title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0353/00 di Olivier Dupuis (TDI) alla Commissione. Romania: sulla compatibilità del progetto di legge sul regime degli stranieri con la legislazione comunitaria.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 303 E/181 (2000/C 303 E/205) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0352/00 di Olivier Dupuis (TDI) alla Commissione (14 febbraio 2000) Oggetto: Iniziativa economica italiana in Serbia L(cid:146)edizione di sabato 22/01/00 del quotidiano italiano «La Stampa» conteneva la seguente notizia: «Aziende italiane rompono l(cid:146)embargo NATO ai serbi (cid:129) Emporio del «Made in Italy» a Belgrado (cid:129) Da febbraio un(cid:146)offerta che comprende telecomunicazioni, metallurgia, alimentazione e arredamento»: (cid:133). Il Consorzio Europeo Italia comprende aziende italiane con in piø una rappresentanza francese: Paladini, Bigelli marmi, Santo Galeazzi Pagassus, Bulbarelli, Atb, Elf Aquitaine, Cacciamali, Samco, Inside International, Il Ponte, I settori vanno dall(cid:146)alimentazione al metallurgico e dalle telecomunicazioni Ato Findley and Fineca. all(cid:146)arredamento. ((cid:133)) La Commissione non ritiene che l(cid:146)iniziativa economica suddetta contrasti con le decisioni prese in seno all(cid:146)Unione europea e riconfermate nella riunione di luned(cid:236) 24 gennaio 2000 nella quale i Ministri degli Esteri dell(cid:146)Unione europea hanno deciso di mantenere, senza alcun ammorbidimento, le sanzioni economi- che al regime di Belgrado? Come intendono operare il Presidente della Commissione Europea e il Commissario alla Concorrenza, per quanto loro compete, al fine di opporsi a qualunque iniziativa tendente a rompere l(cid:146)embargo nei confronti del regime di Milosevic, salvaguardando altres(cid:236) il mercato e la concorrenza da operazioni di «triangolazione» economica e commerciale in conflitto con le normative comunitarie? Risposta data dal sig. Patten a nome della Commissione (16 marzo 2000) Il regolamento (CE) n. 1294/1999 del Consiglio del 15 giugno 1999 relativo al congelamento dei capitali e al divieto degli investimenti in relazione alla Repubblica federale di Iugoslavia e che abroga i regolamenti (CE) n. 1295/98 e (CE) n. 1607/98 (1) riguarda il divieto di fornire fondi ai governi della Repubblica federale di Iugoslavia e della Repubblica di Serbia. L(cid:146)iniziativa del Consorzio europeo Italia sarebbe finalizzata a promuovere la vendita di prodotti italiani e di altri prodotti comunitari I prodotti sarebbero destinati principalmente a clienti russi, ucraini e bielorussi, i quali avrebbero bisogno di un visto per entrare in Italia ma non per la Jugoslavia. in una zona franca nei pressi di Belgrado. Attualmente la Commissione e le autorit(cid:224) italiane stanno verificando se la suddetta iniziativa, che apparentemente non Ł ancora stata avviata, comporterebbe degli investimenti nella Repubblica di Serbia o la fornitura di fondi ai sopracitati governi. In ogni caso, la Commissione continuer(cid:224) a seguire da vicino il problema in questione. (1) GU L 153 del 19. 6. 1999. (2000/C 303 E/206) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0353/00 di Olivier Dupuis (TDI) alla Commissione (14 febbraio 2000) Oggetto: Romania: sulla compatibilit(cid:224) del progetto di legge sul regime degli stranieri con la legislazione comunitaria Le commissioni Difesa e Giuridica della Camera dei Deputati rumena hanno approvato, il 25 gennaio 2000, un Progetto di Legge riguardante il regime degli stranieri, nel quale si specifica che l(cid:146)organizzazione da parte di stranieri, sul territorio rumeno, di un partito politico o l(cid:146)adesione di uno straniero ad una C 303 E/182 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 formazione politica Ł passibile di una condanna da tre mesi a due anni di prigione o di una multa. I deputati hanno inoltre deciso che l(cid:146)assunzione di uno straniero da parte di un(cid:146)istituzione che presta attivit(cid:224) attinente alla difesa o alla sicurezza nazionale sia punita con una detenzione da sei mesi a cinque anni. Quali sono le iniziative che la Commissione ha gi(cid:224) preso o intende prendere per