eurovoc_concepts:
Italy
cessation of trading
energy production
industrial restructuring
pneumatic tyre

text: C 339/280 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 2000 Torsdag 17 februari 2000 4. anser att, i enlighet med principen om att förorenaren betalar, skall Aurulgruvans ägare ta på sig hela ansvaret genom att kompensera katastrofens offer, finansiera saneringen av områden som omfattas av katastrofen och betala för de ekologiska skadorna, anser att EG:s lagstiftning om industriell säkerhet, förhindrande av föroreningar och ansvar för miljö 5. och konsumenter inte under några omständigheter skall bli föremål för undantag vid förhandlingarna med ansökande länder, upprepar sitt förslag om att en insatsstyrka för civilskydd skall skapas inom EU för att erbjuda och 6. samordna katastrofhjälp vid industriella katastrofer och naturkatastrofer, 7. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, regeringarna i Rumänien, Ungern, Bulgarien och Jugoslavien och till gruvbolaget Aurul och företaget Esmeralda Explora- tion Limited. 19. Omstrukturering av den europeiska industrin B5-0124, 0128 och 0134/2000 Europaparlamentets resolution om omstruktureringar av den europeiska industrin med särskild hänvisning till Goodyears stängning i Italien och ABB-Alstoms problem Europaparlamentet utfärdar denna resolution + med beaktande av 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter och relevanta bestämmelser i EG-fördraget, i synnerhet artikel 136, där det fastställs att medlemsstaternas mål bl. a. skall vara att främja sysselsättningen, förbättra levnads- och arbetsvillkor, åstadkomma ett fullgott socialt skydd, föra en dialog mellan arbetsmarknadens parter och möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt bekämpa social utslagning, + med beaktande av direktiv 75/129/EEG (1), ändrat genom direktiv 92/56/EEG (2), om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar, + med beaktande av direktiv 94/45/EG (3) om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett för- farande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare, + med beaktande av kommissionens förslag om en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen, + med beaktande av slutsatserna från högnivågruppen om ekonomiska och sociala konsekvenser av industriella förändringar, + med beaktande av sina tidigare resolutioner om omstrukturering, flyttning och nedläggning av företag inom EU, särskilt dem om Renault-Vilvoorde-affären, + med beaktande av kommissionsledamoten Anna Diamantopoulous uttalande om omstrukturering av företag (Michelin) till Europaparlamentet den 27 oktober 1999, och av följande skäl: A. Ledningen för det multinationella företaget Goodyear/Dunlop tillkännagav utan förvarning att dess enda fabrik i Italien, som ligger i Cisterna di Latina, skulle stängas och att beslutet skulle träda i kraft den 17 februari 2000. Nedläggningen kommer att leda till att 574 arbetstillfällen går förlorade vid själva fabriken och kommer även att kraftigt påverka ungefär 430 andra arbetstillfällen. B. Särskilt fabriken i Cisterna di Latina har hittills visat sig vara mycket produktiv och lönsam, vilket inte minst kan hänföras till de anställdas professionella och ansvarstagande inställning. Trots att företaget inte investerat i fabriken under mer än tio år placerade den sig 1996 på andra plats i företagsgruppens lista över kostnadskonkurrenskraft och på första plats på kvalitetsranglistan för Europa. (1) EGT L 48, 22. 2. 1975, s. 29. (2) EGT L 245, 26. 8. 1992, s. 3. (3) EGT L 254, 30. 9. 1994, s. 64. 29. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 339/281 Torsdag 17 februari 2000 C. Trehundra unga arbetare sades upp och en viss del av produktionen flyttades under 1997. I enlighet med en rad avtal gick de anställda och fackföreningarna med på att öka produktiviteten genom att ytterligare arbetstillfällen försvann, utan kostnader för företaget och till nackdel för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. D. E. F. Företaget har valt att inte lämna någon som helst förhandsinformation om sina beslut till de anställda på fabriken, inte samråda med dem och inte göra dem delaktiga på något sätt, utan har helt enkelt ställt dem inför fullbordat faktum. Trots de skattelättnader som den italienska regeringen erbjudit i syfte att förhindra stängningen har företaget vägrat att ta någon som helst hänsyn till de anställdas vilja att hjälpa till med att finna alternativa lösningar som skulle onödiggöra fabriksstängningen och de uppsägningar denna för med sig. På det hela taget har Goodyearfabriken mottagit ekonomiskt och annat statligt stöd motsvarande 166 miljarder lire, inbegripet skattelättnader för utbildningsprogram. Företaget har inte samtyckt till att sälja produktionsanläggningen till en konkurrent, vilket skulle göra det möjligt för arbetstillfällen och kompetens att finnas kvar i området. Vidare har Goodyear/Dunlop för avsikt att öka försäljningen av sina produkter i Italien. G. Kommissionen tillstyrkte i november 1999 samgåendet mellan företagsgrupperna ABB och Alstom. Genom detta samgående skapades den nya företagsgruppen ABB-Alstom Power som nu är världs- ledande på området kraftproduktion och sysselsätter 58 000 anställda (varav 34 000 i Europa). H. Det europeiska företagsrådet vid Alstom fick ingen information, vare sig före eller efter samgåendet. I. J. Efter ett antal meddelanden om omstrukturering och uppsägningar som utfärdats vart och ett för sig på ett stort antal geografiska platser fruktar företrädarna för arbetstagarna vid ABB-Alstom att man upplever de första tecknen på en världsomfattande omstruktureringsplan som skulle kunna leda till att upp till 12 000 arbetstillfällen går förlorade. Förutom att de leder till arbetsplatsförluster medför den här typen av beslut om omstrukturering, flytt- ning och nedläggning av företag mycket ofta att den ekonomiska och sociala sammanhållningen undermineras i de berörda områdena. De leder i ökande utsträckning till oro bland de anställda och allmänheten i stort. K. Konkurrenspolitiken i Europa kan inte ses utan samband med Europeiska unionens övriga politik- områden, exempelvis social- och sysselsättningspolitiken. 1. Parlamentet fördömer det beslut som ledningen för Goodyear/Dunlop fattat om att utan förvarning stänga sin fabrik i Italien i enlighet med ett ekonomiskt-politiskt beslut på företagsgruppsnivå, vilket inne- bär att man följer ett kortsiktigt vinstmål som inte är förenligt med en sund industripolitik, och att man bortser från de ytterst allvarliga ekonomiska och sociala skadeverkningar som detta beslut kommer att medföra i området; uttrycker sitt stöd för de anställda som deltar i denna kamp för att skydda arbetstill- fällen i Italien och i Europa, 2. välkomnar den aktiva roll som den italienska regeringen hittills spelat och hoppas uppriktigt på ytterligare åtgärder för att undvika stängningen (inbegripet avslutandet av leverantörskontrakt) och säker- ställa förnyad finansiering i händelse av att Goodyear/Dunlop står fast vid sitt beslut; ger vidare uttryck för sin förhoppning om att man snarast kommer att hitta ett sätt att säkra arbetstillfällena och de anställdas förvärvade rättigheter, uppmanar institutionerna i Italien och på EU-nivå att åta sig att säkerställa att uppsägningsförfaran- 3. dena stoppas så att allvarliga och konkreta diskussioner kan hållas, uppmanar med kraft ledningen för Goodyear/Dunlop att på nytt överväga sin oacceptabla inställning 4. när det gäller försäljning till en konkurrent, bland annat för att säkra kompetens och arbetstillfällen, 5. anser att kommissionen inte utvärderat de möjliga sociala följdverkningarna när den gav sitt tillstånd till samgåendet mellan ABB och Alstom och därmed inte tagit hänsyn till artikel 127. 2 i EG-fördraget som föreskriver att målet ”att uppnå en hög sysselsättningsnivå skall beaktas när gemenskapens politik och verksamhet utformas och genomförs”, C 339/282 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 2000 Torsdag 17 februari 2000 6. uppmanar kommissionen att inte ge tillstånd till samgåenden och övriga liknande förfaranden om inte de berörda företagen tar hänsyn till EU:s sociallagstiftning, särskilt information till och samråd med de anställda, uppmanar kommissionen att vidta konkreta åtgärder för att säkerställa att den nya företagsgruppen 7. ABB-Alstom fullt ut uppfyller kraven i direktiv 94/45/EG, 8. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att de skall knyta EU-stöd och nationellt stöd till före- tag som gör långsiktiga åtaganden när det gäller sysselsättning och lokal och regional utveckling samt att de skall tillse att tillämpningen av dessa bestämmelser, vars regelbundna kontroll gemensamt skall åligga kommissionen, de nationella, regionala och lokala myndigheterna samt arbetsmarknadens parter, skall för- ses med påföljder som träder i kraft då åtaganden inte respekteras, 9. kräver att kommissionen omedelbart skall utvärdera tillämpningen av direktivet om kollektiva upp- sägningar och nedläggning av företag och lägga fram förslag till effektiva sanktioner (framför allt straffav- gifter) ifall bestämmelserna inte följs samt föreslå förbättringar av direktivet för att säkerställa ett effektivare skydd av arbetstillfällen och arbetstagare, 10. betonar att kommissionen bör öka takten i sin översyn av ovannämnda direktiv 94/45/EG, bland annat för att skärpa bestämmelserna om information och samråd för att säkerställa att dessa sker i planer- ingsstadiet, innan några beslut fattas, och därför kan bli effektiva och få en chans att utöva ett visst infly- tande; ger vidare uttryck för förhoppningen att nya bestämmelser kommer att införas i direktivet för att påskynda inrättandet av sådana företagsråd och möjliggöra för dessa att fungera oberoende, uppmanar kommissionen att reformera gemenskapslagstiftningen och sina direktiv så att de lön- 11. tagare som berörs av en plan för kollektiva uppsägningar av ekonomiska skäl (eller deras företrädare) kan väcka talan inför en territoriellt behörig domstol, utan att invänta meddelande om uppsägning, och ifråga- sätta den ekonomiska grunden för ett sådant beslut, 12. uppmanar rådet att så snart som möjligt anta en gemensam ståndpunkt om förslaget om en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen; uppmanar kommissionen och rådet att ta största möjliga hänsyn till de av parlamentets ändringsförslag som antogs vid första behandlingen; förväntar sig i synnerhet att sanktioner skall tillgripas om någon inte respekterar de princi- per och förfaranden som har sin grund i genomförandet av direktivet, inbegripet annullering av det beslut som tagits, 13. uppmanar medlemsstaterna att främja och påskynda dialogen mellan ledningen och de anställda samt samarbetet på företagsnivå och regional nivå i syfte att inrätta förfaranden för förhandssamråd och dialog om beslut med omfattande ekonomiska och sociala följder, och för att vidta effektiva åtgärder för att skydda företrädare för fackföreningarna, 14. anser att det nu är av avgörande betydelse för sammanhållningen inom Europeiska unionen att anta en inom EU harmoniserad sociallagstiftning som framför allt inriktas på att förhindra ”ekonomiskt moti- verade” uppsägningar och social dumpning i företag som är etablerade inom EU, och uppmanar kommis- sionen och rådet att föreslå sätt att föra EU:s socialpolitik ett steg vidare, 15. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament samt företagarorganisationer, fackföreningar, anställda och ledning vid Good- year/Dunlops fabrik i Cisterna di Latina och vid företagsgruppen ABB-Alstom


