire and ensure a high level of safety for consumers and protection of the environment. Experience in the first three phases of SLIM has shown that the broad objective of the to restate the initiative is widely understood. Nevertheless, objectives of SLIM and in so doing, clarify what constitutes simplification and how it should be interpreted by teams. it would be useful The Commission will: • • draw up a clear definition of the overall objectives of SLIM to be incorporated into a new set of guidelines; set out clearly the mandate of each individual team in the Working Document to launch the relevant SLIM phase. 3 SELECTION OF LEGISLATIVE AREAS FOR SIMPLIFICATION Areas of legislation for examination by each team are currently identified on the basis of suggestions from Member States, the European Parliament, the Economic and Social Committee and trade/business organisations and the services of the Commission. A list of all sectors proposed for simplification is set out in part 2 of the working document ”Review of SLIM: Background material to the Communication of the Commission”, with an indication of subsequent action. There are no fixed criteria for selecting legislative areas for review nor firm rules for including (or excluding) particular sectors. Selection may be due to difficulties in implementation, ambiguities or inconsistencies in texts, complexity arising from successive amendments, or in some cases lengthy procedures resulting in an unacceptable level of costs/administrative burdens being placed on business and enforcement authorities. There is a clear danger that areas where simplification is needed may be overlooked. There is also a risk that SLIM may be viewed as an opportunity to reopen discussion in areas where one or more Member States originally dissented from the majority view in Council on its adoption. The analysis of the follow-up to SLIM reports (see below) also raises several points to be borne in mind when selecting sectors: • The link between the SLIM exercise and any policy review process that was currently underway should be taken into account. Would a short, focussed consideration of the scope for simplification contribute in streamlining any future legislative proposals ? • Where there is no pre-existing policy review, is simplification the real issue or does the legislation need to be the subject of an overall review ? • • Is the problem the complexity of the legislation or ineffective application and enforcement which is not necessarily due to complexity ? If legislative proposals are already before Council and Parliament, are they likely to cause a long delay in implementing any new legislative recommendations from the SLIM team ? The “age” of the legislation to be simplified is also a relevant factor. Legislation which has been submitted to SLIM teams is usually at least 5 years old and often the basic legislation has been in existence for 10 or 20 years or even longer. The Commission rejected SLIM scrutiny where legislation was too recent. Only legislation which has been in force for a sufficiently long time to allow its strengths and weaknesses to be identified should be subjected to SLIM : a minimum of 5 years from the transposition deadline appears reasonable and in accordance with practice to date. 4 Any party proposing sectors for review should indicate : • • the reasons, including the problems to be addressed and the benefits that might be anticipated from simplification, the features of the legislation giving rise to disproportionate administrative burden/costs and how they might be significantly reduced. The Commission acknowledges the need to improve the selection process. However, in keeping with its right of initiative, the Commission will make the final selection on its own responsibility. It invites suggestions for action provided they are accompanied by a statement of the reasons for proposing particular sectors, the key problems which arise and the expected benefits of simplification. For its part, the Commission will indicate the reasons for rejecting certain proposals and will discuss the selection of sectors for review with Member States in a special formation of the Internal Market Advisory Committee (see below). The Commission will also discuss future actions with the European Parliament, with whom it will seek to agree appropriate arrangements for consultation. MANAGEMENT OF SLIM TEAMS General principles of SLIM Although the autonomous working methods of SLIM teams allows them to work with speed and flexibility, a number of Member States have stressed the need to create some type of advisory committee which could follow and help guide the work of teams in order to : • • • • help identify sectors for inclusion and provide a forum for discussion on the simplification objectives of each team (see above); provide co-ordination and bring greater transparency to the work of individual teams; receive minutes of team meetings and hear interim and progress reports from team chairpersons; ensure better links between teams and other parallel review exercises where appropriate; The Commission emphasises the advantages of the autonomous and informal working methods of SLIM teams but will convene a subgroup of IMAC for the purposes of SLIM and related regulatory quality matters. This procedural proposal must not generate undue delays in the start up or conclusion of SLIM exercises. 5 Operation of SLIM teams SLIM exercises are conducted within a tight timeframe (rarely exceeding six months). Even though this is a relatively short time in which to deal with often complex issues, it is generally considered a realistic timeframe although some indicated that there was insufficient time (between meetings) to consult colleagues in national services and parent organisations and insufficient report and recommendations. time to draw up the final The Commission will encourage teams to take account of such considerations. The representativeness of teams SLIM teams comprise officials from some but not all Member States pointing to a problem of “ownership” when it comes to implementing recommendations which have not been developed and agreed by all Member States4. The Commission does not wish fundamentally to alter the nature of SLIM teams by including representatives of all Member States in each SLIM team. This would result in a significant increase in their size, thereby losing the advantages of flexibility and informality. The Commission proposes to increase transparency and enhanced interaction with relevant sectoral committees and the proposed Internal Market Advisory subcommittee, which will be convened at the beginning and end of each this must not phase, before formal adoption of their compromise the independence of the individual teams (which will present reports on their own responsibility) nor the right of the Commission to decide on its response. the team reports. However, Team membership Some Member States suggested that current rules be amended in two important respects : the Chairperson (nominated by the Commission) should not necessarily be an expert in the sector under review but rather should have appropriate experience as a team/project leader. Secondly, provision should be made for the participation (as team members) of experts in the field of regulatory reform. However, former team members were almost equally divided on the usefulness of external expertise (only 52% thought it could enhance team output). 4 SLIM teams are generally composed of five Member State officials and an equal number of user representatives and chaired by a Commission official. 