indurre la Romania a rispettare i propri leggi contrastanti con la legislazione dell(cid:146)Unione? La Commissione ha gi(cid:224) manifestato, ivi compreso attraverso il proprio rappresentante in Romania, una sua posizione riguardo a questa delicata questione? In caso affermativo, quali eventuali risposte sono state fornite dalle autorit(cid:224) rumene? in quanto paese candidato e quindi a rinunciare all(cid:146)adozione di impegni Risposta data dal sig. Verheugen in nome della Commissione (20 marzo 2000) legge relativo al regime applicabile agli stranieri in Romania, adottato dal Senato il Il progetto di 10 settembre 1998, non Ł stato ancora approvato dalla Camera dei deputati. Dopo il dibattito alla Camera, la proposta Ł stata riesaminata e sono stati la normativa vigente in materia Ł la legge n. 25/1969 sul regime applicabile agli stranieri. introdotti alcuni emendamenti. Attualmente, Nella prima parte della sua interrogazione l(cid:146)onorevole parlamentare fa riferimento alle disposizioni del progetto di in Romania. La Commissione rinvia l(cid:146)onorevole parlamentare alla risposta all(cid:146)interrogazione scritta E-2624/99 (1) legge che prevedono restrizioni all(cid:146)attivit(cid:224) politica degli stranieri residenti Nella seconda parte dell(cid:146)interrogazione si fa riferimento alle disposizioni che vietano l(cid:146)assunzione di cittadini stranieri nelle istituzioni le cui attivit(cid:224) sono attinenti alla difesa o alla sicurezza nazionale. In quanto paese candidato, la Romania Ł tenuta ad attuare e ad adeguare all(cid:146)acquis comunitario la normativa nazionale prima dell(cid:146)adesione. L(cid:146)articolo 39 (ex articolo 48) del trattato CE stabilisce che la parit(cid:224) di trattamento e il divieto di ogni discriminazione basata sulla nazionalit(cid:224) sono applicabili anche all(cid:146)occupa- zione nel settore privato. Tuttavia, l(cid:146)articolo 39, paragrafo 4 prevede la possibilit(cid:224) di introdurre alcune restrizioni. Gli Stati membri possono riservare ai loro cittadini l(cid:146)accesso ad alcuni impieghi connessi all(cid:146)esercizio di pubblici poteri o alla salvaguardia degli interessi generali dello Stato o delle autorit(cid:224) locali. La commissione Difesa ha modificato l(cid:146)articolo 2, paragrafo 2 del progetto di legge iniziale per limitare la portata delle restrizioni ai posti di pubblico impiego connessi all(cid:146)ordine pubblico o alla sicurezza nazionale. legge compaiono restrizioni per quanto riguarda l(cid:146)impiego nel settore Tuttavia, anche nel progetto di privato. L(cid:146)articolo 39 (2) del progetto di legge stabilisce che i cittadini stranieri possono lavorare per istituzioni o operatori economici la cui attivit(cid:224) Ł rilevante ai fini della difesa o della sicurezza nazionale. Tale diritto pu(cid:242) essere limitato soltanto in casi specifici tramite decisioni del governo. Conformemente all(cid:146)articolo 39, paragrafo 3 del trattato Ce, limitazioni alla libera circolazione dei lavoratori possono essere giustificate anche per motivi di ordine pubblico, pubblica sicurezza o sanit(cid:224) pubblica. Tali limitazioni sono applicabili anche al settore civile. In base all(cid:146)attuale progetto di legge, per le violazioni delle norme sulle restrizioni all(cid:146)attivit(cid:224) politica e sulle limitazioni nell(cid:146)assunzione di cittadini stranieri di cui all(cid:146)articolo 2, paragrafo 2 sono previste pene detentive da tre mesi a due anni o il pagamento di un(cid:146)ammenda. Per le violazioni dell(cid:146)articolo 39 sono previste condanne da sei mesi a cinque anni. Ad un primo esame, le disposizioni in materia di assunzione di cittadini stranieri nell(cid:146)ultima versione del progetto di legge non risultano contrarie alla normativa comunitaria. Tuttavia, la Commissione riesaminer(cid:224) la questione seguendo con attenzione l(cid:146)evoluzione del progetto di legge. (1) GU C 280 E del 3. 10. 2000, pag. 87. (2) Articolo 40 della proposta della Commissione Difesa


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0383/00 von Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) an die Kommission. Anpassung der Kraftfahrzeuge an den technischen Fortschritt.