title: Résolution du Parlement européen sur la catastrophe écologique provoquée par un déversement de cyanure provenant d'une mine d'or roumaine dans le Lepos, le Somes, la Tisza et le Danube

eurovoc_concepts:
Bulgaria
Serbia
accidental pollution
dangerous substance
gold
mining operation
water pollution
watercourse

formats: pdf print

text: 29. 11. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 339/279 Jeudi, 17 février 2000 1. est entièrement favorable à la nouvelle initiative lancée par le Secrétaire général des Nations unies, M. Kofi Annan, à l’adresse du premier ministre, M. Hun Sen, pour la création d’un tribunal international spécial chargé de poursuivre les anciens dirigeants khmers rouges; demande instamment au gouvernement cambodgien d’autoriser la comparution de Ta Mok et 2. d’autres personnes accusées de crimes contre l’humanité et de génocide devant un tribunal ad hoc indé- pendant des Nations unies; rappelle que la transparence et l’impartialité du système judiciaire, la coopération judiciaire interna- 3. tionale et le respect des droits de l’homme, des principes démocratiques et de l’État de droit sont des conditions essentielles à la reprise des relations entre l’Union européenne et le Cambodge; invite instamment les autorités cambodgiennes à renoncer à tout acte d’intimidation à l’égard de 4. l’opposition démocratique; charge sa Présidente de transmettre la présente résolution au Conseil, à la Commission, aux Nations 5. unies, à l’ANASE, ainsi qu’au gouvernement et au parlement cambodgiens. 18. Catastrophe environnementale dans les eaux du Danube B5-0164, 0167, 0168, 0173 et 0179/2000 Résolution du Parlement européen sur la catastrophe écologique provoquée par un déversement de cyanure provenant d’une mine d’or roumaine dans le Lepos, le Somes, la Tisza et le Danube Le Parlement européen, A. B. C. D. E. alarmé par la catastrophe écologique, environnementale, agricole et sociale provoquée par le déverse- ment de cyanure provenant d’une mine d’or située à Aurul, en Roumanie, et détenue par une compa- gnie regroupant la société roumaine d’État Remin S. A. et la société australienne Esmeralda Exploration Limited, ayant son siège à Perth, considérant que plus de 100 000 m3 d’eau fortement cyanurée ont pollué le Lepos et le Somes en Roumanie, la Tisza en Hongrie et le Danube en Serbie et en Bulgarie, considérant la menace que fait peser cette catastrophe sur le delta du Danube, qui est une des princi- pales zones humides d’Europe, avec quelque 4 300 km2, considérant que les concentrations de cyanure sont plus de 700 fois supérieures à la normale et ont provoqué la mort de très nombreux poissons et oiseaux, ainsi que de graves dommages à la flore aquatique, considérant que cet accident a causé un préjudice considérable aux écosystèmes naturels, conduisant à la disparition de la biodiversité, à la contamination des chaînes alimentaires, de l’eau potable et des ressources agricoles en eau par des dépôts de métaux lourds dans les eaux fluviales, et affectera la vie de tous les habitants de la région, principalement les pêcheurs et les personnes vivant du tourisme local; 1. fait part de sa sympathie et de son soutien aux pays victimes de cette catastrophe; 2. considère que l’Union européenne devrait intervenir afin d’aider les pays victimes de cette catastrophe écologique et invite la communauté scientifique, les groupes de défense de l’environnement et les institu- tions européennes à fournir toute l’assistance nécessaire et à participer au nettoyage majeur qui s’impose; 3. note que, selon les informations disponibles, la mine d’Aurul mettait en œuvre une technologie non conforme à l’acquis communautaire en matière d’environnement et invite les autorités roumaines à s’effor- cer d’accélérer l’intégration de l’acquis, notamment dans le domaine de la sécurité industrielle; C 339/280 Journal officiel des Communautés européennes FR 29. 11. 2000 Jeudi, 17 février 2000 considère qu’en vertu du principe du pollueur-payeur, 4. les propriétaires de la compagnie minière d’Aurul devraient accepter l’entière responsabilité de l’accident et dédommager les victimes, financer le nettoyage des zones touchées par la catastrophe et payer pour le préjudice causé à l’environnement; estime que le droit communautaire relatif à la sécurité industrielle, à la prévention de la pollution et à 5. la responsabilité vis-à-vis de l’environnement et des consommateurs ne peut, en aucune circonstance, faire l’objet de dérogations au cours des négociations avec les pays candidats à l’adhésion; réitère sa proposition de création d’un corps de protection civile de l’Union européenne destiné à 6. fournir et coordonner une assistance d’urgence en cas de catastrophe industrielle et/ou naturelle; 7. charge sa Présidente de transmettre la présente résolution au Conseil, à la Commission, ainsi qu’aux gouvernements roumain, hongrois, bulgare et yougoslave, à la compagnie minière d’Aurul et à la société Esmeralda Exploration Limited. 19. Restructuration des entreprises en Europe B5-0124, 0128 et 0134/2000 Résolution du Parlement européen sur la restructuration des entreprises en Europe, en accordant une attention particulière à la fermeture de Goodyear en Italie et aux problèmes d’ABB-Alstom Le Parlement européen, B vu la Charte communautaire des droits sociaux fondamentaux des travailleurs de 1989, ainsi que les dispositions y afférentes du traité CE dont, notamment, les États membres ont pour objectifs la promotion de l’emploi, l’amélioration des conditions de vie et de travail, une protection sociale adéquate et le dialogue social, permettant un niveau d’emploi élevé et durable ainsi que la lutte contre les exclusions, l’article 136, en vertu duquel B vu la directive 75/129/CEE (1), modifiée par la directive 92/56/CEE (2), concernant le rapprochement des législations des États membres relatives aux licenciements collectifs, B vu la directive 94/45/CE concernant la création d’un comité d’entreprise européen ou une procédure aux fins d’information et de consultation des travailleurs, dans les entreprises et les groupes à l’échelle de la Communauté (3), B vu la proposition de la Commission établissant un cadre général relatif à l’information et à la consulta- tion des travailleurs dans la Communauté européenne, B vu les conclusions du Groupe de haut niveau sur les conséquences économiques et sociales des muta- tions industrielles, B vu ses résolutions antérieures sur la restructuration, le transfert et la fermeture d’entreprises de l’Union européenne, notamment celles concernant le cas Renault−Vilvorde, B vu la déclaration faite le 27 octobre 1999 par Mme Anna Diamantopoulou, membre de la Commission, devant le Parlement européen au sujet de la restructuration des entreprises (Michelin), A. B. considérant que la direction de la multinationale Goodyear-Dunlop a inopinément annoncé la ferme- ture de sa seule usine italienne, à Cisterna di Latina, décision qui entrera en vigueur le 17 février 2000 et qui non seulement entraînera la perte directe de 574 emplois, mais aura d’importantes répercus- sions sur quelque 430 emplois dérivés, considérant en particulier que, jusqu’à présent, l’usine de Cisterna di Latina a fait preuve d’une grande productivité et d’un rendement élevé, grâce notamment au professionnalisme et au sens des responsa- bilités des travailleurs et que, malgré l’absence totale d’investissements de la part de l’entreprise pen- dant plus de dix ans, l’usine était, en 1996, la deuxième du groupe en Europe pour la compétitivité des coûts et la première en termes de qualité, (1) (2) (3) JO L 48 du 22. 2. 1975, p. 29. JO L 245 du 26. 8. 1992, p. 3. JO L 254 du 30. 9. 1994, p. 64


title: Décision nº 1/2000 du Conseil d'association UE-Pologne, du 17 février 2000, prorogeant, pour la période allant du 1er janvier au 31 décembre 2000, le système de double contrôle institué par la décision nº 2/1999 du Conseil d'association

eurovoc_concepts:
ECSC
Poland
association agreement (EU)
export monitoring
iron and steel product
market supervision

formats: html pdf print

text: L 67/34 FR Journal officiel des Communautés européennes 15. 3. 2000 II (Actes dont la publication n'est pas une condition de leur applicabilité) CONSEIL DÉCISION No 1/2000 DU CONSEIL D'ASSOCIATION UE-POLOGNE du 17 février 2000 prorogeant, pour la période allant du 1er janvier au 31 décembre 2000, le système de double contrôle institué par la décision no 2/1999 du Conseil d'association (2000/213/CE) LE CONSEIL D'ASSOCIATION, considérant ce qui suit: (1) Le groupe de contact visé à l'article 10 du protocole no 2 de l'accord européen établissant une association entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la République de Pologne, d'autre part, qui est entré en vigueur le 1er février 1994, s'est réuni le 28 septembre 1999 et est convenu de recommander au Conseil d'association institué par l'article 102 de l'accord que le système de double contrôle institué en 1999 par la décision no 2/1999 du Conseil d'association (1) soit prorogé pour la période allant du 1er janvier au 31 décembre 2000. (2) Le Conseil d'association, au vu de toutes les informations utiles qui lui ont été fournies, a accepté cette recommandation, DÉCIDE: Article premier Le système de double contrôle institué par la décision no 2/1999 continue de s'appliquer pour la période allant du 1er janvier au 31 décembre 2000. Dans le préambule et l'article 1er, paragraphes 1 et 3, de la décision, les références à la période allant du «1er avril au 31 décembre 1999» sont remplacées par les références à celle allant du «1er janvier au 31 décembre 2000». La présente décision entre en vigueur le jour de son adoption. Elle est applicable à partir du 1er janvier 2000. Article 2 Fait à Bruxelles, le 17 février 2000. Par le Conseil d'association Le président J. GAMA (1) JO L 133 du 28. 5. 1999, p. 44


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0426/00 di Bart Staes (Verts/ALE) al Consiglio. Prigionieri kosovari in Serbia.