6 The Commission considers that the Chairperson should ideally combine an adequate knowledge of the legislation under review with appropriate project-leadership skills. However, the Commission will explore with IMAC whether it would be useful for a member of its subcommittee to be designated as a regulatory reform correspondent (and possible participant) for each SLIM team. Such a correspondent could help the sectoral experts on SLIM teams to keep the focus on the regulatory reform dimension technical of their task. The feasibility and desirability of providing independent assistance funded by the Commission will be examined. Transparency of the work of SLIM teams Confidence in the SLIM initiative requires that transparency should be enshrined as a fundamental principle. Meeting reports and discussion documents of teams must be widely circulated. Whilst every opportunity should be given to parties not represented to follow and contribute to discussions, participants in SLIM teams felt that insufficient publicity is given to the work of SLIM teams and that efforts to keep all interested parties more fully informed should be increased. A number of suggestions to increase transparency were made. Transparency is clearly a key principle in the operation of SLIM. SLIM exercises must be fully and regularly reported. This will be achieved, inter alia, by early announcements (including on web-sites) of the sectors identified, targeted information to those most affected in that sector and flash reports of meetings of the SLIM teams. Tracking team recommendations At the end of each SLIM exercise, the Commission gives broad indications on how it intends to proceed with those recommendations it has accepted. Many have suggested that the tracking of progress could be improved. The Commission will publish a yearly working document which focuses exclusively tracks the progress of legislative proposals, on the follow-up to SLIM reports, highlights where delays are occurring and indicates when the follow-up action has been completed. This will provide the opportunity to give clear and detailed information on follow-up while allowing the reports on each individual future SLIM phase to be more succinct. STATE OF IMPLEMENTATION OF RECOMMENDATIONS The SLIM initiative is voluntary in nature : not all Member States or Commission services participate in each individual exercise. Recommendations, though often persuasive and carrying much weight, are not binding and must compete with other policy perspectives. Of the 11 sectors covered on phases I – III, the Commission has proposed Council and Parliament legislation in 6 (Intrastat, recognition of diplomas, ornamental plants, VAT, the combined nomenclature for external trade and social security). The average 7 length of time between the SLIM report and these proposals was about 11 months. However, Council and Parliament have adopted only three : Intrastat (one of the two proposals), ornamental plants and the combined nomenclature for external trade taking 24 months, 7 months and 2 months respectively to do so. In the case of to facilitate the combined nomenclature for external management of the nomenclature has also been published. In the other three sectors and in the case of the second Intrastat proposal, discussions in Council and Parliament continue averaging 18 months. It should be noted, however, that in November 1999 the Council reached agreement on a common position on the SLIM proposals on the recognition of diplomas5. trade, a code of conduct No legislative proposal has been made on construction products (phase I) after 3 years, on fertilisers or banking (after 2 years), nor on electromagnetic compatibility or insurance (after 11 months). In the case of construction products and banking, the SLIM teams themselves acknowledged that there would be no immediate legislative proposal. In the case of construction products, a number of options were identified, and the Commission adopted a two-stage approach combining non-legislative action (to improve implementation) with amendment of the Directive as a longer term aim. In banking, no major simplification was considered possible by the SLIM team : amendment needed to await codification, which has been under discussion in Council and Parliament for over two years. A revised proposal was put forward in 1999. In the case of fertilisers and electromagnetic compatibility (EMC) further consultations with Member States are underway in order to prepare the legislative proposals. In the case of insurance, the Commission has concentrated initially on preparing the recasting proposal for life assurance (for submission shortly), to be followed by the codification of the non-life directives. This analysis suggests that the possibility for rapid follow-up should be taken into consideration when selecting sectors for inclusion in SLIM. The Commission will propose a SLIM exercise only when simplification is the real issue and where simplification proposals can be put forward within a reasonable time (about 6 months after the SLIM report). This may depend on whether SLIM feeds into a pre-existing review process or is the first step following which further consultation must take place. When legislative proposals have been made within a reasonable time by the Commission following preparatory work with the Member States, this should be matched by their speedy adoption by Council and Parliament. 5 Part 3 of the working document of the Commission services ”Review of SLIM: Background material the Commission” sets out progress on SLIM recommendations. to the Communication of 8 SLIM AND SIMPLIFICATION AT NATIONAL LEVEL EU legislation governing business in the Union is far outweighed by national legislation. A recent Swedish Employers’ Confederation study found that fewer than 10% of Swedish laws and regulations are linked to the EU6. The importance of simplifying national rules is central to the BEST Action Plan. reviews of national Some SLIM teams have tried to incorporate parallel implementation of the Community legislation under examination. This has never been successfully undertaken or completed if attempted. Small SLIM teams cannot readily undertake this task. The solution lies in Member States’ agreeing to report on the scope for simplifying legislation at national level affecting the sectors under review in each SLIM exercise. It is proposed that the 5 Member States whose officials participate in a SLIM team dealing with a particular sector should provide a report on the scope for simplifying national legislation in the same sector. This report could be presented by the Member State representatives on the proposed special format of IMAC. Ideally, at least one such national report per sector would be prepared by means of a parallel SLIM-type exercise organised at national level by the Member State. In addition, Member States should report regularly in IMAC, and from time to time at Council level, on their independent programmes of regulatory simplification. 6 “How does the EU hinder Swedish deregulation?” by Fredrik Sterzel, Swedish Employers’ Confederation (SAF), November 1999. 9 Key Action points arising from the review • A special IMAC formation of “better regulation” specialists (like the heads of co-ordination centres formation), which would help to steer SLIM and provide a forum for discussion of “candidate” sectors; • Involvement of some of these specialists as designated “regulatory quality correspondents” to specific SLIM teams; • Commission to consider experts to assist teams; feasibility/desirability of appointing independent • Consultation of Member States (through new IMAC formation) and of European Parliament on the selection of sectors; • A requirement that any party putting forward a sector for review should state clearly the areas needing simplification and the expected benefits, while the Commission would agree to explain its reasons for rejecting suggestions; • IMAC to be consulted at the beginning and end of each phase; • Preparation of a guide for SLIM chairpersons and team members, including a clear definition of the overall objectives; • Clear definition of the objectives of individual teams in the working document setting up each phase (which would be discussed in the new IMAC formation); • More transparency with regard to the work of teams, including “flash” reports to be provided on relevant web sites within two or three days of each meeting; • IMAC “better regulation” representatives of the Member States with officials on a particular SLIM team to report on the situation regarding national legislation in the sector in question; at least one such report per sector to be based on a parallel national SLIM exercise; • The Commission to set itself a target of coming forward with proposals within 6 months of a SLIM report; • Council and Parliament called on to develop mechanisms to ensure that simplification proposals are adopted quickly; • The Commission to ensure the appropriate administrative support. • Member States to report regularly to IMAC and the Internal Market Council on independent national simplification programmes; • The Commission to develop the coherence and synergies between its various better regulation initiatives with a view to developing an effective ongoing programme of simplification. 10