eurovoc_concepts:
accession to an agreement
approval
external competence (EU)
motor vehicle
technical barrier
technical specification

formats: html pdf print

text: 21. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 330 E/147 (2000/C 330 E/166) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0382/00 von Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: Informations- und Steuerungsleitsystem f(cid:252)r den internationalen Verkehr auf dem transeurop(cid:228)ischen Stra(cid:223)enverkehrsnetz (TERN) Eines der wichtigsten Merkmale des transeurop(cid:228)ischen Netzes ist die (cid:132)Interoperabilit(cid:228)t(cid:147). In diesem Zusammenhang unternahm die Europ(cid:228)ische Kommission zusammen mit den Mitgliedstaaten gem(cid:228)(cid:223) dem Vertrag von Maastricht betr(cid:228)chtliche Anstrengungen und setzte die sogenannte (cid:132)Motorway Working Group(cid:147) und die entsprechende Untergruppe (cid:132)Action Start(cid:147) ein, um Gemeinschaftsbestimmungen voran- zutreiben, die die technischen Aspekte und dabei insbesondere das Informations- und Steuerungsleitsystem f(cid:252)r die transeurop(cid:228)ischen Stra(cid:223)enverkehrsnetze (TERN) harmonisieren und somit ihre (cid:132)Interoperabilit(cid:228)t(cid:147) gew(cid:228)hrleisten sollen. Abgesehen von den Erfolgen der Untergruppe (cid:132)Start(cid:147) sind jedoch die fehlende Kontinuit(cid:228)t und Harmoni- sierung beim Informations- und Steuerungsleitsystem weiterhin Merkmale des TERN. Beabsichtigt die Kommission, Gemeinschaftsbestimmungen auszuarbeiten, die die Schlu(cid:223)folgerungen der Arbeitsgruppe (cid:132)Action Start(cid:147) erfassen? Welche zus(cid:228)tzlichen Ma(cid:223)nahmen gedenkt die Kommission schlie(cid:223)lich unter Ber(cid:252)cksichtigung des Berichts der Untergruppe (cid:132)Action Start(cid:147) zu ergreifen, um die (cid:132)Interoperabilit(cid:228)t(cid:147) der transeurop(cid:228)ischen Stra(cid:223)ennetze zu gew(cid:228)hrleisten und die Unsicherheit, die die derzeit fehlende Harmonisierung beim Informations- und Steuerungsleitsystem im internationalen Verkehr hervorgerufen hat, soweit wie m(cid:246)glich zu verringern? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (17. M(cid:228)rz 2000) In dem Wiener (cid:220)bereinkommen (cid:252)ber Stra(cid:223)enverkehrszeichen (1) wird ein gemeinsames System von Warnzeichen, Vorfahrtzeichen, Verbotszeichen und Gebotszeichen festgelegt, es enth(cid:228)lt jedoch nur sehr allgemeine Regeln (cid:252)ber das Steuerungsleitsystem. Im Rahmen der 1994 angelaufenen Start-Aktion, die eine Bewertung der Interoperabilit(cid:228)tserfordernisse f(cid:252)r die Errichtung des transeurop(cid:228)ischen Stra(cid:223)enverkehrsnetzes TERN) zum Ziel hatte, wurde zum einen empfohlen, da(cid:223) dieses (cid:220)bereinkommen von den Mitgliedstaaten angewendet wird, und zum anderen vorgeschlagen, da(cid:223) es von der Gemeinschaft durch weitere Vorschriften erg(cid:228)nzt wird. Die Kommission r(cid:228)umte ein, da(cid:223) die Harmonisierung der Stra(cid:223)enverkehrszeichen von den europ(cid:228)ischen B(cid:252)rgern als deutliches Symbol f(cid:252)r die europ(cid:228)ische Integration empfunden werden w(cid:252)rde, sie hielt diesbez(cid:252)gliche Rechtsvorschriften jedoch angesichts der Tatsache, da(cid:223) das Wiener (cid:220)bereinkommen von zwei Mitglied- staaten (Irland, Niederlande) nicht unterzeichnet und von drei weiteren (Spanien, Portugal, Vereinigtes K(cid:246)nigreich) nicht ratifiziert worden war, selbst wenn diese die Zeichen weitgehend anwenden, nicht f(cid:252)r