eurovoc_concepts:
Albania
Kosovo
Serbia and Montenegro
common foreign and security policy
political prisoner

text: 26. 1. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 26 E/41 Nel 1991, la Commissione ha istituito un Centro europeo per la convalida di metodi alternativi (ECVAM), parte dell(cid:146)Istituto per la salute e la protezione dei consumatori del Centro comune di ricerca della Commissione situato ad Ispra, in Italia. L(cid:146)ECVAM si occupa principalmente di coordinare a livello comunitario, la convalida di metodi di sperimentazione avanzati che non prevedono l(cid:146)uso di animali, ovvero di definirne l(cid:146)utilit(cid:224) e l(cid:146)attendibilit(cid:224) in vista degli obiettivi stabiliti. Nel febbraio 2000, in vitro convalidati nell(cid:146)allegato V della direttiva 67/548/CEE del Consiglio, del 27 giugno 1967, relativa alla classificazione, all(cid:146)imballaggio e all(cid:146)etichettatura delle sostanze pericolose (3). Gli stati membri hanno votato a favore. la Commissione ha proposto di includere i primi tre metodi Tali metodi sono stati convalidati come parte del programma di lavoro dell(cid:146)ECVAM, in collaborazione con laboratori ed altre instituzioni operanti negli Stati membri e in America, ed hanno ricevuto appoggio in quanto scientificamente convalidati dal comitato scientifico consultivo dell(cid:146)ECVAM e riconosciuti dai competenti servizi della Commissione. Altri dieci metodi saranno convalidati nell(cid:146)ambito del Quinto programma quadro (1999 (cid:129) 2002). ¨ la prima volta che metodi alternativi convalidati vengono inclusi nell(cid:146)allegato V. La Commissione ritiene questo lavoro estremamente importante e si sta mobilitando perchŁ tali metodi vengano riconosciuti nel programma di linee guida dell(cid:146)OCSE per l(cid:146)esecuzione dei test ed applicati su scala mondiale. (1) GU L 117 del 5. 5. 1987. (2) GU L 49 del 29. 2. 1999. (3) GU 196 del 16. 8. 1967. (2001/C 26 E/054) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0426/00 di Bart Staes (Verts/ALE) al Consiglio (17 febbraio 2000) Oggetto: Prigionieri kosovari in Serbia In occasione di uno sciopero della fame (dal 24. 12. 1999 al 6. 1. 2000) e di una manifestazione del 5 gennaio 2000 organizzati a Bruxelles da kosovari della Lega mondiale albanese a favore della liberazione dei prigionieri kosovari in Serbia, sono stato ricevuto, il 5 gennaio 2000, da un collaboratore dell(cid:146)Alto rappresentante della politica estera comune e della sicurezza e dalla Presidenza portoghese dell(cid:146)Unione europea. Entrambi si sono dichiarati disposti ad iscrivere il dossier dei prigionieri kosovari all(cid:146)ordine del giorno del Consiglio europeo del 24-25 gennaio. Dalla lettura delle relazioni emerge che tale dossier non Ł stato discusso al Consiglio dei ministri in questione. Per sapere: 1. In che modo il Consiglio dar(cid:224) seguito alla risoluzione del Parlamento europeo del 16 settembre 1999 che invita la Presidenza a svolgere colloqui diretti con il governo serbo in merito al rilascio di tutti i prigionieri politici? 2. Quando intende il Consiglio discutere il dossier dei prigionieri kosovari di etnia albanese in Serbia? 3. 4. Intende il Consiglio presentare ed appoggiare una risoluzione al Consiglio di sicurezza dell(cid:146)ONU sul rilascio dei prigionieri albanesi in Serbia? In caso negativo, perchØ? ¨ esso disposto a subordinare la revoca delle sanzioni contro la Iugoslavia e la partecipazione di questo paese alla realizzazione del Patto di stabilit(cid:224) per l(cid:146)Europa sud-orientale alla soluzione del problema dei prigionieri albanesi? In caso negativo, perchØ? Risposta (8 giugno 2000) Il Consiglio ha preso atto della risoluzione del Parlamento europeo del 16 settembre 1999 alla quale l(cid:146)Onorevole Parlamentare fa riferimento. Nella situazione attuale il Consiglio non Ł in una posizione che gli C 26 E/42 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 26. 1. 2001 consenta di avere contatti diretti con il Governo serbo, nØ Ł probabile che possa avere qualsiasi influenza sulla Serbia per quanto riguarda la liberazione dei prigionieri politici. Tuttavia il Consiglio condivide pienamente la preoccupazione dell(cid:146)Onorevole Parlamentare per la sorte dei prigionieri kosovari detenuti in Serbia. Esso sostiene tutti gli sforzi della comunit(cid:224) internazionale, tra cui quelli del Comitato internazionale della Croce Rossa (CICR), diretti a ottenere la liberazione di tutti i prigionieri politici. La UE si compiace delle liberazioni gi(cid:224) ottenute dal CICR. Nella sessione del 14/15 febbraio il Consiglio ha convenuto di mantenere l(cid:146)impostazione politica generale che consiste nell(cid:146)esercitare la massima pressione su Milosevic. La sua decisione di sospendere il divieto del traffico aereo alla luce delle richieste dell(cid:146)opposizione Ł stata pertanto accompagnata da un(cid:146)estensione delle restrizioni per i visti attualmente in vigore e da un rafforzamento dell(cid:146)efficacia delle sanzioni finanziarie esistenti. Qualsiasi futura decisione del Consiglio sulla revoca delle sanzioni dipender(cid:224) da un certo numero di fattori e potr(cid:224) essere presa soltanto sulla base di una valutazione della situazione complessiva. Il Consiglio ha preso atto dell(cid:146)appello del 23 febbraio del Consiglio transitorio del Kosovo, che ha esortato la comunit(cid:224) internazionale, e in particolare il Consiglio di sicurezza dell(cid:146)ONU, ad esercitare la massima pressione sulle autorit(cid:224) di Belgrado perchØ liberino tutti i prigionieri del Kosovo detenuti illegalmente nelle prigioni iniziativa iugoslave. Gli Stati membri dell(cid:146)Unione europea sosterranno certamente qualsiasi dell(cid:146)ONU diretta a contribuire a una soluzione del problema. In tale contesto il Consiglio ha preso debitamente atto della misura proposta dal Capo dell(cid:146)amministrazione provvisoria dell(cid:146)ONU in Kosovo, sig. Kouchner, al Consiglio di sicurezza di nominare un rappresentante speciale che affronti questo tema con le autorit(cid:224) di Belgrado. L(cid:146)Onorevole Parlamentare pu(cid:242) essere certo che il Consiglio continuer(cid:224) a considerare il progresso verso le libert(cid:224) democratiche e il rispetto dei diritti delle minoranze, compresa la sorte dei prigionieri kosovari, come uno degli elementi chiave ai fini di una modifica della politica di sanzioni contro il regime di Belgrado. Il Consiglio mantiene costantemente sotto esame la situazione nella regione e le politiche della UE nei confronti della Repubblica federale di Jugoslavia. (2001/C 26 E/055) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0436/00 di Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) alla Commissione (23 febbraio 2000) Oggetto: Posizione della Commissione sui tentativi del Regno Unito di regionalizzare la pesca nelle acque comunitarie Il Regno Unito sta manifestando sistematicamente l(cid:146)intenzione di regionalizzare la pesca in acque comunitarie, spezzando lo spazio europeo di pesca e pretendendo con gli stessi scopi di estendere da 12 il a 24 miglia le acque di competenza statale esclusiva. Secondo informazioni diffuse da giornalisti sig. Franz Fischler, Commissario responsabile per l(cid:146)agricoltura, starebbe esaminando l(cid:146)ipotesi di sostenere tale pretesa. Quale posizione assume ufficialmente la Commissione in merito a una questione di tale gravit(cid:224)? ¨ la Commissione disposta a sostenere detta pretesa del Regno Unito, che, una volta realizzata, potrebbe portare alla distruzione della politica comune della pesca e avere effetti laceranti sullo stesso spazio economico e monetario europeo? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (10 aprile 2000) La Commissione desidera informare l(cid:146)onorevole parlamentare che il governo britannico non ha presentato alcuna proposta per la regionalizzazione della politica comune della pesca (PCP) o per l(cid:146)estensione a 24 miglia dell(cid:146)attuale zona d(cid:146)accesso limitato di 12 miglia. Tali ipotesi sono emerse durante il processo di consultazione sulla PCP dopo il 2002, organizzato dalla Commissione nel 1998-1999. Una federazione inglese di organizzazioni dei pescatori ha presentato un documento dettagliato sulla regionalizzazione della PCP. Inoltre, una risoluzione relativa alla creazione di zone esclusive nazionali di 24 miglia Ł stata effettivamente approvata dal Parlamento nel mese di febbraio 1999


title: Commission Regulation (EC) No 363/2000 of 17 February 2000 fixing the rates of the refunds applicable to certain cereal and rice-products exported in the form of goods not covered by Annex I to the Treaty