title: Meddelande från kommissionen - Öppnande för allmänheten av handlingar/akter som är sekretessbelagda eller utgör företagshemligheter och som härrör från kommissionens historiska arkiv

eurovoc_concepts:
European Commission
access to information
archives
industrial secret
professional secret

formats: html pdf print

text: 19. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46/21 (cid:214)ppnande f(cid:246)r allm(cid:228)nheten av handlingar/akter som (cid:228)r sekretessbelagda eller utg(cid:246)r f(cid:246)retagshem- ligheter och som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n kommissionens historiska arkiv (2000/C 46/07) Kommissionen (cid:228)r i enlighet med 30-(cid:229)rsregeln (artikel 1 i kommissionens beslut nr 359/83/EKSG av den 8 februari 1983 och r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG, Euratom) nr 354/83 av den 1 februari 1983 om (cid:246)ppnandet f(cid:246)r allm(cid:228)nheten av Europeiska ekonomiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens his- toriska arkiv (1) skyldig att (cid:229)rligen (cid:246)ppna de akter som finns i kommissionens historiska arkiv f(cid:246)r all- m(cid:228)nheten. Detta g(cid:228)ller fr(cid:229)n och med 1983 f(cid:246)r Europeiska kol- och st(cid:229)lgemenskapens akter och fr(cid:229)n och med 1989 f(cid:246)r Europeiska ekonomiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens akter. Beslutet att (cid:246)ppna dessa akter f(cid:246)r allm(cid:228)nheten uppfyller tre syften: uppmuntran till forskning i Europeiska gemenskapernas historia, fr(cid:228)mjande av allm(cid:228)nhetens intresse f(cid:246)r den europeiska utvecklingen och upp- byggnaden och en b(cid:228)ttre genomblickbarhet av de europeiska institutionernas verksamhet. Kommissionen anser (enligt artikel 4 i ovann(cid:228)mnda beslut och f(cid:246)rordning) att (cid:246)ppnandet av dessa akter, efter utg(cid:229)ngen av 30-(cid:229)rsperioden, generellt kan till(cid:228)mpas utan problem. Detta g(cid:228)ller (cid:228)ven om akterna omfattar handlingar som inneh(cid:229)ller information som tidigare var sekretessbelagd eller utgjorde f(cid:246)retags- hemligheter. Kommissionen skall likv(cid:228)l i f(cid:246)rv(cid:228)g, enligt beslutet av den 30 november 1990 (2) genom ett meddelande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, informera de personer, f(cid:246)retag eller deras r(cid:228)ttsinnehavare som (cid:228)r ber(cid:246)rda av sekretessen eller f(cid:246)retagshemligheterna om att kommissionen har f(cid:246)r avsikt att g(cid:246)ra handlingar som (cid:228)r sekretessbelagda tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r allm(cid:228)nheten. Handlingar i vilka f(cid:246)retag anges som omn(cid:228)mns nedan och som inneh(cid:229)ller sekretessbelagda uppgifter eller f(cid:246)retagshemligheter skall g(cid:246)ras tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r allm(cid:228)nheten inom en frist p(cid:229) (cid:229)tta veckor fr(cid:229)n den dag d(cid:229) detta meddelande offentliggjordes s(cid:229)vida inte en v(cid:228)lmotiverad inv(cid:228)ndning som grundas p(cid:229) sekretess eller f(cid:246)retagshemligheter skriftligen har f(cid:246)relagts kommissionens historiska arkiv inom loppet av de (cid:229)tta veck- orna (M. Hofmann, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bryssel, JECL 03/40, tfn (32-2) 295 20 53, fax (32-2) 296 10 95, E-post: archis@cec. eu. int). (1) EGT L 43, 15. 2. 1983. (2) EGT L 340, 6. 12. 1990, s. 24. (cid:214)versikt (cid:246)ver huvudomr(cid:229)den r(cid:246)rande handlingar: akter som (cid:228)r sekretessbelagda eller utg(cid:246)r f(cid:246)retagshemligheter (artikel 4 i kommissionens beslut nr 359/83/EKSG och r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG, Euratom) nr 354/83) LISTA (cid:214)VER F(cid:214)RETAG SOM ˜R BER(cid:214)RDA AV SEKRETESS ELLER F(cid:214)RETAGSHEMLIGHETER UNDER PERIODEN 1952(cid:150)1966 (cid:150) 21:a DELEN A. HANDEL Belgien A. 3 F(cid:214)RS˜LJNINGSST˜LLEN F(cid:214)R KOL (cid:150) organisation, f(cid:246)rs(cid:228)lj- Cobechar: Comptoir belge des charbons ningsmekanismer, omorganisation av kolf(cid:246)rs(cid:228)ljning: Frankrike Handlingar ang(cid:229)ende organisationen av kolf(cid:246)rs(cid:228)ljningen. Tyskland OKU: Oberrheinische Kohlenunion RBV: Rheinischer Braunkohlenbrikett-Verkauf GmbH Ruhrkohlenkontor Gemeinschaftliches B(cid:252)ro der Pr(cid:228)sident, Geit- ling, Mausegatt Walzstahlkontor West GmbH Sorema: SociØtØ rhØnane d’exploitation et de manutention A. 4 (cid:214)VERENSKOMMELSER OCH KONCENTRATIONER (cid:150) H(cid:246)ga myndighetens politik, handels(cid:246)verenskommelser och han- delskoncentrationer: Handlingar ang(cid:229)ende H(cid:246)ga myndighetens politik betr(cid:228)ffande (cid:246)verenskommelser och koncentrationer (artiklarna 65 och 66 i EKSG-f(cid:246)rdraget). C 46/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 2. 2000 Tyskland ATH: August Thyssen-H(cid:252)tte AG Atlas Werke AG Bergbau AG Lothringen Betonwerk Taben Mandt-Rauch KG Braunschweigische Kohlen-Bergwerke Braunschweigische Kohlenhandelsgesellschaft Ring & C B(cid:252)ssing Automobilwerke AG DEA Brennstoffhandel GmbH DHH: Dortmund H(cid:246)rder-H(cid:252)ttenunion AG Deutsche Erd(cid:246)l AG Dillinger H(cid:252)ttenwerke Dittmann & Neuhaus AG Eisenhandel Ferrostaal-Haniel GmbH Eisenhandelsgesellschaft Richard Auffermann KG Erzbergbau Salzgitter AG Eschweiler Bergwerks Verein Ferrostaal AG Firma Carl Hermann Schmidt Nachf. Firma Schrotthandel, vorm. Albert Sonnenberg GmbH Franz Haniel & Cie. GmbH Friedrich Flick Kommanditgesellschaft Friedrich Krupp Gebr(cid:252)der Haldy Kohlenhandelsgesellschaft GmbH Gebr(cid:252)der Hoffmann Werkzeug-Maschinen GmbH Gebr(cid:252)der Kiessel Geraldy Kohlen- und Baumaterialien GmbH Gewerkschaft Carl Alexander Gewerkschaft Erd(cid:246)lwerke FRISIA Gewerkschaft Heckel GmbH Gewerkschaft Opfermann und Rudolph GmbH Gruppe Schliecker Handelsunion Hansen, Neuerburg & Co Heinrich August Schulte Eisenhandlung GmbH Henschel-Werke AG Hoesch AG Bergbau Hoesch Westfalenh(cid:252)tte Hugo Stinnes Corporation H(cid:252)ttenwerk Oberhausen AG H(cid:252)ttenwerk Rheinhausen AG H(cid:252)ttenwerk Salzgitter AG Ilseder H(cid:252)tte KOEG: Kohleeinkaufsgesellschaft der Saarh(cid:252)tten mbH Kl(cid:246)ckner & Co Kl(cid:246)ckner Reederei und Kohlenhandel GmbH Kl(cid:246)ckner-Werke AG Kohlengro(cid:223)handel Karl Thiel Krupp H(cid:252)ttenwerke AG Mannesmann AG Otto Wolff Phoenix-Rheinrohr AG Rheinischen Stahlwerke Saarbergwerke AG Spinnbau GmbH Stabstahl-Vereinigung Stahl- und Walzwerke Rasselstein Stahlring GmbH Stra(cid:223)burger Stahlkontor GmbH S(cid:252)ddeutsche Drahtverarbeitungswerke GmbH VEBA: Vereinigte Elektrizit(cid:228)ts- und Bergwerke AG Walzstahlkontor Nord GmbH Walzstahlkontor S(cid:252)d Walzstahlkontor Westfalen GmbH Walzwerk Neviges GmbH Westf(cid:228)lische Drahtindustrie Winschermann GmbH Ziegler Belgien Charbonnages AndrØ Dumont Charbonnages d’Houthalen Charbonnages de