zweckm(cid:228)(cid:223)ig. Die derzeit laufende (cid:220)berarbeitung der Leitlinien der Gemeinschaft f(cid:252)r den Ausbau des transeurop(cid:228)ischen Verkehrsnetzes bietet die Gelegenheit, diesen Standpunkt zu (cid:252)berdenken. Die Kommission wird in ihrem Bericht (cid:252)ber die (cid:220)berarbeitung der Leitlinien der Gemeinschaft, der dem Parlament und dem Rat Mitte 2000 vorgelegt werden soll, (cid:220)berlegungen dar(cid:252)ber anstellen, wie die Interoperabilit(cid:228)t und die Qualit(cid:228)t des TEN-T am besten gew(cid:228)hrleistet werden k(cid:246)nnen. (1) Von der Wirtschaftskommission f(cid:252)r Europa der Vereinten Nationen angenommenes, 1993 und 1995 (cid:252)berarbeitetes (cid:220)bereinkommen vom 8. November 1968 (cid:252)ber Stra(cid:223)enverkehrszeichen. (2000/C 330 E/167) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0383/00 von Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Anpassung der Kraftfahrzeuge an den technischen Fortschritt (14. Februar 2000) Der Beitritt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft (cid:129) (cid:252)ber den einschl(cid:228)gigen Beschlu(cid:223) des Rates (cid:129) zum Abkommen der Wirtschaftskommission der Vereinten Nationen f(cid:252)r Europa (cid:252)ber die Annahme technischer Spezifikationen f(cid:252)r Kraftfahrzeuge (bekannter unter dem Namen (cid:132)Revised 1958 Agreement(cid:147)) war ein eindeutiger Fortschritt hin zur entschiedenen politischen Verpflichtung, die innerhalb der Europ(cid:228)ischen Union vorhandenen technischen Handelshemmnisse zu beseitigen. C 330 E/148 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 21. 11. 2000 Nichtsdestotrotz erfolgte der Beitritt aus unerkl(cid:228)rlichen Gr(cid:252)nden nur teilweise, da in die Beitrittsakte nicht alle Bestimmungen aufgenommen wurden, die zum Zeitpunkt der Unterzeichnung (27. November 1997) dem genannten (cid:132)Abkommen(cid:147) beigef(cid:252)gt waren. Diese Situation und die Tatsache, da(cid:223) die Anzahl der ausgearbeiteten Bestimmungen seither gestiegen ist, erlauben es nicht, von einer v(cid:246)lligen Anpassung an den technischen Fortschritt innerhalb dieses Sektors zu sprechen. Beabsichtigt die Europ(cid:228)ische Kommission, im Jahr 2000 die genannte Liste zu vervollst(cid:228)ndigen, um in die (cid:132)Beitrittsakte(cid:147) alle noch zu diesem Zeitpunkt anh(cid:228)ngigen Bestimmungen in das (cid:132)Revised 1958 Agreement(cid:147) aufzunehmen? Gibt es irgendein rechtliches oder technisches Hindernis, das diese umfassende Einbeziehung verhindert? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (29. M(cid:228)rz 2000) Durch die Annahme des Beschlusses 97/836/EG des Rates vom 27. November 1997 wurde die Gemein- schaft am 24. M(cid:228)rz 1998 Vertragspartei des Ge(cid:228)nderten (cid:220)bereinkommens von 1958 der Wirtschafts- kommission f(cid:252)r Europa der Vereinten Nationen (ECE-UNO). Zum Zeitpunkt des Beitritts zu diesem (cid:220)bereinkommen hatte die Gemeinschaft die Anerkennung auf die 78 im Anhang des (cid:220)bereinkommens aufgef(cid:252)hrten Regelungen beschr(cid:228)nkt. Es war vereinbart worden, da(cid:223) die ECE-UNO-Regelungen, die f(cid:252)r die Gemeinschaft verbindlich sind, vor ihrem Inkrafttreten im Amtsblatt ver(cid:246)ffentlicht werden m(cid:252)ssen. In der Zwischenzeit akzeptieren die Mitgliedstaaten auch von anderen Vertragsparteien erteilte Genehmigungen, und sie erteilen Genehmigun- gen nach diesen Regelungen. Seit dem Beitritt der Gemeinschaft zu dem Ge(cid:228)nderten (cid:220)bereinkommen der ECE-UNO von 1958 hat sich