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice
sorghum

text: 18. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 46/15 COMMISSION REGULATION (EC) No 363/2000 of 17 February 2000 fixing the rates of the refunds applicable to certain cereal and rice-products exported in the form of goods not covered by Annex I to the Treaty THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 1253/1999 (2), and in particular Article 13(3) thereof, Having regard to Council Regulation (EC) No 3072/95 of 22 December 1995 on the common organisation of the market in rice (3), as amended by Regulation (EC) No 2072/98 (4), and in particular Article 13(3) thereof, Whereas: (1) (2) (3) (4) Article 13(1) of Regulation (EEC) No 1766/92 and Article 13(1) of Regulation (EC) No 3072/95 provide that the difference between quotations of prices on the world market for the products listed in Article 1 of each of and the prices within the Community may be covered by an export refund. those Regulations Commission Regulation (EC) No 1222/94 of 30 May 1994 laying down common implementing rules for granting export refunds on certain agricultural products exported in the form of goods not covered by Annex I to the Treaty, and the criteria for fixing the amount of such refunds (5), as last amended by Regulation (EC) No 238/2000 (6), specifies the products for which a rate of refund should be fixed, to be applied where these prod- ucts are exported in the form of goods listed in Annex B to Regulation (EEC) No 1766/92 or in Annex B to Regulation (EC) No 3072/95 as appropriate. In accordance with the first subparagraph of Article 4(1) of Regulation (EC) No 1222/94, the rate of the refund per 100 kilograms for each of the basic products in question must be fixed for each month. The commitments entered into with regard to refunds which may be granted for the export of agricultural products contained in goods not covered by Annex I to the Treaty may be jeopardised by the fixing in advance of high refund rates. Whereas it is therefore necessary to take precautionary measures in such situations without, long-term however, preventing the conclusion of (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 329, 30. 12. 1995, p. 18. (4) OJ L 265, 30. 9. 1998, p. 4. (5) OJ L 136, 31. 5. 1994, p. 5. (6) OJ L 24, 29. 1. 2000, p. 45. contracts. Whereas the fixing of a specific refund rate for the advance fixing of refunds is a measure which enables these various objectives to be met. Now that a settlement has been reached between the European Community and the United States of America on Community exports of pasta products to the United States and has been approved by Council Decision 87/482/EEC (7), it is necessary to differentiate the refund on goods falling within CN codes 1902 11 00 and 1902 19 according to their destination. Article 4(5)(b) of Regulation (EC) No 1222/94 provides that, in the absence of the proof referred to in Article 4(5)(a) of that Regulation, a reduced rate of export refund has to be fixed, taking account of the amount of the production refund applicable, pursuant to Commis- sion Regulation (EEC) No 1722/93 (8), as last amended by Regulation (EC) No 87/1999 (9), for the basic product in question, used during the assumed period of manufac- ture of the goods. It is necessary to ensure continuity of strict management taking account of expenditure forecasts and funds avail- able in the budget. The Management Committee for Cereals has not deliv- ered an opinion within the time limit set by its chairman, (5) (6) (7) (8) HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The rates of the refunds applicable to the basic products appearing in Annex A to Regulation (EC) No 1222/94 and listed either in Article 1 of Regulation (EEC) No 1766/92 or in Article 1(1) of Regulation (EC) No 3072/95, exported in the form of goods listed in Annex B to Regulation (EEC) No 1766/92 or in Annex B to amended Regulation (EC) No 3072/ 95 respectively, are hereby fixed as shown in the Annex to this Regulation. Article 2 This Regulation shall enter into force on 18 February 2000. (7) OJ L 275, 29. 9. 1987, p. 36. (8) OJ L 159, 1. 7. 1993, p. 112. (9) OJ L 9, 15. 1. 1999, p. 8. L 46/16 EN Official Journal of the European Communities 18. 2. 2000 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 17 February 2000. For the Commission Erkki LIIKANEN Member of the Commission 18. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 46/17 to the Commission Regulation of 17 February 2000 fixing the rates of the refunds applicable to certain cereals and rice products exported in the form of goods not covered by Annex I to the Treaty ANNEX (EUR/100 kg) Rate of refund per 100 kg of basic product CN code Description of products (1) In case of advance fixing of refunds 1001 10 00 Durum wheat: – on exports of goods falling within CN codes 1902 11 and 1902 19 to the United States of America – in other cases 1001 90 99 Common wheat and meslin: – on exports of goods falling within CN codes 1902 11 and 1902 19 to the United States of America – in other cases: – – where pursuant to Article 4 (5) of Regulation (EC) No 1222/94 (2) – – in other cases 1002 00 00 Rye 1003 00 90 Barley 1004 00 00 Oats 1005 90 00 Maize (corn) used in the form of: – starch: – – where pursuant to Article 4 (5) of Regulation (EC) No 1222/94 (2) – – in other cases glucose – glucose, syrup, maltodextrine, maltodextrine syrup of CN codes 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): – – where pursuant to Article 4 (5) of Regulation (EC) No 1222/94 (2) – – in other cases – other (including unprocessed) Potato starch of CN code 1108 13 00 similar to a product obtained from processed maize: – where pursuant to Article 4 (5) of Regulation (EC) No 1222/94 (2) – in other cases ex 1006 30 Wholly-milled rice: – round grain – medium grain – long grain 1006 40 00 Broken rice 1007 00 90 Sorghum 0,310 0,478 1,648 1,213 2,536 4,106 2,658 4,597 1,853 3,506 1,610 3,263 3,506 1,853 3,506 13,561 13,561 13,561 3,152 2,658 Other 0,310 0,478 1,648 1,213 2,536 4,106 2,658 4,597 1,853 3,506 1,610 3,263 3,506 1,853 3,506 13,561 13,561 13,561 3,152 2,658 (1) As far as agricultural products obtained from the processing of a basic product or/and assimilated products are concerned, the coefficients shown in Annex E οf amended Commission Regulation (EC) No 1222/94 shall be applied (OJ L 136, 31. 5. 1994, p. 5). (2) The goods concerned are listed in Annex I of amended Regulation (EEC) No 1722/93 (OJ L 159, 1. 7. 1993, p. 112). (3) For syrups of CN codes NC 1702 30 99, 1702 40 90 and 1702 60 90, obtained from mixing glucose and fructose syrup, the export refund may be granted only for the glucose syrup


title: Regionsudvalgets Udtalelse om «Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde med sigte på at fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europæiske område (Interreg)»

eurovoc_concepts:
EU initiative
Structural Funds
cross-border cooperation
deprived urban area
equal treatment
rural development