Beeringen Charbonnages du Hainaut SA Charbonnages du Levant et des produits du FlØnu SA Charbonnages du Rieu du C(cid:156)ur et de la Boule rØunis SA Charbonnages Helchteren-Zolder SA Charbonnages Limbourg-Meuse SA Charbonnages unis de l’ouest de Mons Cockerill-OugrØe SA (cid:201)tablissements Carlos Leduc Forges de la providence Groupe Evence CoppØe et Cie NV Kempense Steenkolenmijnen SA Chantier metallurgique de Cha(cid:136)telineau (CMC) SA MØtallurgique d’EspØrance-Longdoz SA Papeteries de Belgique SociØtØ mØtallurgique Hainaut-Sambre F(cid:246)renta staterna Deutsche Texaco Ltd Frankrike ATNMC: AciØries et trØfileries de Neuves-Maisons-Cha(cid:136)tillon AciØries de Longwy CAFL: Compagnie des ateliers et forges de la Loire CCNM: Compagnie des forges de Cha(cid:136)tillon, Commentry et Neuves-Maisons CFEM: Compagnie fran(cid:231)aise d’entreprises mØtalliques CFPD: Compagnie fran(cid:231)aise Powell-Duffryn CICT: Compagnie industrielle et commerciale de tubes SA Coloracier Charbonnage et Cokerie Erin Charbonnages de France Compagnie des forges et aciØries de la marine, de Firminy et de Saint-(cid:201)tienne Davum Davum-Exportation De Wendel & Cie Denain Nord-Est ECJB: (cid:201)tablissements Cleeves Jacqueline et Brizay (cid:201)tablissements Aubagnac (cid:201)tablissements Demangel et Manestamp (cid:201)tablissements J. J. Carnaud et forges de Basse-Indre (cid:201)tablissements Tallavignes, Deloche & Cie FH: SA des forges d’Haironville Forges d’Hennebont Forges de Bar-sur-Aube Forges et aciØries de Nord et Lorraine Galvanor: SA de construction et de galvanisation Denain Groupe Rousseaux HouillŁres unies du bassin de Lorraine Laminoirs de Strasbourg Mine de fer de Moutiers Mine de fer de Sancy Mines de fer de Godbrange et de Hussigny Neunkircher Eisenwerk 19. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46/23 PUM: produits d’usines mØtallurgiques SA (cid:148)Chaudronnerie industrielle de Bezons(cid:148) Saarlor: union charbonniŁre Sarro-Lorraine Sacem: sociØtØ pour l’agglomØration, le conditionnement et l’enrichissement des minerais Sacilor: sociØtØ des aciØries de Lorraine SCDV: sociØtØ des combustibles Delmas-Vieljeux SECD: sociØtØ des Øtablissements Chatel et Dollfus Sidelor: union sidØrurgique Lorraine SA SILPAC: sociØtØ industrielle de laquage et produits anticorrosion SMK: SociØtØ mØtallurgique de Knutange SMS: SociØtØ mosellane de sidØrurgie Sollac: SociØtØ lorraine de laminage continu SA SociØtØ Denain-Anzin SociØtØ des forges de Gueugnon SociØtØ des forges et aciØries du Nord et de l’(cid:201)st SociØtØ des forges et ateliers du Creusot SociØtØ des hauts-fourneaux de la Chiers SociØtØ des hauts-fourneaux et forges de Saulnes et Gorcy SociØtØ des mines d’`nderny-Chevillon SociØtØ Etilam-Gravigny SociØtØ Lefort & Cie SociØtØ Lorraine-Escaut SociØtØ nouvelle des aciØries de Pompey SociØtØ TissmØtal, Lionel-Dupont, Teste & Cie SociØtØ trØfilerie et ca(cid:136)blerie de Bourg SociØtØ le phØnix Trefilacier UCPMI: union des consommateurs de produits mØtallurgiques et industriels Usinor: union sidØrurgique du Nord et la France Luxemburg ARBED: aciØries rØunies de Burbach-Eich-Dudelange HADIR: hauts-fourneaux et aciØries de Differdange Italien Acciaierie R(cid:246)chling SpA Acciaierie e ferriere Giuseppe e Fratello Redaelli Acciaierie e ferriere lombarde Falck SpA Italsider SpA Magona d’Italia Montecatini Soc. Redaelli Societ(cid:224) Edison SpA Nederl(cid:228)nderna Fisser & V. Doornum Koninklijke Nederlandsche Hoogovens en Staalfabrieken NV NV Financierings- en Beleggings-Maatschappij (cid:148)Nijkerk(cid:148) NV Simons Metaalhandel Verenigde Utrechtsche IJzerhandel NV (VUIJ) A. 5 PRIS: Handlingar ang(cid:229)ende reglering, system, harmonisering, varia- tion, tilln(cid:228)rmning, ink(cid:246)pspris, produktpris, tabeller, offentligg(cid:246)- rande av priser, tariff(cid:228)r diskriminering, export av en produkt till l(cid:228)gre pris (cid:228)n dess normala v(cid:228)rde. Tyskland Hermann Wiedemann. Rethen-Hannover Phoenix-Rheinrohr AG Wirtschaftsvereinigung Eisen- und Stahlindustrie Frankrike Charbonnages de France Italien Societ(cid:224) ILVA: Alti Forni e Acciaierie d’Italia SpA B. PRODUKTION B. 1 UTJ˜MNINGSMEKANISMER (cid:150) kolgruvor, j(cid:228)rnskrot, val av f(cid:246)r- m(cid:229)nsber(cid:228)ttigade f(cid:246)retag, bedr(cid:228)geri och klagom(cid:229)l ang(cid:229)ende utj(cid:228)mningsmekanismerna: Handlingar ang(cid:229)ende utj(cid:228)mningen av kol och/eller j(cid:228)rnskrot. Tyskland H(cid:252)ttenwerk Rheinhausen AG Mannesmann AG Belgien CPFI: caisse de pØrØquation des ferrailles importØes Frankrike Forges de Niaux B. 2 F(cid:214)RS(cid:214)RJNING OCH PRODUKTION INOM KOL-, ST¯L- OCH SKROTMARKNADEN: Handlingar ang(cid:229)ende allm(cid:228)nna m(cid:229)ls(cid:228)ttningar, produktion, kol- politik, f(cid:246)rs(cid:246)rjning, konsumtion, lager, kostnader och int(cid:228)kter, subventioner och krediter, konjunkturer och prognosprogram. Tyskland ATH: August Thyssen-H(cid:252)tte AG Bergische Stahl-, Walz- u. Hammerwerke Bochumer Bergbau AG Dillinger H(cid:252)ttenwerke Emscher Lippe Bergbau Eschweiler Bergwerks Verein Gu(cid:223)stahlwerke Witten AG HWS-H(cid:252)ttenwerke Siegerland Hansa-Rohstoff Hibernia Bergbaugesellschaft AG Hoesch AG Bergbau Hoesch Westfalenh(cid:252)tte H(cid:252)ttenwerk Oberhausen AG H(cid:252)ttenwerk Rheinhausen AG H(cid:252)ttenwerk Salzgitter AG Ilseder H(cid:252)tte Mannesmann AG Metallh(cid:252)ttenwerk L(cid:252)beck AG Niederrheinische H(cid:252)tte AG Phoenix-Rheinrohr AG Rheinelbe Bergbau AG C 46/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 2. 2000 Rheinpreussen AG f(cid:252)r Bergbau und Chemie Rheinstahl Eisenwerke R(cid:246)chling’sche Eisen- und Stahlwerke GmbH Saarbergwerke AG Stahl- und Walzwerke Rasselstein Stahlwerke Bochum AG Stahlwerke S(cid:252)dwestfalen AG Steinkohlenbergwerk Heinrich Robert AG Theodor Wuppermann GmbH Belgien Charbonnages de Monceau-Fontaine Charbonnages Helchteren-Zolder SA Cockerill-OugrØe SA Fabrique de fer de Charleroi Groupement des hauts-fourneaux et aciØries belges Laminoirs et usines du Ruau SA SA MØtallurgique d’EspØrance-Longdoz SociØte mØtallurgique Hainaut-Sambre Frankrike CCNM: compagnie des forges de Cha(cid:136)tillon, Commentry et Neu- ves-Maisons Charbonnages de France (cid:201)tablissements Experton-Revollier Forges et aciØries de Nord et Lorraine Neunkircher Eisenwerk SA Usines Gilson Sidelor: union sidØrurgique lorraine SA Sollac: sociØtØ lorraine de laminage continu SA SociØtØ commentryenne des aciers fins vanadium alloys SociØtØ d’Ølectro-chimie, d’Ølectro-mØtallurgie et des aciØries Ølectriques d’Ugine SociØtØ des hauts-fourneaux de la Chiers SociØtØ Lorraine Escaut SociØtØ miniŁre et mØtallurgique de Rodange Usinor: union sidØrurgique du Nord de la France Luxemburg ARBED: AciØries rØunies de Burbach-Eich-Dudelange Italien AFIM: Acciaierie Ferriere Industrie Metallurgiche Acciaieria Metallurgica Settimese Acciaierie Ferriere Malpaga di Barroni Ing. Luigi & C. SAS Acciaierie e Ferriere Stefana Fratelli Fu Girolamo SpA Breda Siderurgica di Sesto S. Giovanni Campsider: Consorzio Approvvigionamenti Materie Prime Side- rurgiche Carbosarda: SociØt(cid:224) Mineraria Carbonifera Sarda Ferriere S. Anna SpA IRO: Industrie Riunite Odolesi Italsider SpA Laminatoio Predalva di Pisogne Merisider: Societ(cid:224) Meridionale Siderurgica SpA ORI: Officine Riunite Italiane Pietro Maria Ceretti SpA Selva: Societ(cid:224) per azioni Elettrosiderurgica di Valle Camonica Societ(cid:224) Ilmar Societ(cid:224) Napoletane Societ(cid:224) Riva & Cie Nederl(cid:228)nderna Koninklijke Nederlandsche Hoogovens en Staalfabrieken NV B. 3 RENING AV KOLGRUVOR (cid:150) inspektion, rationalisering, om- vandling: Handlingar ang(cid:229)ende inspektion, rationalisering och omvand- ling av kolgruvor. Belgien Charbonnages De Monceau-Fontaine B. 5 PROBLEM I ARBETET: Handlingar ang(cid:229)ende inkvarteringspolitik, l(cid:246)ner, h(cid:228)lsa, arbetar- nas (cid:229)teranpassningsproblem. Tyskland Erzbergbau Salzgitter AG Eschweiler Bergwerks Verein Essener Steinkohlenbergwerke Ewald-Kohle AG Friedrich Krupp Gew. Kleiner Johannes HWS-H(cid:252)ttenwerke Siegerland Harpener Bergbau AG Heinrich Bergbau AG H(cid:252)ttenwerk Oberhausen AG Ilseder H(cid:252)tte Rheinelbe Bergbau AG Saarbergwerke AG Zeche Ruhrtal-Dipl. -Berging. -Ernst Mittmann Belgien Charbonnages de WØrister SA SociØtØ des charbonnages du Borinage Frankrike De Wendel & Cie Forges d’audincourt Mine de fer de la MouriŁre Mine de fer de Valleroy Mines de fer de Giraumont SCAC: SociØtØ commerciale d’affrŒtements et de commission Sidelor: Union sidØrurgique lorraine SA SociØtØ mØtallurgique de l’Escaut SociØtØ des hauts-fourneaux de la Chiers SociØtØ des hauts-fourneaux et forges de Saulnes et Gorcy Italien Stabilimenti S. Eustacchio SpA