die Zahl der Regelungen nicht ver(cid:228)ndert. Voraussetzung f(cid:252)r die Annahme neuer ECE-UNO-Regelungen ist, da(cid:223) diese zun(cid:228)chst vom Rat auf Vorschlag der Kommission und nach Zustimmung des Parlaments angenommen werden. Mehrere neue Entw(cid:252)rfe von ECE-UNO-Regelungen werden derzeit vom Rat im Hinblick auf deren Anerkennung durch die Gemeinschaft gepr(cid:252)ft, wobei das Parlament zwei davon bereits zugestimmt hat. Was die ECE-UNO-Regelungen angeht, die zum Zeitpunkt des Beitritts zu dem Ge(cid:228)nderten (cid:220)bereinkom- men der ECE-UNO von 1958 von der Gemeinschaft nicht anerkannt worden waren, so wird betont, da(cid:223) die Kommission beabsichtigt, dem Rat und dem Europ(cid:228)ischen Parlament nach und nach Vorschl(cid:228)ge im Hinblick auf den Beitritt der Gemeinschaft zu diesen Regelungen zu unterbreiten. Zum Zeitpunkt ihres Beitritts zu dem Ge(cid:228)nderten (cid:220)bereinkommen der ECE-UNO von 1958 vertrat die Gemeinschaft die Auffassung, da(cid:223) diese restlichen 31 Regelungen zun(cid:228)chst von der ECE-UNO an den technischen Fortschritt anzupassen sind, bevor die Gemeinschaft ihnen beitreten kann. Diese Anpassung wird derzeit in den Arbeitsgruppen der ECE-UNO vorgenommen. Sobald diese Arbeiten abgeschlossen sind, wird die Kommis- sion die entsprechenden Vorschl(cid:228)ge vorlegen. Ferner wird darauf hingewiesen, da(cid:223) die Gemeinschaft an dem Entscheidungsfindungsproze(cid:223) in der ECE- UNO in bezug auf die ˜nderung der ECE-UNO-Regelungen, denen sie beigetreten ist, ma(cid:223)geblich beteiligt ist. Zwischen November 1998 und Oktober 1999 hat die Gemeinschaft etwa drei(cid:223)ig ˜nderungen zu von ihr anerkannten ECE-UNO-Regelungen angenommen. Aus Transparenzgr(cid:252)nden wird die Kommission die M(cid:246)glichkeit der Erstellung eines Verzeichnisses pr(cid:252)fen, aus dem der jeweilige Stand der Anwendung der ECE-UNO-Regelungen durch die Gemeinschaft hervor- geht. (2000/C 330 E/168) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0385/00 von Nelly Maes (Verts/ALE) an die Kommission (15. Februar 2000) Betrifft: Anti-Reklamechip in Fernsehger(cid:228)ten In einige Fernsehger(cid:228)te sind bereits Chips eingebaut, die es erm(cid:246)glichen, automatisch Werbespots fern- zuhalten und statt dessen andere Bilder zu empfangen. Die Technik ist der von Autoradios vergleichbar, die Verkehrsdurchsagen erm(cid:246)glicht. F(cid:252)r den Verbraucher hat dies den Vorteil, da(cid:223) er keine Werbung zu sehen braucht. Die Werbung erreicht nur die entsprechend motivierten Zuschauer. Die Alternative zu den Reklamesendungen kann dadurch finanziert werden, da(cid:223) die steuerliche Absetzbarkeit von Werbungs- kosten stufenweise verringert wird


title: Uredba Sveta (ES) št. 360/2000 z dne 14. februarja 2000 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz sintranega magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping legislation
chemical salt
dumping
magnesium
originating product

text: 11/Zv. 33 SL Uradni list Evropske unije 165 32000R0360 L 46/1 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 18. 2. 2000 UREDBA SVETA (ES) št. 360/2000 z dne 14. februarja 2000 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz sintranega magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, št. 384/96 z dne ob upoštevanju Uredbe Sveta 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) in zlasti členov 9 in 11(2) Uredbe, (ES) ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetu s svetovalnim odborom, ob upoštevanju naslednjega: A. POSTOPEK 1. Veljavni ukrepi (1) (2) Decembra 1993 so bili z Uredbo Sveta (ES) št. 3386/93 (2) uvedeni dokončni protidampinški ukrepi v obliki spre- menljive dajatve, povezane z najnižjo uvozno ceno v višini 120 ECU/tono, za uvoz sintranega magnezijevega oksida (v nadaljnjem besedilu: „SMO“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Osnovno obdobje preiskave je zajemalo obdobje od 1. julija 1990 do 30. junija 1991. 