text: C 156/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 Regionsudvalgets Udtalelse om: — »Meddelelse fra Komissionen til medlemsstaterne om retningslinjer for EU-initiativet vedrø- rende udvikling af landdistrikterne (Leader+)«, — »Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for fællesskabsinitiativprogrammer, for hvilke medlemsstaterne anmodes om at fremlægge forslag vedrørende støtte under Equal-initiativet«, og — »Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde med sigte på at fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europæiske område (Interreg)« (2000/C 156/04) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde med sigte på at fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europæiske område (Interreg) (KOM(1999) 479 endelig udg. ), under henvisning til udkast til meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om retningslinjer for EU-initiativet vedrørende udvikling af landdistrikterne (Leader+) (KOM(1999) 475 endelig udg. ), under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for fællesskabsinitiativprogrammer, for hvilke medlemsstaterne anmodes om at fremlægge forslag vedrørende støtte under Equal-initiativet (KOM(1999) 476 endelig udg. ), under henvisning til Kommissionens beslutning af 25. oktober 1999 om i henhold til EF-traktatens artikel 265 C, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til præsidiets beslutning af 2. juni 1999 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 1 »Regionalpolitik, Strukturfondene, Økonomisk og Social Samhørighed, Grænseoverskri- dende og Interregionalt Samarbejde«, under henvisning til bidraget fra Underudvalg 5 »Social- og Arbejdsmarkedspolitik, Sundhedsvæsen, Forbrugerbeskyttelse, Forskning, Turisme« (ordfører: Mae Sexton, medlem af Longford County Council, IRL/ELDR), under henvisning til bidraget fra Underudvalg 2 »Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne, Fiskeri« (ordfører: José Correia, borgmester i Tavira, P/PPE), under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 219/99 rev. 3), der blev vedtaget af Underudvalg 1 den 1. december 1999 med Vibeke Storm Rasmussen (amtsborgmester Københavns Amt, DK/PSE) som ordfører — på den 32. plenarforsamling den 16. -17. februar 2000 (mødet den 17. februar) vedtaget følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Under henvisning til Kommissionens meddelelse om fællesskabsinitiativerne 2000-2006 (Kommissionens arbejds- program nr. 97/020) og meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for et fælles- skabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde med sigte på at fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europæiske område (Interreg) (KOM(1999) 479 endelig udg. ) udarbejder Regionsudvalget en udtalelse om Fællesskabs- initiativerne 2000-2006. Udtalelsen er Regionsudvalgets bi- drag til diskussionen af fællesskabsinitiativerne Interreg, Le- ader+ og Equal i den kommende strukturfondsperiode. Urban- initiativet behandles ikke i denne udtalelse. 1. 2. lemsstaternes Regionsudvalget henstiller til Kommissionen og med- forvaltningskomiteerne, i repræsentanter 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/19 hvorunder de enkelte fællesskabsinitiativer hører, at regioner- nes og lokalområdernes interesser tilgodeses i overensstemmel- se med denne udtalelse. 2. Generelle bemærkninger vedrørende fællesskabsin- itiativerne 2. 1. Fællesskabsinitiativerne er af stor vigtighed og interesse for de regionale og lokale myndigheder i EU. Det er ofte regionale og lokale myndigheder, der enten administrerer programmerne eller implementerer projekterne. Derfor ud- trykker Regionsudvalget tilfredshed med den øgede fokus på de regionale og lokale myndigheders involvering i fællesskabs- initiativerne under den nye strukturfondsperiode. 2. 2. Under henvisning til nærhedsprincippet understreges det, at såvel udformningen som gennemførelsen af planer og programmer primært falder inden for de lokale og regionale myndigheders kompetenceområde. Regionsudvalget kan i princippet 2. 3. tilslutte sig den foreslåede koncentration af støtten til fællesskabsinitiativerne, hvorved de eksisterende tretten initiativer reduceres til fire. Initiativernes indhold tager i vidt omfang højde for både kontinuitetsprincippet og de aktuelle udviklingstendenser. Interreg Grænseoverskridende, tværnationalt og tvær- regionalt samarbejde med henblik på at frem- me en harmonisk og balanceret udvikling på tværs af Europa. 2. 5. Fællesskabsinitiativerne komplementerer de øvrige strukturfondsinitiativer under programmerne for mål 1-, 2- og 3-områder. Derfor er det nødvendigt at koordinere program- merne for fællesskabsinitiativerne med medlemsstaternes pro- grammeringsdokumenter og de operationelle programmer. Regionsudvalget noterer med tilfredshed, at et af de 2. 6. vigtigste principper for de nye fællesskabsinitiativer er bottom- up-tilgangen og det regionale og lokale ansvar og deltagelse (partnerskabsprincippet). Det er vigtigt at fastholde, at de regionale og lokale myndigheder har en central rolle at spille både i forbindelse med programudarbejdelsen, implementerin- gen og evalueringen af programmerne. De regionale og lokale myndigheder er tættest på borgerne og ved derfor, hvordan udfordringerne bedst gribes an. Det skal i den forbindelse understreges, at igangsætning af programmerne fra medlems- statens side kræver et tæt partnerskab med de repræsentative organer og foreninger for de regionale og lokale myndigheder, der gennemfører programmerne. 2. 7. Administrations- og evalueringsstrukturerne bør være så enkle og ubureaukratiske som muligt, og godkendelsespro- cedurerne bør være hurtigere, hvorfor administrationsstruktu- rerne bør strammes op. 2. 8. Fællesskabsinitiativerne har til formål at støtte initiati- ver af særlig fælleseuropæisk karakter. Støtte fra et af fælles- skabsinitiativerne bør derfor ikke afhænge af, om projektet udføres i et af Fællesskabets målområder eller ej. Det er derimod strukturpolitikkens opgave at bidrage til indkomstudjævning mellem regionerne gennem Fællesskabets udpegning af mål- områder og de regionale programmer. Leader+ Udvikling af landdistrikterne. 2. 9. Regionsudvalget mener, at det er vigtigt, at samar- bejdende partnere deltager på lige fod i fællesskabsinitiativerne. Equal Tværnationalt samarbejde med henblik på at fremme nye metoder til at bekæmpe alle former for diskrimination og uligheder på arbejdsmarkedet. Urban Økonomisk og social fornyelse i bydele med akutte problemer. 2. 4. Det er en velkommen forenkling, at hvert fællesskabsi- nitiativ kun finansieres af én af strukturfondene. Interreg og Urban finansieres under Den Europæiske Fond for Regionalud- vikling (EFRU), Leader+ finansieres under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), og Equal finansieres under Den Europæiske Socialfond (ESF). Hvert fællesskabsinitiativ kan således iværksætte foranstaltninger, der er dækket af de øvrige fonde. Det betyder f. eks. , at Interreg også kan støtte aktiviteter, der normalt hører under Social- eller Landbrugsfonden. På den måde sikres det, at indsatsen under hvert fællesskabsinitiativ i højere grad målrettes til de problemer, der søges løst, og til de myndigheders behov, som anvender midlerne. Det reducerer den administrative byrde, men det kræver også en særlig indsats af de strukturfondsan- svarlige myndigheder. 2. 10. Rådet besluttede den 1. juli 1999 at afsætte ca. 10,4 mia. euro (1999-priser) til fællesskabsinitiativerne, heraf Interreg, 700 mio. euro til Urban, 4 875 mio. euro til 2 020 mio. euro til Leader+ og 2 847 mio. euro til Equal. 2. 11. Regionsudvalget tager til efterretning, at støtten til fællesskabsinitiativerne reduceres i den kommende periode 2000-2006. Interreg 3. Bemærkninger vedrørende Interreg 3. 1. Målet med det nye Interreg-initiativ er at fremme grænseoverskridende, tværnationalt og tværregionalt samar- bejde med henblik på at sikre en afbalanceret udvikling i Europa. C 156/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 3. 2. Regionsudvalget glæder sig over og anerkender styrkel- sen af de regionale og lokale myndigheders rolle inden for rammerne af Interreg III. 3. 3. Regionsudvalget bifalder, at initiativet bygger på erfa- ringerne fra de tidligere Interreg-programmer, og at også erfaringerne fra de nyskabende aktioner under EFRU’s artikel 10 inddrages i Interreg. 3. 8. Regionsudvalget noterer med tilfredshed, at Kommis- sionen forestiller sig at allokere én pulje penge (globaltilskud) direkte til hvert Interreg III-program. Programmerne fungerer bedst, når bottom-up-princippet anvendes, dvs. hvor regionale og lokale partnere selv tager initiativet, og udvælgelsen af projekter sker i partnerskab mellem de regionale, lokale og sociale partnere. I fællesskab træffes beslutningerne om, hvilke aktiviteter der understøtter programmet og derfor bør støttes. 3. 4. Interreg-initiativet har tre strenge: Streng A Streng B Streng C Grænseoverskridende samarbejde med henblik på at fremme af integreret regional udvikling mellem grænseregioner, herunder eksterne og maritime grænser (Interreg III A). Tværnationalt samarbejde med henblik på at bidrage til harmonisk og bæredygtig udvikling på tværs af store grupper af europæiske regio- ner — makroregioner (Interreg III B). Tværregionalt samarbejde med henblik på at fremme erfaringsudveksling inden for regional udvikling og samhørighedspolitikker og -tek- fremme netværksdannelser nikker samt at inden for regionalpolitiske emner (Interreg III C). 3. 5. For Regionsudvalget er det vigtigt, at A-, B- og C- programmerne ikke overlapper hinanden, men at de supplerer hinanden og dermed muliggør et bredt spektrum af samar- bejdsformer og -relationer. Således skal både myndigheder, som kun i begrænset omfang har deltaget i interregionalt samarbejde, og mere erfarne regioner og byer have mulighed for at deltage i Interreg-samarbejde. 3. 6. Regionsudvalget mener, at administrationen af Inter- reg-midlerne bør forenkles væsentligt ved at decentralisere beslutningsprocessen i praksis til de involverede parter og ved at skabe den rette balance mellem forenkling og fleksibilitet, så det sikres, at midlerne udbetales hurtigt og effektivt. Derfor er der behov for, at ansvarsfordelingen mellem det vertikale og det horisontale partnerskab tydeliggøres, at bureaukratiet mindskes, samt at overvågningen, evalueringen og kontrollen skærpes, så der herigennem sikres en bedre og sundere finansiel forvaltning. 3. 7. Kommissionen lægger vægt på at etablere ægte grænse- overskridende og tværnationale aktiviteter og administration- senheder. Et ægte grænseoverskridende samarbejde er kende- tegnet ved fælles beslutningsstruktur, der omfatter både pro- gramudvikling, projektudvælgelse og finansiering samt fælles administrationsstruktur. 3. 9. Regionsudvalget noterer med tilfredshed, at der kan ydes op til 100 procent finansiering af etablering og udvikling af strukturer for fælles programmering, opfølgning og pro- gramadministration (teknisk assistance). Den offentlige sektor er forskelligt struktureret 3. 10. i Europa, og definitionen af offentlige opgaver og midler varierer. Med udgangspunkt i erfaringerne fra de nuværende Interreg-programmer anbefaler Regionsudvalget, at det overve- jes — under hensyntagen til de gældende konkurrenceregler — at tillade visse former for private midler som medfinansie- ring til EU’s støtte således, at midlerne ligestilles med offentlig medfinansiering. Midlerne kan komme fra eksempelvis fagbe- vægelsen, NGO’er eller foreninger, som støtter mere almene formål. Medfinansieringen skal således vurderes ud fra formålet med midlernes anvendelse frem for deres oprindelse. 3. 11. Regionsudvalget noterer, at Kommissionens liste over støtteberettigede grænseområder under Interreg II A og geo- grafiske afgrænsninger af makroregioner under Interreg II B er justeret i de nye Interreg-retningslinjer. Regionsudvalget støtter Kommissionens forslag om 3. 12. at oprette et observatorium for grænseoverskridende, tværna- tionalt og tværregionalt samarbejde, forudsat at finansieringen af det ikke sker på bekostning af allokering af midler til Interreg-programmerne. Der er god brug for et system, der kan koordinere, udveksle og sprede erfaringer fra interregionalt samarbejde. 4. Streng A — Grænseoverskridende samarbejde (Inter- reg III A) 4. 1. Mange af grænserne mellem Europas lande er fastlagt i dette århundrede. De konflikter og den mistillid, der opstår omkring en ændret grænse, erstattes kun langsomt af fredelig sameksistens og positivt samarbejde. Ikke mindst regioner, der grænser op til landene i Central- og Østeuropa, mærker, at en grænse snarere adskiller to lande frem for at være et sted, hvor de mødes. Derfor er det af stor vigtighed fortsat at prioritere støtte til samarbejde hen over EU’s eksterne grænse — også i kystområder. 