title: Comunicación de la Comisión - Apertura al público de los documentos y unidades archivísticas amparados por el secreto profesional o de empresa y que emanan de los archivos históricos de la Comisión

text: 19. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 46/21 Apertura al pœblico de los documentos y unidades archiv(cid:237)sticas amparados por el secreto profesional o de empresa y que emanan de los archivos hist(cid:243)ricos de la Comisi(cid:243)n (2000/C 46/07) De acuerdo con la norma de los treinta aæos [art(cid:237)culo 1 de la Decisi(cid:243)n no 359/83/CECA de la Comisi(cid:243)n, de 8 de febrero de 1983 y del Reglamento (CEE, Euratom) no 354/83 del Consejo, de 1 de febrero de 1983, sobre la apertura al pœblico de los archivos hist(cid:243)ricos de la Comunidad Europea del Carb(cid:243)n y del Acero, de la Comunidad Econ(cid:243)mica Europea y la Comunidad Europea de la Energ(cid:237)a At(cid:243)mica (1)], la Comisi(cid:243)n estÆ obligada a abrir anualmente al pœblico, a partir, respectivamente, de 1983 y 1989, las unidades archiv(cid:237)s- ticas de la Comunidad Europea del Carb(cid:243)n y del Acero y las de la Comunidad Econ(cid:243)mica Europea y la Comunidad Europea de la Energia At(cid:243)mica incluidas en sus archivos hist(cid:243)ricos. La decisi(cid:243)n de abrir tales unidades al pœblico responde a un triple objetivo: fomentar la investigaci(cid:243)n sobre la historia de las Comunidades Europeas, promover el interØs del pœblico por el desarrollo de la construcci(cid:243)n europea e incrementar la transparencia del funcionamiento de las instituciones europeas. En virtud del art(cid:237)culo 4 de la Decisi(cid:243)n y el Reglamento anteriormente citados, la Comisi(cid:243)n estima que, una vez vencido el plazo de treinta aæos, la apertura al pœblico de dichas unidades puede en general realizarse sin problemas, aun cuando se trate de documentos que contengan informaciones sujetas en su d(cid:237)a al secreto profesional o de empresa. No obstante, de acuerdo con la Decisi(cid:243)n de 30 de noviembre de 1990 (2), la Comisi(cid:243)n debe informar previamente, por medio de una comunicaci(cid:243)n al Diario Oficial de las Comunidades Europeas, a las personas, empresas o correspondientes sucesores legales afectados por el secreto profesional o de empresa de su intenci(cid:243)n de permitir al pœblico el acceso a los documentos amparados por dicho secreto. Los documentos en que aparecen las empresas citadas a continuaci(cid:243)n y que contienen secretos profesio- nales o de empresa quedarÆn abiertos al pœblico, una vez transcurrido el plazo de treinta aæos (norma de los treinta aæos arriba mencionada) computados a partir de la elaboraci(cid:243)n de los respectivos documentos y expedientes en un plazo de ocho semanas a partir de la fecha de publicaci(cid:243)n de esta comunicaci(cid:243)n, salvo en el caso de que al tØrmino de las ocho semanas y por escrito se presente una objeci(cid:243)n debidamente motivada y justificada ante los archivos hist(cid:243)ricos de la Comisi(cid:243)n [Sr. Hofmann, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, fax (32-2) 296 10 95, E-mail: ar- chis@cec. eu. int]. (32-2) 295 20 53, JECL 03/40 (tel. (1) DO L 43 de 15. 2. 1983. (2) DO L 340 de 6. 12. 1990, p. 24. Esquema por campos temÆticos de los documentos y unidades archiv(cid:237)sticas amparados por el secreto profesional o de empresa [art(cid:237)culo 4 de la Decisi(cid:243)n no 359/83/CECA de la Comisi(cid:243)n y del Reglamento (CEE, Euratom) no 354/83 del Consejo] LISTA DE EMPRESAS AFECTADAS POR EL SECRETO PROFESIONAL O DE EMPRESA DURANTE EL PER˝ODO 1952-1968 (cid:151) 21a parte A. COMERCIO BØlgica A. 3. OFICINAS DE VENTA DEL CARB(cid:211)N (cid:151) organizaci(cid:243)n, meca- nismo de venta, reorganizaci(cid:243)n de las ventas del carb(cid:243)n: Cobechar: Comptoir belge des charbons Francia Documentos relativos a la organizaci(cid:243)n de la venta del carb(cid:243)n. Sorema: SociØtØ rhØnane d’exploitation et de manutention Repœblica Federal de Alemania OKU: Oberrheinische Kohlenunion RBV: Rheinischer Braunkohlenbrikett-Verkauf GmbH Ruhrkohlenkontor Gemeinschaftliches B(cid:252)ro der Pr(cid:228)sident, Geit- ling, Mausegatt Walzstahlkontor West GmbH A. 4. ACUERDOS Y CONCENTRACIONES (cid:151) pol(cid:237)tica de la Alta Autoridad, acuerdos y concentraciones comerciales: Documentos relativos a la pol(cid:237)tica de la Alta Autoridad en materia de acuerdos y concentraciones (art(cid:237)culos 65 y 66 del Tratado CECA). C 46/22 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 2. 2000 Repœblica Federal de Alemania ATH: August Thyssen-H(cid:252)tte AG Atlas Werke AG Bergbau AG Lothringen Betonwerk Taben Mandt-Rauch KG Braunschweigische Kohlen-Bergwerke Braunschweigische Kohlenhandelsgesellschaft Ring & C B(cid:252)ssing Automobilwerke AG DEA Brennstoffhandel GmbH DHH: Dortmund H(cid:246)rder-H(cid:252)ttenunion AG Deutsche Erd(cid:246)l AG Dillinger H(cid:252)ttenwerke Dittmann & Neuhaus AG Eisenhandel Ferrostaal-Haniel GmbH Eisenhandelsgesellschaft Richard Auffermann KG Erzbergbau Salzgitter AG Eschweiler Bergwerks Verein Ferrostaal AG Firma Carl Hermann Schmidt Nachf. Firma Schrotthandel, vorm. Albert Sonnenberg GmbH Franz Haniel & Cie. GmbH Friedrich Flick Kommanditgesellschaft Friedrich Krupp Gebr(cid:252)der Haldy Kohlenhandelsgesellschaft GmbH Gebr(cid:252)der Hoffmann Werkzeug-Maschinen GmbH Gebr(cid:252)der Kiessel Geraldy Kohlen- und Baumaterialien GmbH Gewerkschaft Carl Alexander Gewerkschaft Erd(cid:246)lwerke FRISIA Gewerkschaft Heckel GmbH Gewerkschaft Opfermann und Rudolph GmbH Gruppe Schliecker Handelsunion Hansen, Neuerburg & Co Heinrich August Schulte Eisenhandlung GmbH Henschel-Werke AG Hoesch AG Bergbau Hoesch Westfalenh(cid:252)tte Hugo Stinnes Corporation H(cid:252)ttenwerk Oberhausen AG H(cid:252)ttenwerk Rheinhausen AG H(cid:252)ttenwerk Salzgitter AG Ilseder H(cid:252)tte KOEG: Kohleeinkaufsgesellschaft der Saarh(cid:252)tten mbH Kl(cid:246)ckner & Co Kl(cid:246)ckner Reederei und Kohlenhandel GmbH Kl(cid:246)ckner-Werke AG Kohlengro(cid:223)handel Karl Thiel Krupp H(cid:252)ttenwerke AG Mannesmann AG Otto Wolff Phoenix-Rheinrohr AG Rheinischen Stahlwerke Saarbergwerke AG Spinnbau GmbH Stabstahl-Vereinigung Stahl- und Walzwerke Rasselstein Stahlring GmbH Stra(cid:223)burger Stahlkontor GmbH S(cid:252)ddeutsche Drahtverarbeitungswerke GmbH VEBA: Vereinigte Elektrizit(cid:228)ts- und Bergwerke AG Walzstahlkontor Nord GmbH Walzstahlkontor S(cid:252)d Walzstahlkontor Westfalen GmbH Walzwerk Neviges GmbH Westf(cid:228)lische Drahtindustrie Winschermann GmbH Ziegler BØlgica Charbonnages AndrØ Dumont Charbonnages d’Houthalen Charbonnages de Beeringen Charbonnages du Hainaut SA Charbonnages du Levant et des produits du FlØnu SA Charbonnages du Rieu du C(cid:156)ur et de la Boule rØunis SA Charbonnages Helchteren-Zolder SA Charbonnages Limbourg-Meuse SA Charbonnages unis de l’ouest de Mons Cockerill-OugrØe SA (cid:201)tablissements Carlos Leduc Forges de la providence Groupe Evence CoppØe et Cie NV Kempense Steenkolenmijnen SA Chantier metallurgique de Cha(cid:136)telineau (CMC) SA