2. Prošnja za revizijo Po objavi obvestila o neizbežnem izteku protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz SMO s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (3), je Komisija junija leta 1998 prejela prošnjo za revizijo teh ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 (v nadaljnjem besedilu: „osnovna uredba“). (1) UL L 56, 6. 3. 1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 905/98 (UL L 128, 30. 4. 1998, str. 18). (2) UL L 306, 11. 12. 1993, str. 16. (3) UL C 177, 10. 6. 1998, str. 5. (3) (4) (5) (6) (7) Prošnjo je vložil Eurometaux v imenu proizvajalcev Skup- nosti (v nadaljnjem besedilu: „proizvajalci prosilci“), kate- rih skupni obseg proizvodnje zadevnega izdelka predstav- lja 62 % proizvodnje SMO v Skupnosti. Prošnja je bila utemeljena s trditvijo, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil ponoven pojav dampinga in škode za industrijo Skupnosti. Ko je Komisija po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni je začela s preiskavo (4) v dokazi za začetek pregleda, skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. 3. Preiskava Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila proizva- jalce Skupnosti prosilce, izvoznike in proizvajalce izvo- znike v Ljudski republiki Kitajski (v nadaljnjem besedilu: „kitajski izvozniki“), uvoznike in njihova reprezentativna združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike vlade države izvoznice. Komisija je poslala vprašalnike vsem navedenim strankam ter tistim, ki so se oglasile v roku, določenem v obvestilu o začetku pregleda. Poleg tega so bili o začetku pregleda obveščeni trije znani proizvajalci v Turčiji, ki je bila izbrana kot analogna država, ki so prejeli vprašalnike. Neposredno vpletene stranke so imele možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zapro- sijo za zaslišanje. Na vprašalnik so odgovorili vsi proizvajalci Skupnosti prosilci. Niti kitajski izvozniki in proizvajalci izvozniki niti uvozniki pa na vprašalnik niso odgovorili. Vendar je en uvoznik pisno predstavil svoje poglede, en uvoznik pa je predložil nekatere informacije. Dva uporabnika sta odgo- vorila na vprašalnik, en uporabnik pa je predložil nekatere informacije. Komisija je pridobila in overila vse podatke, za katere je menila, da so potrebni za ugotovitev verjetnosti nadalj- njega ali ponovnega dampinga in škode ter interesa Skup- nosti. Preiskave so se opravile v prostorih naslednjih družb: (4) UL C 385, 11. 12. 1998, str. 7. 166 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 33 (8) (9) a) proizvajalci Skupnosti prosilci: — Grecian Magnesite SA, Atene, Grčija, — Magnesitas Navarras, Pamplona, Španija; (b) proizvajalec v analogni državi: — Kumas AS, Kütahya, Turčija; (c) uporabniki v Skupnosti — Sambre et Dyle, Belgija, — Bet-Ker Oy, Finska. od obdobje Preiskava nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga je zajemala do 31. decembra 1998 (v nadaljnjem besedilu: „OP“). Preis- kava nadaljevanja ali ponovnega pojava škode je zajemala obdobje od 1. januarja 1994 do konca OP (v nadaljnjem besedilu: „IOP“) januarja 1998 1. opravičujejo trditve, da se SMO s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in