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/21 4. 2. Det grænseoverskridende samarbejde har en vigtig funktion med hensyn til at forbedre befolkningernes historiske, kulturelle og politiske gensidige forståelse, og i forsøg på at fjerne f. eks. sproglige, kulturelle, politiske og administrative hindringer for samarbejde over grænserne. 4. 3. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at de eksisterende Interreg II A-regioner danner udgangspunkt for fastlæggelsen af de kommende programmer for grænseover- skridende samarbejde. Regionsudvalget noterer med tilfreds- hed, at der i retningslinjerne også lægges vægt på EU’s ydre grænser. Interreg III A-programmet har stor betydning i forbindelse med udligning af regionale forskelle i levestandard op ad den lange grænse mellem EU og Rusland. Interreg III A- programmet letter de baltiske ansøgerlandes tilpasning til udviklingspolitikken i EU. 4. 4. For de regioner, der udgør ø-samfund eller grænser op til havet, sker kommunikation og kontakt på tværs af havet. Det er vigtigt, at de maritime kommunikationsveje forbedres og udbygges med henblik på, at Det Indre Markeds grænseover- skridende arbejdsmarked, erhvervsliv, uddannelsessektor og kulturelle liv kommer til at hænge bedre sammen. Derfor bør der indbygges en fleksibilitet, der gør det muligt for øerne at nyde godt af Interreg III A. Det er især vigtigt for regionerne i EU’s yderste periferi efter Regis-initiativets ophør. 4. 5. Regionsudvalget noterer derfor med tilfredshed, at nogle maritime grænser fortsat omfattes af Interreg III A. Det gavner især ø-samfund samt isolerede og perifere regioner, at eksisterende, velfungerende og naturlige maritime samarbejds- regioner stadig kan modtage støtte. 4. 6. Der findes et betydeligt antal eksempler på ægte grænseoverskridende Interreg-administrationsstrukturer, her- under euroregionerne. Skønt euroregionerne bygger på decen- trale, tværnationale politiske og administrative strukturer, mener Regionsudvalget, at euroregionsbegrebet ikke må være en forudsætning for at få tildelt administrationen af Inter- reg III A-programmer og -midler, men det bør dog tælle med ved tildelingen. Kommissionen foreslår, at der kun etableres ét program 4. 7. for hver national grænse med specifikke underprogrammer for mindre grænseoverskridende samarbejdsområder. Regionsud- valget mener, at netop Interreg III A-regioner arbejder ud fra egne politiske prioriteringer, som ikke kan sammenfattes i ét centralt program per national grænse. Det er samtidig i modstrid med bottom-up-princippet at fjerne den administrati- ve og finansielle beslutningsproces fra det horisontale partner- skab mellem regionale, lokale og sociale partnere i de grænse- overskridende regioner. Regionsudvalget opfordrer derfor til at bibeholde uafhængigheden for hvert af de programmer, som dækker samarbejder hen over samme nationale grænse. 4. 8. Regionsudvalget noterer med glæde den brede vifte af samarbejdsområder, Kommissionen foreslår med henblik på at implementere grænseoverskridende udviklingsstrategier. De grænseoverskridende programmer afspejler de særlige udfor- dringer, hver enkel grænseregion står overfor. Derfor er det vigtigt, at listen over samarbejdsemner udgør en bred ramme, hvor f. eks. også lokalt og regionalt mediesamarbejde kan passes ind. 4. 9. Regionsudvalget mener, at der bør indarbejdes mere fleksibilitet i Interreg III A-programmerne således, at det ind- byrdes samarbejde mellem programmerne styrkes på flere niveauer: På programniveau, politisk og administrativt niveau samt på projektniveau. Det bør være muligt, at to eller flere programmer arbejder sammen om fælles målsætninger, koordinerer aktiviteter og støtter fælles projekter. Hvor det er rimeligt, bør fleksibiliteten endvidere inkludere en mulighed for, at Interreg III A-programmerne omfatter regioner i flere end to lande, således som der blandt andet er eksempel på i grænseregionen mellem Belgien, Frankrig og Luxembourg. Regionsudvalget støtter den eksisterende regel om, at 4. 10. op til 20 procent af midlerne under de grænseoverskridende programmer kan støtte projekter og aktiviteter i områder, der ligger op til grænseregioner. En forudsætning for støtten er, at midlerne kommer det samlede grænseområde til gode, f. eks. i form af øget mobilitet. 5. Streng B — Tværnationalt samarbejde (Interreg III B) 5. 1. Samarbejdet under streng B adskiller sig blandt andet fra streng A ved, at det geografiske område og antallet af partnere er større (makroregioner). Indsatsen omfatter samarbejde inden for fysisk planlægning og regional udvikling. Under streng B er der mulighed for at samarbejde med naboregionerne i ikke-EU-lande om projekter, der er med til at udvikle og understøtte fælles strategier for makroregionerne. 5. 2. De støtteberettigede aktiviteter under Interreg III B bør udvides i forhold til det eksisterende Interreg II C-program. Ud over analyser og studier bør også projekter med mere synlige resultater, herunder mindre (infrastruktur-) investeringer og pilotprojekter, kunne støttes. Herved øges muligheden for, at aktiviteter og udbytte er målbare. Samtidig bør begrebet fysisk planlægning udvides, således at egentlig regional- og erhvervsudvikling såsom teknologisk udvikling og forskning, beskæftigelsesfremme og uddannelse kan støttes. Såfremt Interreg skal yde et positivt bidrag til EU’s 5. 3. fremtidige politik for rumlig udvikling, mener Regionsudval- get, at initiativets operationelle programmer, hvor dette er C 156/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 muligt, bør være i overensstemmelse med målsætningerne i Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv (EFFU). Interreg III B og EFFU bør gensidigt støtte hinanden, således at EFFU-anbefalingerne om et mere balanceret polycen- trisk territorium, bæredygtig udvikling, mere balanceret trans- portinfrastruktur og respekt for natur og kulturarv føres ud i livet gennem praktiske projekter. 5. 4. Regionsudvalget mener, at makroregionerne under streng B bør være åbne for regioner, der positivt kan bidrage til en bæredygtig, harmonisk og balanceret udvikling. Regioner, der fungerer som naturligt opland og har samhørighed med makroregionen, bør have mulighed for at deltage under Interreg III B. 5. 5. Det eksisterende Interreg II C-program fremtræder som et nationalt domineret program, som også regionale myndigheder kan bruge. Men det er ikke et program baseret på de regionale og lokale myndigheders prioriteringer for udviklingen af de geografiske områder, som programmerne dækker. Det bør derfor overvejes nøje, hvorvidt de eksisterende Interreg II C-programmerings- og administrationsstrukturer skal videreføres under de nye Interreg III B-programmer. Regionsudvalget mener, at definitionen af de geogra- 5. 6. fiske samarbejdsområder i henhold til Interreg III B skal fast- lægges i fuld enighed med de berørte regioner og grupper af regioner efter en evaluering af relevansen af de geografiske områder under Interreg II C. Evalueringen skal tage højde for den langsomme iværksættelse af de operationelle programmer i visse Interreg II C-områder. 6. Streng C — Tværregionalt samarbejde (Interreg III C) 6. 1. Interreg III C er tiltænkt samarbejde mellem regioner over hele Europa. Det er således ikke alle regionale og lokale myndigheder, der har geografi, erfaring, kapacitet eller størrelse til at deltage i grænseoverskridende eller tværnationalt samar- bejde under streng A eller B. Regionsudvalget hilser derfor det nye initiativ velkommen og bekræfter, at der er brug for midler, der støtter etablering af netværk og mindre interregionale erfaringsudvekslingsprojekter. definition de fornødne og relevante forudsætninger for at udarbejde programmer, der kan gå på tværs af hele EU og tematisk dække bredere, end det er tilfældet for programmerne under streng B. 6. 3. Streng C bør struktureres således, at: — det tværregionale samarbejde får en selvstændig indholds- mæssig position inden for Interreg III — det tværregionale samarbejde supplerer de andre strenge som et horisontalt instrument for den europæiske dialog og udveksling af erfaringer om lokale og regionale myndig- heders medvirken til gennemførelse af fællesskabspoli- tikken — der gennemføres støtte af det tværregionale samarbejde ved hjælp af en uafhængig og decentral programforvaltning i Europa. Interreg III C-programmerne skal hænge sammen 6. 4. geografisk, tematisk og/eller på anden måde have fælles karakteristika. Regionsudvalget mener, at streng C bør have en mere nyskabende og specifik karakter og støtte samarbejd- smønstre, som ikke kan støttes under streng A eller B. Der kunne — med henblik på udvidelsen af EU — 6. 5. oprettes et antal geografiske programmer udelukkende for regionale og lokale myndigheder, som sammen med Phare-, Tacis- og Meda-midler programmeres ud fra fælles politiske prioriteringer for udviklingen af området. En sådan fælles ramme skal kunne træffe beslutning om støtte til projekter, som har partnere fra både EU- og ikke-EU-lande, således at initiativerne sikres relevans for de regionale og lokale myndigheders faktiske behov og prioriteringer for regionerne. 6. 6. Regionsudvalget er glad for, at myndighederne i tilba- gestående regioner, på øer og i isolerede og perifere regioner i særlig grad får mulighed for at blive involveret under streng C. 7. Samordning med støtte til tredjelande Regionsudvalget ser kritisk på ideen om, at de admi- 6. 2. nistrative enheder under streng B skal udarbejde og administre- re programmerne under streng C. Programmerne under streng B er defineret ud fra geografiske makroregioner og omhandler fysisk planlægning og regional udvikling. De tværnationale programmer under streng C bør ses ud fra andre synsvinkler, og administrationsenhederne under streng B har ikke per Der er brug for forenklede og sammenhængende 7. 1. procedurer, således at samarbejdet med landene i Central- og Østeuropa og Middelhavsregionen styrkes, og landene integreres i EU’s politikker. Derfor er det nødvendigt, at Phare-, Tacis- og Meda-programmerne, såvel som EU-instru- menter til støtte af ikke-Phare-landene på Balkan, koordineres bedre med Interreg III. 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/23 7. 2. Interregionalt samarbejde har sin særlige berettigelse i forbindelse med udvidelsen af EU. Samarbejde og erfaringsud- veksling er et vigtigt bidrag til ansøgerlandenes forberedelse på medlemskab af Den Europæiske Union — og dermed et vigtigt bidrag til den europæiske integration og samhørighed. En række problemer i forbindelse med samordning af støtte kan nævnes: 7. 3. Ifølge de nye retningslinjer vil Phare CBC (cross-border co-operation) kun kunne medfinansiere streng A, mens streng B kan medfinansieres af det strukturpolitiske førtiltrædelsesin- strument (ISPA) eller Mainstream Phare. Projekterne under streng B er imidlertid ikke så store, at de kan matches af disse. ISPA er begrænset til at støtte store projekter over 5 mio. euro inden for transport og miljø, og Mainstream Phare støtter kun projekter over 2 mio. euro. 7. 4. Der er ikke overensstemmelse mellem programmernes procedurer og budgetter. Mens Phare-, ISPA- og Tacis-budget- terne er etårige, er Interreg-budgetterne flerårige. Projekterne skal dermed afvikles inden for forskellige tidsrammer. 7. 5. Programmerne har forskellige formål og indsatsområ- der. Mens Interreg III B er fokuseret på rumlig planlægning, er f. eks. Phare-programmet fokuseret på at forberede ansøgerlan- dene til optagelse i EU, og Tacis støtter en lettere overgang for landene i det tidligere Sovjetunionen. Forskellige retningslinjer for programmerne medfører, at der skal udfærdiges flere forskellige ansøgninger for det samme projekt. Samtidig sinker det projekterne unødigt, at der er forskelle i den tid, det tager at godkende en ansøgning under de respektive programmer. 7. 6. Regionsudvalget foreslår, at der reserveres midler til medfinansiering af Interreg III-projekter på Phare-, Tacis- og Meda-budgetterne, som de tværnationale styrekomiteer under Interreg kan indstille støtteværdige projekter til. midler til fællesskabsinitiativerne, svarende til 4 875 mio. euro i perioden fra 2000-2006. 8. 2. Stats- og regeringscheferne understregede i forbindelse med vedtagelsen af Dagsorden 2000, at der med henblik på udvidelsen af EU især skal lægges vægt på de grænseoverskri- dende aktiviteter. 8. 3. Regionsudvalget mener samtidig, at der bør tages højde for, at Interreg II C kun har været allokeret midler fra 1997- 1999 under den nuværende strukturfondsperiode. Derfor, og som følge af de gode resultater Interreg II C har opnået, bør de tværnationale aktiviteters relative vægt øges. 8. 