MØtallurgique d’EspØrance-Longdoz SA Papeteries de Belgique SociØtØ mØtallurgique Hainaut-Sambre Estados Unidos de AmØrica Deutsche Texaco Ltd Francia ATNMC: AciØries et trØfileries de Neuves-Maisons-Cha(cid:136)tillon AciØries de Longwy CAFL: Compagnie des ateliers et forges de la Loire CCNM: Compagnie des forges de Cha(cid:136)tillon, Commentry et Neuves-Maisons CFEM: Compagnie fran(cid:231)aise d’entreprises mØtalliques CFPD: Compagnie fran(cid:231)aise Powell-Duffryn CICT: Compagnie industrielle et commerciale de tubes SA Coloracier Charbonnage et Cokerie Erin Charbonnages de France Compagnie des forges et aciØries de la marine, de Firminy et de Saint-(cid:201)tienne Davum Davum-Exportation De Wendel & Cie Denain Nord-Est ECJB: (cid:201)tablissements Cleeves Jacqueline et Brizay (cid:201)tablissements Aubagnac (cid:201)tablissements Demangel et Manestamp (cid:201)tablissements J. J. Carnaud et forges de Basse-Indre (cid:201)tablissements Tallavignes, Deloche & Cie FH: SA des forges d’Haironville Forges d’Hennebont Forges de Bar-sur-Aube Forges et aciØries de Nord et Lorraine Galvanor: SA de construction et de galvanisation Denain Groupe Rousseaux HouillŁres unies du bassin de Lorraine Laminoirs de Strasbourg Mine de fer de Moutiers Mine de fer de Sancy Mines de fer de Godbrange et de Hussigny Neunkircher Eisenwerk 19. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 46/23 PUM: produits d’usines mØtallurgiques SA «Chaudronnerie industrielle de Bezons» Saarlor: union charbonniŁre Sarro-Lorraine Sacem: sociØtØ pour l’agglomØration, le conditionnement et l’enrichissement des minerais Sacilor: sociØtØ des aciØries de Lorraine SCDV: sociØtØ des combustibles Delmas-Vieljeux SECD: sociØtØ des Øtablissements Chatel et Dollfus Sidelor: union sidØrurgique Lorraine SA SILPAC: sociØtØ industrielle de laquage et produits anticorrosion SMK: SociØtØ mØtallurgique de Knutange SMS: SociØtØ mosellane de sidØrurgie Sollac: SociØtØ lorraine de laminage continu SA SociØtØ Denain-Anzin SociØtØ des forges de Gueugnon SociØtØ des forges et aciØries du Nord et de l’(cid:201)st SociØtØ des forges et ateliers du Creusot SociØtØ des hauts-fourneaux de la Chiers SociØtØ des hauts-fourneaux et forges de Saulnes et Gorcy SociØtØ des mines d’`nderny-Chevillon SociØtØ Etilam-Gravigny SociØtØ Lefort & Cie SociØtØ Lorraine-Escaut SociØtØ nouvelle des aciØries de Pompey SociØtØ TissmØtal, Lionel-Dupont, Teste & Cie SociØtØ trØfilerie et ca(cid:136)blerie de Bourg SociØtØ le phØnix Trefilacier UCPMI: union des consommateurs de produits mØtallurgiques et industriels Usinor: union sidØrurgique du Nord et la France Repœblica Federal de Alemania Hermann Wiedemann. Rethen-Hannover Phoenix-Rheinrohr AG Wirtschaftsvereinigung Eisen- und Stahlindustrie Francia Charbonnages de France Italia Societ(cid:224) ILVA: Alti Forni e Acciaierie d’Italia SpA B. PRODUCCI(cid:211)N B. 1. MECANISMO DE DISTRIBUCI(cid:211)N (cid:151) distribuci(cid:243)n de las minas de hulla y de la chatarra, elecci(cid:243)n de las empresas bene- ficiarias, fraudes y querellas en lo que se refiere a la dis- tribuci(cid:243)n: Documentos relativos a la distribuci(cid:243)n del carb(cid:243)n y/o de la chatarra. Repœblica Federal de Alemania H(cid:252)ttenwerk Rheinhausen AG Mannesmann AG BØlgica CPFI: caisse de pØrØquation des ferrailles importØes Luxemburgo ARBED: aciØries rØunies de Burbach-Eich-Dudelange Francia Forges de Niaux HADIR: hauts-fourneaux et aciØries de Differdange B. 2. ABASTECIMIENTO Y PRODUCCI(cid:211)N DEL MERCADO DEL Italia Acciaierie R(cid:246)chling SpA Acciaierie e ferriere Giuseppe e Fratello Redaelli Acciaierie e ferriere lombarde Falck SpA Italsider SpA Magona d’Italia Montecatini Soc. Redaelli Societ(cid:224) Edison SpA Pa(cid:237)ses Bajos Fisser & V. Doornum Koninklijke Nederlandsche Hoogovens en Staalfabrieken NV NV Financierings- en Beleggings-Maatschappij «Nijkerk» NV Simons Metaalhandel Verenigde Utrechtsche IJzerhandel NV (VUIJ) A. 5. PRECIOS: Documentos sobre regulaci(cid:243)n, rØgimen, armonizaci(cid:243)n, fluctua- ci(cid:243)n, alineaci(cid:243)n, coste, precio de los productos, lista y publici- dad de los precios, discriminaciones arancelarias y exportaci(cid:243)n de un producto a un precio inferior a su valor normal. CARB(cid:211)N, EL ACERO Y LA CHATARRA: Documentos sobre objetivos generales, producci(cid:243)n, pol(cid:237)tica car- bonera, abastecimiento, consumo, existencias, costes e ingresos, subvenciones y crØditos, coyuntura y programas preventivos. Repœblica Federal de Alemania ATH: August Thyssen-H(cid:252)tte AG Bergische Stahl-, Walz- u. Hammerwerke Bochumer Bergbau AG Dillinger H(cid:252)ttenwerke Emscher Lippe Bergbau Eschweiler Bergwerks Verein Gu(cid:223)stahlwerke Witten AG HWS-H(cid:252)ttenwerke Siegerland Hansa-Rohstoff Hibernia Bergbaugesellschaft AG Hoesch AG Bergbau Hoesch Westfalenh(cid:252)tte H(cid:252)ttenwerk Oberhausen AG H(cid:252)ttenwerk Rheinhausen AG H(cid:252)ttenwerk Salzgitter AG Ilseder H(cid:252)tte Mannesmann AG Metallh(cid:252)ttenwerk L(cid:252)beck AG Niederrheinische H(cid:252)tte AG Phoenix-Rheinrohr AG Rheinelbe Bergbau AG C 46/24 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 2. 2000 Rheinpreussen AG f(cid:252)r Bergbau und Chemie Rheinstahl Eisenwerke R(cid:246)chling’sche Eisen- und Stahlwerke GmbH Saarbergwerke AG Stahl- und Walzwerke Rasselstein Stahlwerke Bochum AG Stahlwerke S(cid:252)dwestfalen AG Steinkohlenbergwerk Heinrich Robert AG Theodor Wuppermann GmbH BØlgica Charbonnages de Monceau-Fontaine Charbonnages Helchteren-Zolder SA Cockerill-OugrØe SA Fabrique de fer de Charleroi Groupement des hauts-fourneaux et aciØries belges Laminoirs et usines du Ruau SA SA MØtallurgique d’EspØrance-Longdoz SociØte mØtallurgique Hainaut-Sambre Francia CCNM: compagnie des forges de Cha(cid:136)tillon, Commentry et Neu- ves-Maisons Charbonnages de France (cid:201)tablissements Experton-Revollier Forges et aciØries de Nord et Lorraine Neunkircher Eisenwerk SA Usines Gilson Sidelor: union sidØrurgique lorraine SA Sollac: sociØtØ lorraine de laminage continu SA SociØtØ commentryenne des aciers fins vanadium alloys SociØtØ d’Ølectro-chimie, d’Ølectro-mØtallurgie et des aciØries Ølectriques d’Ugine SociØtØ des hauts-fourneaux de la Chiers SociØtØ Lorraine Escaut SociØtØ miniŁre et mØtallurgique de Rodange Usinor: union sidØrurgique du Nord de la France Luxemburgo ARBED: AciØries rØunies de Burbach-Eich-Dudelange Italia AFIM: Acciaierie Ferriere Industrie Metallurgiche Acciaieria Metallurgica Settimese Acciaierie Ferriere Malpaga di Barroni Ing. Luigi & C. SAS Acciaierie e Ferriere Stefana Fratelli Fu Girolamo SpA Breda Siderurgica di Sesto S. Giovanni Campsider: Consorzio Approvvigionamenti Materie Prime Side- rurgiche Carbosarda: SociØt(cid:224) Mineraria Carbonifera Sarda Ferriere S. Anna SpA IRO: Industrie Riunite Odolesi Italsider SpA Laminatoio Predalva di Pisogne Merisider: Societ(cid:224) Meridionale Siderurgica SpA ORI: Officine Riunite Italiane Pietro Maria Ceretti SpA Selva: Societ(cid:224) per azioni Elettrosiderurgica di Valle Camonica Societ(cid:224) Ilmar Societ(cid:224) Napoletane Societ(cid:224) Riva & Cie Pa(cid:237)ses Bajos Koninklijke Nederlandsche Hoogovens en Staalfabrieken N. V. B. 3. SANEAMIENTO DE LAS EXPLOTACIONES HULLERAS (cid:151) inspecci(cid:243)n, racionalizaci(cid:243)n, reconversi(cid:243)n: Documentos relativos a la inspecci(cid:243)n, racionalizaci(cid:243)n y recon- versi(cid:243)n de las explotaciones hulleras. BØlgica Charbonnages De Monceau-Fontaine B. 5. PROBLEMAS DE TRABAJO: Documentos relativos a la pol(cid:237)tica de viviendas, los salarios, la sanidad y la readaptaci(cid:243)n de los trabajadores. Repœblica Federal de Alemania Erzbergbau Salzgitter AG Eschweiler Bergwerks Verein Essener Steinkohlenbergwerke Ewald-Kohle AG Friedrich Krupp Gew. Kleiner Johannes HWS-H(cid:252)ttenwerke Siegerland Harpener Bergbau AG Heinrich Bergbau AG H(cid:252)ttenwerk Oberhausen AG Ilseder H(cid:252)tte Rheinelbe Bergbau AG Saarbergwerke AG Zeche Ruhrtal-Dipl. -Berging. -Ernst Mittmann BØlgica Charbonnages de WØrister SA SociØtØ des charbonnages du Borinage Francia De Wendel & Cie Forges d’audincourt Mine de fer de la MouriŁre Mine de fer de Valleroy Mines de fer de Giraumont SCAC: SociØtØ commerciale d’affrŒtements et de commission Sidelor: Union sidØrurgique lorraine SA SociØtØ mØtallurgique de l’Escaut SociØtØ des hauts-fourneaux de la Chiers SociØtØ des hauts-fourneaux et forges de Saulnes et Gorcy Italia Stabilimenti S. Eustacchio SpA


title: Mitteilung der Kommission - Freigabe der Schriftstücke/des Archivguts, die unter das Berufs- oder Betriebsgeheimnis fallen und im Historischen Archiv der Europäischen Kommission aufbewahrt werden

text: 19. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 46/21 Freigabe der Schriftst(cid:252)cke/des Archivguts, die unter das Berufs- oder Betriebsgeheimnis fallen und im Historischen Archiv der Europ(cid:228)ischen Kommission aufbewahrt werden (2000/C 46/07) 1 der des (Artikel Beschlusses 359/83/EGKS 30-Jahre-Regel Nach vom 8. Februar 1983 und der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1. Februar 1983 (cid:252)ber die Freigabe der historischen Archive der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft f(cid:252)r Kohle und Stahl, der Europ(cid:228)i- schen Wirtschaftsgemeinschaft und der Europ(cid:228)ischen Atomgemeinschaft (1) hat die Kommission das in den historischen Archiven befindliche Archivgut der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft f(cid:252)r Kohle und Stahl ab 1983 und das der Europ(cid:228)ischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Europ(cid:228)ischen Atomgemeinschaft ab 1989 allj(cid:228)hrlich freizugeben. Damit wird ein dreifaches Ziel verfolgt: Anreiz f(cid:252)r die Forschung (cid:252)ber die Ge- schichte der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften; F(cid:246)rderung des Interesses der (cid:214)ffentlichkeit an der Entwicklung des Europ(cid:228)ischen Aufbauwerks; mehr Einblick in die Arbeitsweise der Europ(cid:228)ischen Organe. der Kommission Die Kommission ist (aufgrund von Artikel 4 des genannten Beschlusses und der genannten Verordnung) der Ansicht, da(cid:223) dieses Archivgut nach Ablauf von 30 Jahren im allgemeinen problemlos freigegeben werden kann; dies gilt auch dann, wenn es Schriftst(cid:252)cke umfa(cid:223)t, die damals unter das Berufs- oder Betriebsgeheimnis fallende Informationen enthielten. Gem(cid:228)(cid:223) dem Beschlu(cid:223) vom 30. November 1990 (2) teilt die Kommission jedoch den von dem Berufs- oder Betriebsgeheimnis betroffenen Personen, Unternehmen oder deren Rechtsnachfolgern vorher ihre Absicht mit, der (cid:214)ffentlichkeit die unter dieses Geheimnis fallenden Unterlagen zug(cid:228)nglich zu machen. Die Schriftst(cid:252)cke, in denen die nachstehenden Unternehmen erw(cid:228)hnt werden und in denen Berufs- oder Betriebsgeheimnisse enthalten sind, werden der (cid:214)ffentlichkeit nach Ablauf von 30 Jahren (30-Jahre-Regel) ab dem Tag der Vorlage der betreffenden Dokumente und Schriftst(cid:252)cke und acht Wochen nach dem Tag der Ver(cid:246)ffentlichung dieser Mitteilung zug(cid:228)nglich gemacht, falls nicht innerhalb der angegebenen Frist schriftliche mit Gr(cid:252)nden versehene und auf das Berufs- oder Betriebsgeheimnis gest(cid:252)tzte Einw(cid:228)nde bei dem Historischen Archiv der Europ(cid:228)ischen Kommission (Herr Hofmann, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Br(cid:252)ssel, (32-2) 295 20 53, Fax (32-2) 296 10 95, E-mail: archis@cec. eu. int) erhoben werden. JECL 03/40 (Tel. (1) ABl. L 43 vom 15. 2. 1983. (2) ABl. L 340 vom 6. 12. 1990, S. 24. Schriftst(cid:252)cke und sonstiges Archivgut, die unter das Berufs- oder Betriebsgeheimnis fallen [Artikel 4 des Beschlusses 359/83/EGKS der Kommission und der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates] (cid:151) (cid:220)bersicht (cid:252)ber die Bereiche VERZEICHNIS DER VOM BERUFS- ODER BETRIEBSGEHEIMNIS BETROFFENEN UNTERNEHMEN (1952(cid:151)1968) (cid:151) 21. ABSCHNITT A. HANDEL Belgien A. 3 KOHLENVERKAUFSB(cid:220)ROS (cid:151) Organisation, Verkauf, Reorga- Cobechar: Comptoir belge des charbons nisation der Kohlenverk(cid:228)ufe: Frankreich Schriftst(cid:252)cke (cid:252)ber die Organisation des Kohlenverkaufs. Sorema: SociØtØ RhØnane d’Exploitation et de Manutention Bundesrepublik Deutschland OKU: Oberrheinische Kohlenunion RBV: Rheinischer Braunkohlenbrikett-Verkauf GmbH Ruhrkohlenkontor Gemeinschaftliches B(cid:252)ro der Pr(cid:228)sident, Geit- ling, Mausegatt Walzstahlkontor West GmbH A. 4 KARTELLE UND ZUSAMMENSCHL(cid:220)SSE (cid:151) Politik der Hohen Beh(cid:246)rde, Kartelle und Zusammenschl(cid:252)sse auf einer Han- delsstufe: Schriftst(cid:252)cke (cid:252)ber die Politik der Hohen Beh(cid:246)rde im Bereich der Kartelle und Zusammenschl(cid:252)sse (Artikel 65 und 66, EGKS- Vertrag). C 46/22 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 19. 2. 2000 Bundesrepublik Deutschland ATH: August Thyssen-H(cid:252)tte AG Atlas Werke AG Bergbau AG Lothringen Betonwerk Taben Mandt-Rauch KG Braunschweigische Kohlen-Bergwerke Braunschweigische Kohlenhandelsgesellschaft Ring & C B(cid:252)ssing Automobilwerke AG DEA Brennstoffhandel GmbH DHH: Dortmund H(cid:246)rder-H(cid:252)ttenunion AG Deutsche Erd(cid:246)l AG Dillinger H(cid:252)ttenwerke Dittmann & Neuhaus AG Eisenhandel Ferrostaal-Haniel GmbH Eisenhandelsgesellschaft Richard Auffermann KG Erzbergbau Salzgitter AG Eschweiler Bergwerks Verein Ferrostaal AG Firma Carl Hermann Schmidt Nachf. Firma Schrotthandel, vorm. Albert Sonnenberg GmbH Franz Haniel & Cie. GmbH Friedrich Flick Kommanditgesellschaft Friedrich Krupp Gebr(cid:252)der Haldy Kohlenhandelsgesellschaft GmbH Gebr(cid:252)der Hoffmann Werkzeug-Maschinen GmbH Gebr(cid:252)der Kiessel Geraldy Kohlen- und Baumaterialien GmbH Gewerkschaft Carl Alexander Gewerkschaft Erd(cid:246)lwerke FRISIA Gewerkschaft Heckel GmbH Gewerkschaft Opfermann und Rudolph GmbH Gruppe Schliecker Handelsunion Hansen, Neuerburg & Co Heinrich August Schulte Eisenhandlung GmbH Henschel-Werke AG Hoesch AG Bergbau Hoesch Westfalenh(cid:252)tte Hugo Stinnes Corporation H(cid:252)ttenwerk Oberhausen AG H(cid:252)ttenwerk Rheinhausen AG H(cid:252)ttenwerk Salzgitter AG Ilseder H(cid:252)tte KOEG: Kohleeinkaufsgesellschaft der Saarh(cid:252)tten mbH Kl(cid:246)ckner & Co Kl(cid:246)ckner Reederei und Kohlenhandel GmbH Kl(cid:246)ckner-Werke AG Kohlengro(cid:223)handel Karl Thiel Krupp H(cid:252)ttenwerke AG Mannesmann AG Otto Wolff Phoenix-Rheinrohr AG Rheinischen Stahlwerke Saarbergwerke AG Spinnbau GmbH Stabstahl-Vereinigung Stahl- und Walzwerke Rasselstein Stahlring GmbH Stra(cid:223)burger Stahlkontor GmbH S(cid:252)ddeutsche Drahtverarbeitungswerke GmbH VEBA: Vereinigte Elektrizit(cid:228)ts- und Bergwerke AG Walzstahlkontor Nord GmbH Walzstahlkontor S(cid:252)d Walzstahlkontor Westfalen GmbH Walzwerk Neviges GmbH Westf(cid:228)lische Drahtindustrie Winschermann GmbH Ziegler Belgien Charbonnages AndrØ Dumont Charbonnages d’Houthalen Charbonnages de Beeringen Charbonnages du Hainaut SA Charbonnages du Levant et des produits du FlØnu SA Charbonnages du Rieu du C(cid:156)ur et de la Boule rØunis SA Charbonnages Helchteren-Zolder SA Charbonnages Limbourg-Meuse SA Charbonnages unis de l’ouest de Mons Cockerill-OugrØe SA (cid:201)tablissements Carlos Leduc Forges de la providence Groupe Evence CoppØe et Cie NV Kempense Steenkolenmijnen SA Chantier metallurgique de Cha(cid:136)telineau (CMC) SA MØtallurgique d’EspØrance-Longdoz SA Papeteries de Belgique SociØtØ mØtallurgique Hainaut-Sambre Vereinigte Staaten von Amerika Deutsche Texaco Ltd Frankreich ATNMC: AciØries et trØfileries de Neuves-Maisons-Cha(cid:136)tillon AciØries de Longwy CAFL: Compagnie des ateliers et forges de la Loire CCNM: Compagnie des forges de Cha(cid:136)tillon, Commentry et Neuves-Maisons CFEM: Compagnie fran(cid:231)aise d’entreprises mØtalliques CFPD: Compagnie fran(cid:231)aise Powell-Duffryn CICT: Compagnie industrielle et commerciale de tubes SA Coloracier Charbonnage et Cokerie Erin Charbonnages de France Compagnie des forges et aciØries de la marine, de Firminy et de Saint-(cid:201)tienne Davum Davum-Exportation De Wendel & Cie Denain Nord-Est ECJB: (cid:201)tablissements Cleeves Jacqueline et Brizay (cid:201)tablissements Aubagnac (cid:201)tablissements Demangel et Manestamp (cid:201)tablissements J. J. Carnaud et forges de Basse-Indre (cid:201)tablissements Tallavignes, Deloche & Cie FH: SA des forges d’Haironville Forges d’Hennebont Forges de Bar-sur-Aube Forges et aciØries de Nord et Lorraine Galvanor: SA de construction et de galvanisation Denain Groupe Rousseaux HouillŁres unies du bassin de Lorraine Laminoirs de Strasbourg Mine de fer de Moutiers Mine de fer de Sancy Mines de fer de Godbrange et de Hussigny Neunkircher Eisenwerk 19. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 46/23 PUM: produits d’usines mØtallurgiques SA (cid:132)Chaudronnerie industrielle de Bezons(cid:147) Saarlor: union charbonniŁre Sarro-Lorraine Sacem: sociØtØ pour l’agglomØration, le conditionnement et l’enrichissement des minerais Sacilor: sociØtØ des aciØries de Lorraine SCDV: sociØtØ des combustibles Delmas-Vieljeux SECD: sociØtØ des Øtablissements Chatel et Dollfus Sidelor: union sidØrurgique Lorraine SA SILPAC: sociØtØ industrielle de laquage et produits anticorrosion SMK: SociØtØ mØtallurgique de Knutange SMS: SociØtØ mosellane de sidØrurgie Sollac: SociØtØ lorraine de laminage continu SA SociØtØ Denain-Anzin SociØtØ des forges de Gueugnon SociØtØ des forges et aciØries du Nord et de l’(cid:201)st SociØtØ des forges et ateliers du Creusot SociØtØ des hauts-fourneaux de la Chiers SociØtØ des hauts-fourneaux et forges de Saulnes et Gorcy SociØtØ des mines d’`nderny-Chevillon SociØtØ Etilam-Gravigny SociØtØ Lefort & Cie SociØtØ Lorraine-Escaut SociØtØ nouvelle des aciØries de Pompey SociØtØ TissmØtal, Lionel-Dupont, Teste & Cie SociØtØ trØfilerie et ca(cid:136)blerie de Bourg SociØtØ le phØnix Trefilacier UCPMI: union des consommateurs de produits mØtallurgiques et industriels Usinor: union sidØrurgique du Nord et la France Luxemburg ARBED: aciØries rØunies de Burbach-Eich-Dudelange HADIR: hauts-fourneaux et aciØries de Differdange Italien Acciaierie R(cid:246)chling SpA Acciaierie e ferriere Giuseppe e Fratello Redaelli Acciaierie e ferriere lombarde Falck SpA Italsider SpA Magona d’Italia Montecatini Soc. Redaelli Societ(cid:224) Edison SpA Niederlande Fisser & V. Doornum Koninklijke Nederlandsche Hoogovens en Staalfabrieken NV NV Financierings- en Beleggings-Maatschappij (cid:132)Nijkerk(cid:147) NV Simons Metaalhandel Verenigde Utrechtsche IJzerhandel NV (VUIJ) A. 5 PREISE: (cid:252)ber: Regelung, Schriftst(cid:252)cke System, Harmonisierung, Schwankung, Angleichung, Einkaufspreise, Preise der Erzeug- nisse, Preisliste, (cid:246)ffentliche Bekanntmachung der Preise, tarif(cid:228)re Diskriminierungen, Ausfuhr eines Erzeugnisses zu einem unter seinem Normalwert liegenden Preis. Bundesrepublik Deutschland Hermann Wiedemann. Rethen-Hannover Phoenix-Rheinrohr AG Wirtschaftsvereinigung Eisen- und Stahlindustrie Frankreich Charbonnages de France Italien Societ(cid:224) ILVA: Alti Forni e Acciaierie d’Italia SpA B. PRODUKTION B. 1 AUSGLEICHSMECHANISMUS (cid:151) Kohlen- und Schrottaus- gleich, Auswahl der bezugsberechtigten Unternehmen, Be- tr(cid:252)gereien und Beschwerden in Zusammenhang mit dem Ausgleich: Schriftst(cid:252)cke (cid:252)ber den Kohlen- und/oder Schrottausgleich. Bundesrepublik Deutschland H(cid:252)ttenwerk Rheinhausen AG Mannesmann AG Belgien CPFI: caisse de pØrØquation des ferrailles importØes Frankreich Forges de Niaux B. 2 VERSORGUNG UND PRODUKTION DES KOHLE-, EISEN- UND SCHROTTMARKTES: Schriftst(cid:252)cke (cid:252)ber: allgemeine Ziele, Produktion, Kohlenpolitik, Versorgung, Verbrauch, Lagerbest(cid:228)nde, Kosten und Einnahmen, Subventionen und Kredite, Konjunktur und geplante Ma(cid:223)nah- men. Bundesrepublik Deutschland ATH: August Thyssen-H(cid:252)tte AG Bergische Stahl-, Walz- u. Hammerwerke Bochumer Bergbau AG Dillinger H(cid:252)ttenwerke Emscher Lippe Bergbau Eschweiler Bergwerks Verein Gu(cid:223)stahlwerke Witten AG HWS-H(cid:252)ttenwerke Siegerland Hansa-Rohstoff Hibernia Bergbaugesellschaft AG Hoesch AG Bergbau Hoesch Westfalenh(cid:252)tte H(cid:252)ttenwerk Oberhausen AG H(cid:252)ttenwerk Rheinhausen AG H(cid:252)ttenwerk Salzgitter AG Ilseder H(cid:252)tte Mannesmann AG Metallh(cid:252)ttenwerk L(cid:252)beck AG Niederrheinische H(cid:252)tte AG Phoenix-Rheinrohr AG Rheinelbe Bergbau AG C 46/24 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 19. 2. 2000 Rheinpreussen AG f(cid:252)r Bergbau und Chemie Rheinstahl Eisenwerke R(cid:246)chling’sche Eisen- und Stahlwerke GmbH Saarbergwerke AG Stahl- und Walzwerke Rasselstein Stahlwerke Bochum AG Stahlwerke S(cid:252)dwestfalen AG Steinkohlenbergwerk Heinrich Robert AG Theodor Wuppermann GmbH Belgien Charbonnages de Monceau-Fontaine Charbonnages Helchteren-Zolder SA Cockerill-OugrØe SA Fabrique de fer de Charleroi Groupement des hauts-fourneaux et aciØries belges Laminoirs et usines du Ruau SA SA MØtallurgique d’EspØrance-Longdoz SociØte mØtallurgique Hainaut-Sambre Frankreich CCNM: compagnie des forges de Cha(cid:136)tillon, Commentry et Neu- ves-Maisons Charbonnages de France (cid:201)tablissements Experton-Revollier Forges et aciØries de Nord et Lorraine Neunkircher Eisenwerk SA Usines Gilson Sidelor: union sidØrurgique lorraine SA Sollac: sociØtØ lorraine de laminage continu SA SociØtØ commentryenne des aciers fins vanadium alloys SociØtØ d’Ølectro-chimie, d’Ølectro-mØtallurgie et des aciØries Ølectriques d’Ugine SociØtØ des hauts-fourneaux de la Chiers SociØtØ Lorraine Escaut SociØtØ miniŁre et mØtallurgique de Rodange Usinor: union sidØrurgique du Nord de la France Luxemburg ARBED: AciØries rØunies de Burbach-Eich-Dudelange Italien AFIM: Acciaierie Ferriere Industrie Metallurgiche Acciaieria Metallurgica Settimese Acciaierie Ferriere Malpaga di Barroni Ing. Luigi & C. SAS Acciaierie e Ferriere Stefana Fratelli Fu Girolamo SpA Breda Siderurgica di Sesto S. Giovanni Campsider: Consorzio Approvvigionamenti Materie Prime Side- rurgiche Carbosarda: SociØt(cid:224) Mineraria Carbonifera Sarda Ferriere S. Anna SpA IRO: Industrie Riunite Odolesi Italsider SpA Laminatoio Predalva di Pisogne Merisider: Societ(cid:224) Meridionale Siderurgica SpA ORI: Officine Riunite Italiane Pietro Maria Ceretti SpA Selva: Societ(cid:224) per azioni Elettrosiderurgica di Valle Camonica Societ(cid:224) Ilmar Societ(cid:224) Napoletane Societ(cid:224) Riva & Cie Niederlande Koninklijke Nederlandsche Hoogovens en Staalfabrieken NV B. 3 SANIERUNG DES KOHLENBERGBAUS (cid:151) Kontrolle, Rationalisierung, Umstellung: Schriftst(cid:252)cke (cid:252)ber die Kontrolle, Rationalisierung und Umstel- lung des Kohlenbergbaus. Belgien Charbonnages De Monceau-Fontaine B. 5 ARBEITSPROBLEME: Schriftst(cid:252)cke (cid:252)ber Wohnungspolitik, L(cid:246)hne und Geh(cid:228)lter, Ge- sundheit, Umschulung der Arbeitnehmer. Bundesrepublik Deutschland Erzbergbau Salzgitter AG Eschweiler Bergwerks Verein Essener Steinkohlenbergwerke Ewald-Kohle AG Friedrich Krupp Gew. Kleiner Johannes HWS-H(cid:252)ttenwerke Siegerland Harpener Bergbau AG Heinrich Bergbau AG H(cid:252)ttenwerk Oberhausen AG Ilseder H(cid:252)tte Rheinelbe Bergbau AG Saarbergwerke AG Zeche Ruhrtal-Dipl. -Berging. -Ernst Mittmann Belgien Charbonnages de WØrister SA SociØtØ des charbonnages du Borinage Frankreich De Wendel & Cie Forges d’audincourt Mine de fer de la MouriŁre Mine de fer de Valleroy Mines de fer de Giraumont SCAC: SociØtØ commerciale d’affrŒtements et de commission Sidelor: Union sidØrurgique lorraine SA SociØtØ mØtallurgique de l’Escaut SociØtØ des hauts-fourneaux de la Chiers SociØtØ des hauts-fourneaux et forges de Saulnes et Gorcy Italien Stabilimenti S. Eustacchio SpA