4. Regionsudvalget anbefaler derfor en rimelig fordeling af midlerne mellem Interreg III A og B, som på en gang opretholder det nuværende niveau for grænseoverskridende aktiviteter under Interreg II A, og som relativt set samtidig tager højde for, at de tværnationale aktiviteter under Inter- reg II C kun har været allokeret midler halvdelen af den nuværende strukturfondsperiode. Konsekvensen er, at en min- dre del tilfalder initiativerne under det nye Interreg III C. 8. 5. Regionsudvalget anbefaler derfor, at midlerne fordeles således mellem Interreg III-strengene, at der ved fordelingen tages hensyn til stats- og regeringschefernes beslutning i forbindelse med Agenda 2000, og at der fokuseres på grænse- overskridende aktiviteter — navnlig med henblik på udvi- delsen. 8. 6. For at undgå, at visse nationale dele af de tværnationale Interreg III B-områder får færre bevillinger end deres nabore- gioner med svækket synergi til følge, foreslår Regionsudvalget, at Kommissionen beder medlemsstaterne om at fordele EFRU- midlerne på en måde, der garanterer intern solidaritet mellem regionerne og en reel kontinuitet i forhold til Interreg II C. 7. 7. Regionsudvalget noterer, at Kommissionen i retnings- linjerne for Interreg lægger op til en forbedret koordinering af Interreg med støtten til EU’s nabolande i Central- og Østeuropa, Balkan og Middelhavsregionen. Regionsudvalget anbefaler, at 9. Anbefalinger vedrørende Interreg III 8. Finansiering 8. 1. Opprioriteringen af Interreg-initiativet hilses velkom- men. Det støttes, at Interreg III bevilges halvdelen af de samlede (1) de lokale og regionale myndigheders rolle i programme- ringen, implementeringen, udvælgelsen og evalueringen styrkes gennem en fuldstændig gennemførelse af subsidia- ritetsprincippet, (2) administrationen forenkles væsentligt ved at decentralise- re beslutningsprocessen i praksis til de involverede parter og ved at skabe den rette balance mellem forenkling og fleksibilitet, så det sikres, at midlerne udbetales hurtigt og effektivt, C 156/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 (3) programmerne udarbejdes ifølge partnerskabsprincippet, således at programmering, finansielle og administrative lokale og sociale beslutninger tages af de regionale, partnere, (14) forkaste ideen om, at de tværnationale administrative enheder under streng B skal udarbejde og administrere programmerne under streng C, (4) Interreg-programmerne A, B og C supplerer hinanden således, at både myndigheder, som kun i begrænset omfang har deltaget i interregionalt samarbejde, og mere erfarne regioner har mulighed for at deltage i Interreg- samarbejde, (15) Phare-, Tacis- og Meda-programmerne koordineres bedre med Interreg III-programmet, og (16) midlerne fordeles rimeligt mellem Interreg III A og B, således at de grænseoverskridende aktiviteter opretholdes samtidig med, at de tværnationale aktiviteters relative vægt opprioriteres, og det nye Interreg III C ligeledes får en passende del. (5) Interreg III-programmerne gøres så fleksible, at det er muligt at samarbejde på tværs af programniveau, politisk og administrativt niveau samt projektniveau, Equal (6) Interreg III-midlerne anvendes fleksibelt og er åbne for regioner, der positivt kan bidrage til en harmonisk og balanceret udvikling. Regioner, der fungerer som naturligt opland og har en entydig samhørighed med Interreg- området, bør have mulighed for at deltage under Interreg III-programmerne, (7) der ydes ens tilskudsrater til alle støttede projekter og -partnere, uanset om partnerne er fra et målområde eller ej, (8) ligestille private midler, der har til hensigt at støtte almene formål, med offentlig medfinansiering, (9) Euroregionsbegrebet ikke er en forudsætning for at være programmerings- og administrationsenhed for Interre- g III A-programmerne, (10) der etableres flere Interreg III A-programmer hen over de nationale grænser, der i indeværende periode har flere programmer, (11) fortegnelsen over indsatsområder under Interreg III A udgør en bred ramme med mulighed for samarbejde inden for relevante emner, (12) de støtteberettigede aktiviteter under Interreg III B bør udvides, således at blandt andet mindre (infrastruktur-) investeringer og pilotprojekter kan støttes, (13) det overvejes nøje, hvorvidt de eksisterende Interreg II C programmerings- og administrationsstrukturer skal videreføres under de nye Interreg III B-programmer, 10. Bemærkninger vedrørende Equal 10. 1. De to mål, som går ud på at sikre maksimal beskæfti- gelse og social samhørighed, er store udfordringer for EU. Amsterdam-traktaten anerkender EU’s rolle i forbindelse med bekæmpelse af social udstødelse. Traktaten henviser eksplicit til bekæmpelse af udstødelse og diskrimination. Der er i artikel 137 hjemmel for: »foranstaltninger til fremme af samarbejde mellem med- lemsstaterne gennem initiativer, der tager sigte på at opnå større viden, udvikle udvekslingen af information og gode erfaringer, fremme nytænkning og vurdere erfaringerne med det formål at bekæmpe social udstødelse«. 10. 2. Der er ikke kun moralske og etiske begrundelser for at bekæmpe arbejdsløshed og social udstødelse, men også økonomiske. Den hastighed, hvormed moderniseringen og udviklingen af nye teknologier sker, har nødvendiggjort en hurtig nyvurdering af behovet for faglige færdigheder i EU. De, der har adgang til undervisning og uddannelse, har ubegrænsede muligheder for at nyde godt af det opstående informationssamfund. Men for den del af arbejdsstyrken, som befinder sig i ringe kvalificerede job, eller — endnu værre — for de mennesker, som slet ikke er på arbejdsmarkedet, bliver skellet mellem faglært og ufaglært endnu større. Ved at arbejde på at åbne arbejdsmarkedet for alle, herunder navnlig de ringest stillede, kan EU frigøre et potentiale af menneskelige ressourcer, som ellers ville være forblevet skjult og uudnyttet. Det er ikke usædvanligt, at arbejdsgivere, som har mangel på fagligt uddannet arbejdskraft, ansætter arbejdstagere fra udlandet i stedet for at tilbyde uddannelse og undervisning til den del af deres egen arbejdsstyrke, som er i ringe kvalificerede job, eller til folk fra de lediges rækker. 10. 3. Udformningen af den europæiske beskæftigelsesstra- tegi og de nationale handlingsplaner har tilskyndet til en reform af Den Europæiske Socialfond (ESF). For så vidt angår målsætninger og prioriteter vil Den Europæiske Socialfonds fremtidige form afhænge af den europæiske beskæftigelsesstra- tegi. 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/25 10. 4. I programmeringsperioden 1994-1999 falder en stor del af ESF’s aktiviteter inden for rammerne af to EU-initiativer: Adapt (tilpasning til de industrielle forandringer) og Employ- ment (reintegrering af ledige målgrupper på arbejdsmarkedet). Sidstnævnte er underinddelt i fire dele: Now, Horizon, Youth- start og Integra. 11. 1. 2. Kommissionen frygter muligvis, at den administra- tive byrde, der lægges på organisationerne og på Kommissio- ikke vil føre til nen, når den deltager i mindre projekter, en nævneværdig multiplikatoreffekt. Regionsudvalget mener imidlertid, at hvis forvaltningen af Equal bliver effektiv og enkel, så vil udbyttet være højere, hvilket vil være til gavn for alle parter. 10. 5. Disse to EU-initiativer er vigtige instrumenter i EU til fremme af ændringer på beskæftigelses- og arbejdsmarkedsre- laterede politikområder. Både Adapt og Employment har spillet en vigtig rolle med hensyn til at skabe forudsætninger for fremtidige aktioner på området innovation og innovative måder at udforme præventive og aktive foranstaltninger på. Ved at formidle og udbrede eksempler på god praksis og erfaringer til andre organisationer, samt udbrede programmer og projekter til samtlige medlemsstater har de dannet basis for spredningen af arbejdsmarkedspolitikker. De har også via deres tværnationale partnerskaber fremskyndet læreprocessen. 10. 6. Det nyligt udformede Equal-initiativ bygger på Adapt og Employment-initiativernes erfaringer og succes. Det forud- ses, at det betydeligere potentiale ved tværnationalt samarbejde både mellem individuelle projekter og mellem projektledere og politiske beslutningstagere vil blive udviklet yderligere, og overførslen af god praksis vil påvirke den europæiske beskæftigelsesstrategi. 10. 7. Kommissionen har helt korrekt erkendt, at der kan læres noget af Adapt og Employment. Der bør bygges videre på den indhøstede ekspertise, herunder navnlig i relation til projektledere og personer, der er involveret i forvaltningen af initiativerne. Den merværdi, der er skabt i de sidste år af de løbende EU-initiativer, må fastholdes og fremmes. 11. Projektprofil og additionalitet 11. 1. Projektprofil 11. 1. 1. Kommissionens forslag om at undgå at sprede de finansielle midler på for mange små projekter udgør et kursskifte. I modsætning til den nuværende programmerings- periode er Kommissionens position, at det antal projekter, der skal kunne få støtte, bør reduceres med det resultat, at de projekter, der vælges, vil tendere til at være større projekter. Spørgsmålet om, hvorvidt det er muligt for »mindre« projekter at udvikle tværnationale elementer, er yderst vigtigt. Regions- udvalget mener, at projekterne ikke bør bedømmes eller evalueres på grundlag af størrelse. Det er ofte tilfældet, at »små« projekter frembyder et uhyre stort potentiale for så vidt angår innovative metoder og overførsel af god praksis. Det kan være noget lettere at påvise metoder og eksempler på god praksis hidrørende fra mindre projekter end store uoverskuelige projekter. 11. 2. Additionalitet Additionalitet er et emne, der også bør behandles i 11. 2. 1. det nye Equal-initiativ. Erfaringer fra Adapt og Employment viser, at partnerne ofte kæmper for at tilvejebringe den tilstrækkelige medfinansiering. Dette har navnlig været et problem for de regionale og lokale myndigheder, der deltager i en lang række tværnationale projekter. Ved at koncentrere midlerne under Equal-initiativet på større projekter kan nogle lokale og regionale myndigheder se sig udelukket fra deltagelse i Equal-projekter, da de ikke er i stand til at mønstre den nødvendige medfinansiering. Dette taler igen til fordel for, at »mindre« projekttyper kan spille en vigtig rolle i Equal- initiativet, da det kan være nemmere at tilvejebringe medfinan- siering til projekter med mindre budgetter. 12. Foranstaltninger 12. 1. der lanceres under tre hovedområder. Equal skal efter planen yde støtte til foranstaltninger, i) Hovedområde A: tværnationale, integrerede projekter ii) Hovedområde B: nationale netværk og spredning iii) Hovedområde C: politikudformning. 12. 2. Hovedområde A: tværnationale, integrerede projekter Projekter under hovedområde A skal tage sigte på 12. 2. 1. at bekæmpe diskrimination og uligheder på arbejdsmarkedet. Efter indkaldelse af forslag skal projekterne udvælges og iværksættes på basis af tre kriterier: a) b) innovation — som skal benchmarkvurderes i forhold til tidligere erfaringer med EU-initiativer; styrkelse af handlingskompetencen og hjælp til selvhjælp — direkte inddragelse af de mest umiddelbart berørte i kampen mod diskrimination og ulighed på arbejdsmar- kedet; c) integreret approach — de valgte projekter bør omfatte en bred vifte af aktioner. 12. 2. 2. Under hovedområde A: tværnationale, integrerede projekter anbefaler Kommissionen, at der skal være tre projekt- faser, der fører projekterne fra en forberedende fase til en operationel fase og endelig en evaluerings- og spredningsfase. C 156/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 12. 2. 3. Regionsudvalget glæder sig over, at Kommissionen anbefaler, at Den Europæiske Socialfond skal være den eneste strukturfond, der finansierer disse integrerede projekter, da dette vil føre til større forenkling. 12. 2. 4. Regionsudvalget mener, at det er yderst vigtigt, at termerne innovation, styrkelse af handleevnen og integreret approach defineres klart fra initiativets start. Når termer er defineret klart i relation til Equal, vil en stor del af den forvirring, der gjorde sig gældende i forbindelse med Adapt- og-Employment-initiativerne, kunne undgås. 12. 3. Hovedområde B: nationale netværk og spredning for et begrænset antal 12. 3. 1. Kommissionen forudser, at hovedområde B: natio- nale netværk og spredning vil kunne udgøre omdrejningspunk- tet tematiske områder, som skal finansieres af Equal i hver enkelt medlemsstat. Regionsudvalget mener, at de lokale og regionale interesser bør kunne deltage i beslutningsprocessen sammen med medlemsstaterne og Kommissionen, når der træffes beslutninger om relevante tematiske områder. Kommissionen anbefaler også, at hver enkelt medlemsstat foreslår passende mekanismer på nationalt plan med henblik på netværk mellem projekterne og sprednin- gen af god praksis. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør lokale og regionale interesser direkte inddrages i udformningen af de ovenfor nævnte mekanismer. 12. 4. Hovedområde C: politikudformning 12. 4. 1. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at hovedområde C: politikudformning skal involvere Kommissio- nen og medlemsstaterne i et samarbejde om at skabe et link mellem god praksis, der hidrører fra projekter, og politikudformning på de tematiske områder, der er vedtaget inden for rammerne af Equal. Regionsudvalget går varmt ind for forsøg på at udvikle mekanismer med henblik på benchmarking og spredning af resultater. 13. Gennemførelse af Equal I forbindelse med gennemførelsen af Equal anbefaler 13. 1. Kommissionen, at hver enkelt medlemsstat forbereder et nationalt program i henhold til de vedtagne temaer i relation til den europæiske beskæftigelsesstrategi via en koordinations- struktur. Når disse programmer er godkendt, vil medlemssta- terne være ansvarlige for regelmæssigt at gennemføre indkal- delser af forslag til projekter og oprette nationale overvågnings- udvalg med henblik på at kontrollere initiativets gennemfø- relse. Regionsudvalget mener, at det er på medlemsstatsniveau, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en vigtig rolle for at gøre Equal til en succes. Det mener, at de lokale og regionale interesser bør repræsenteres i de nationale overvågningsudvalg, hvor de kan bidrage med deres egne lokale og regionale erfaringer, som kan påvirke processen. 14. Målretning af foranstaltningerne Regionsudvalget er betænkelig ved, at Kommissionen 14. 1. i forbindelse med udformningen af sin oprindelige position til Equal-initiativet anførte, at der i modsætning til den nuværende EU-initiativrunde ikke vil være tale om øremærkning af midler til visse af samfundets sektorer. Alle de organisationer, der arbejder på at bekæmpe marginalisering, vil skulle konkurrere mod hinanden om finansiering i henhold til Equal-initiativet. For eksempel vil de dele af samfundet, der bekæmper diskrimi- nation på grundlag af handicap, ville skulle konkurrere med de grupper, der forsøger at fremme lige muligheder for kvinder på arbejdspladsen. Hvorvidt dette ville føre til udvælgelsen af de bedste og mest nyttige projekter, er et åbent spørgsmål. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at overveje at indføre foranstaltninger under Equal-initiativet, der specifikt går på de forskellige marginaliserede dele af samfundet. 15. Anbefalinger vedrørende Equal 15. 1. række punkter i forbindelse med retningslinjerne for Equal. Regionsudvalget anbefaler, at der tages højde for en (1) Equal er udformet med henblik på at konsolidere resultater- ne af de nuværende Adapt- og Employment-initiativer. Der er imidlertid behov for at inkorporere nye programmer og foranstaltninger i en ny kontekst, nemlig den europæiske beskæftigelsesstrategi. Equal bør gøres til et instrument, som kan hjælpe EU, lokale, regionale og nationale instanser i deres indsats mod social udstødelse på arbejdspladsen og i det øvrige samfund. (2) Den administrative byrde i forbindelse med indgivelse af ansøgninger om støtte bør være så let som muligt, ofte vil udsigten til en uhyre tung bureaukratisk proces afholde potentielle ansøgere fra at melde sig. (3) Der bør sikres klare definitioner, når det er muligt. Termerne innovation, tværnationalitet og mainstreaming bør defineres tydeligt i forbindelse med Equal. (4) Der bør udformes overvågningsaktiviteter, som vil gøre det muligt at sammenligne projektresultater og angive, hvor stor en grad af succes der er tale om. (5) Det er af altoverskyggende betydning at forstå, at en effektiv mainstreaming af gode Equal-projekter på natio- nalt, regionalt og lokalt plan kun kan opnås, hvis der udformes en spredningsstrategi, mens projektet løber, og ikke, hvis den udsættes til projektets sidste fase. Leader+ 16. Bemærkninger vedrørende Leader+ Det epokegørende i fællesskabsinitiativet Leader+ 16. 1. (I og II) var den valgte indfaldsvinkel, som kan sammenfattes således: 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/27 — integreret aktion, der omfatter næsten alle støtteområder — iværksættelse og teknisk støtte til udvikling, — uddannelse på forskellige niveauer, — etablering/konsolidering/modernisering af virksom- heder, — udnyttelse af lokale råstoffer gennem forarbejdning i mindre produktionsenheder, — salgsfremme og markedsføring af lokale produkter og tjenesteydelser, Regionsudvalget foreslår derfor, at passager af den art fjernes fra Kommissionens udkast til meddelelse til medlemsstaterne. Det drejer sig om 2. punktum i punkt 9 og sidste punktum i punkt 10. I øvrigt peges der netop på det specifikke og originale 16. 3. i den udviklingsstrategi, der ventes fastlagt i hver enkelt lokal handlingsplan, set i forhold til indsatsen under de klassiske programmer. Ikke desto mindre er strategien i Leader+ lige præcis sektoriel eller rettet mod en enkelt målgruppe. — konsolidering og diversificering af turismen i landdis- trikterne, 16. 4. Det egentligt nye i Leader+ ligger i den strategi, som dette program introducerer og styrker, og det er netop dette fremskridt på det metodiske plan, som bør bevares og udvikles. — beskyttelse og promovering af miljøet og den kulturelle arv; — integrerende indsats i form af projekter og aktiviteter på de forskellige støtteområder, som indgår i en samlet handlingsplan og følgelig ikke er en tilfældig samling af spredte projekter; — lokalt baseret indsats, som udformes på grundlag af de ressourcer, muligheder og forventninger, der forefindes i et givet område; — bottom up-strategi, idet de lokale myndigheder og lokalbe- folkningen inddrages som de vigtigste aktører i lokalud- viklingen; — decentral forvaltning, som varetages af en »lokal aktions- gruppe« med stor handlefrihed, således at indsatsen kan gennemføres med den nødvendige fleksibilitet. 16. 2. Det foreliggende kommissionsdokument om Leader+ følger retningslinjerne for de tidligere programmer. Der tilføjes dog et nyt element med kravet om, at strategien i de lokale udviklingsplaner skal have relation til ét ud af en række angivne emner. Regionsudvalget finder det vigtigt, at indsatsen koncentreres om målrettede problemområder. De emner og målgrupper, som Kommissionen angiver, vil være velegnede til at indgå i en integreret udviklingsstrategi. Regionsudvalget lægger imidlertid vægt på muligheden for, at den lokale aktionsgruppe kan vælge mere end ét emne eller én målgruppe og opfordrer også medlemsstaterne til at benytte muligheden for at supplere listen over emner og målgrupper. Det må først og fremmest slås fast, at der altid har været lagt vægt på princippet om, at alle landdistrikter i de femten medlemsstater er støtteberettigede under Leader+, og at ret- ningslinjerne for udarbejdelse af programplaner således ikke må indeholde hindringer herfor. 16. 5. I denne forbindelse skal det understreges, at en handlingsplan for integreret udvikling af et landdistrikt ikke kun kan bestå af pilotprojekter. En sådan handlingsplan må omfatte en lang række initiativer og projekter, som tager fat på de lokale problemer, imødekommer lokale forventninger og giver lokale resultater, som medvirker til at sætte skub i lokaludviklingen. Det innovative ligger i planen som helhed, og visse foranstaltninger kan — selvom de ikke er innovative — være nødvendige for at sikre den praktiske gennemførlig- hed, sammenhængen og konsekvensen i processen som helhed. 16. 6. Endelig påpeges det, at Leader+-strategien kræver, at der nedsættes et organ for lokal udvikling, som skal udforme og gennemføre en lokal handlingsplan og sideløbende hermed mobilisere og inddrage lokale kræfter og lokale myndigheder. Uden en lokal dynamik og satsning på en lokalt baseret udvikling kan Leader+ ikke fungere. Derfor er det afgørende, at der i Leader+ opretholdes et stærkt islæt af iværksættelse og teknisk støtte til udvikling, som giver mulighed for at støtte en bred vifte af aktiviteter og initiativer — såsom etablering af iværksættelsesnet (med egne centre, faciliteter og menneskelige ressourcer), støtte til informations- spredning i lokalområdet og afholdelse af festivaler og andre arrangementer. Muligheden for støtte til erhvervelse af kompetence og anden teknisk assistance bør — eventuelt i modereret omfang — også gælde landdistrikter, hvor eksisterende Leader-grupper videreføres. Leader+ bør lægge særlig stor vægt på foranstalt- 16. 7. ninger, som udmærker sig ved et integreret perspektiv, hvor forskellige investeringer med samme mål supplerer hinanden. C 156/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 16. 8. initiativer, som skyder frem på lokalt plan. Det er særlig vigtigt, at programmet tilskynder til små 16. 9. Leader+ bør styrke det arbejde, der udføres af organer og agenturer for lokal udvikling. For at sikre en bedre gennemførelse af projekterne vedrørende iværksættelse, inter- regionalt samarbejde og netværksdannelse i landdistrikterne bør Carrefour-centrene inddrages direkte. 16. 10. Leader+ bør være et program, som indgår i et samspil med andre programmer med komplementære mål vedrørende jobskabelse, erhvervsuddannelse, håndværk og andre samfundsområder. 16. 11. Regionsudvalget, som i vid udstrækning repræsente- rer lokale folkevalgte fra landdistrikter med særlige struktur- problemer, ser på Leader+ med særlig stor interesse. 16. 12. Det er i første række de lokale myndigheders opgave at puste liv i udviklingen af landdistrikter med strukturproble- mer. De vigtigste projekter med henblik på jobskabelse og økonomisk udvikling finansieres generelt af de lokale myndig- heder. Det ville derfor være uheldigt, hvis Leader+ i stedet for at fremme lokale projekter blev underlagt bureaukratiske og centralistiske visioner på europæisk, nationalt eller regionalt niveau. 16. 13. Regionsudvalget ønsker, at de bestemmelser, som skal danne grundlaget for programmets gennemførelse, iværk- sættes så hurtigt som muligt. I betragtning af de store forventninger til programmet vil det være ønskeligt, at evalueringen af interventionsansøgningerne ikke kommer til at strække sig over fem måneder som anført i dokumentet. De lokale udviklingsaktører, som er uvante med bureaukrati, vil have vanskeligt ved at acceptere lange ventetider. begrænses til f. eks. et halvt år. Regionsudvalget vurderer på baggrund af erfaringerne fra nuværende programperiode, at en forsinket iværksættelse af programmerne vil svække indsatsens gennemførelse og effekt i nye Leader-områder, der først skal oparbejde kompetence. I de områder, der genudpeges, kan den erhvervede kompetence gå tabt. Regionsudvalget noterer sig de tre punkter i Leader+ 16. 14. og er af den opfattelse, at den største finansielle støtte bør tilfalde punkt 1: støtte til integrerede pilotstrategier for udvikling af landdistrikterne. Ved behandlingen af finansieringsansøgningerne bør det tages i betragtning, om der virkelig foreligger en lokal udviklingsstra- tegi med deltagelse af forskellige partnere. Regionsudvalget ønsker, at det bliver muligt at 16. 15. inddrage infrastrukturprojekter i strategien for Leader+. Infra- strukturprojekter, der ikke anerkendes som støtteberettigede under Leader+, bør have en høj prioritering under andre programmer. En udviklingsstrategi for landdistrikterne kræver anlæggelse af visse grundlæggende infrastrukturer, uden hvilke udviklings- processen ikke vil kunne fortsætte. 16. 16. Der bakkes i alt væsentligt op om Kommissionens krav om ikke at begrænse samarbejdet til erfaringsudveksling alene. Erfaringsudveksling som en selvstændig form for samar- bejde bør dog ikke undtages fra EU-støtte. 16. 17. I Kommissionens udkast til retningslinjer for Lead- er+ bør bemærkningen i punkt 9 om, at der »kun vil blive ydet EU-støtte til et begrænset antal landdistrikter«, slettes. 16. 18. I udkastets punkt 12, første afsnit, bør bestemmelsen om, at det kun er de lokale aktionsgrupper, der kan modtage støtte fra Leader+, udgå. Også programgennemførelsen må sikres mod forsinkelser. Ifølge Kommissionens forslag kan udvælgelse af aktionsgrup- per strække sig over en periode på helt op til to år fra udvælgelseskriterierne er godkendt. Denne proces bør kunne Slettes bør endvidere sidste punktum i tredje afsnit under punkt 12, der lyder således: »På beslutningsplanet må offentlige myndigheder og folkevalgte ikke repræsentere mere end 50 % af det lokale partnerskab«. Bruxelles, den 17. februar 2000. Jos CHABERT Formand for Regionsudvalget