SMO, proizveden v Skupnosti, razlikujeta glede kemičnih in fizikalnih lastnosti. To potr- juje dejstvo, da imajo proizvajalci Skupnosti in kitajski izvozniki številne skupne kupce. (11) Zato se SMO, ki se izvaža v Skupnost iz Ljudske republike Kitajske, SMO, ki ga v Skupnosti proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, ki se je pritožila, ter SMO, ki se pro- izvaja in prodaja na domačem trgu v Turčiji, obravnavajo kot enaki izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. C. VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA 1. Uvodne opombe B. OBRAVNAVANI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK (12) V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je namen take vrste pregleda v zvezi z vidiki dampinga ugotoviti, ali bi prenehanje veljavnosti ukrepov povzročilo nadaljevanje ali ponovni pojav dampinga. 1. Obravnavani izdelek 2. Analogna država Obravnavani izdelek je naravni sintrani magnezijev oksid (SMO), ki je predelan iz magnezita oziroma naravno prisotnega magnezijevega karbonata. Da bi proizvedli SMO je treba magnezijev karbonat izkopati, drobiti, razvr- stiti in žgati v peči pri temperaturi od 1 500 do 2 000 °C. Tako se pridobi SMO z vsebnostjo MgO (magnezijevega oksida) v razponu od 80 do 98 %. Glavne nečistoče v SMO so SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO in B2O3 (silicijev oksid, žele- zov oksid, aluminijev oksid, kalcijev oksid in borov oksid v tem zaporedju). SMO se uporablja predvsem v industriji ognjevzdržnih materialov za pridobivanje oblikovanih in neoblikovanih ognjevzdržnih izdelkov. Kar zadeva osnovne kemične in fizikalne lastnosti, izmenljivost in uporabo obravnavanega izdelka ni večjih razlik. Kot v prejšnji preiskavi je zato treba za namene te preiskave vse stopnje kakovosti SMO obravnavati kot en izdelek. (13) Za ugotovitev običajne vrednosti se je upoštevalo dejstvo, da je za to preiskavo običajna vrednost za uvoz iz Ljudske republike Kitajske morala temeljiti na podatkih tržnega gospodarstva tretje države. Glede tega je bila v obvestilu o začetku tega pregleda Turčija predvidena kot ustrezna tretja država s tržnim gospodarstvom. Nepovezan uvoznik je predložil svoje stališče, da Turčija ni ustrezna, ker je dos- top do surovin v Turčiji težji kot v Ljudski republiki Kitaj- ski: rudniki magnezita v Turčiji nimajo enakih naravnih prednosti kot rudniki magnezita v Ljudski republiki Kitaj- ski, zato so v takih pogojih stroški pridobivanja in prede- lave višji kot v kitajskih rudnikih. Isti uvoznik je tudi trdil, da je turški domači trg premajhen, da bi bil reprezentati- ven za kitajski trg. Vendar pa ta uvoznik ni predlagal druge tretje države s tržnim gospodarstvom. 2. Podoben izdelek (10) Uporabnik obravnavanega izdelka je trdil, da SMO iz Ljudske republike Kitajske ni enak izdelek kot SMO, ki se proizvaja in prodaja v Skupnosti. Isti uporabnik je navedel razlike v nekaterih značilnostih, kot je kakovost. V zvezi s tem je preiskava pokazala, da se magnezit pridobiva in predeluje v SMO na podobne načine; poleg tega se SMO uporablja za izdelavo enake vrste ognjevzdržnih izdelkov. Čeprav se metode pridobivanja, vsebnost MgO v nahajališču in proizvodni proces lahko razlikujejo, te raz- like nimajo bistvenega vpliva na končni izdelek in ne (14) Komisija je preučila, ali je Turčija, ki je bila uporabljena kot tretja država s tržnim gospodarstvom v prejšnji preiskavi, primerna izbira. Zlasti je bilo ugotovljeno, da so vsaj tri turška podjetja proizvajala in prodajala SMO v Turčiji v znatnih količinah, pri čemer so tekmovala med seboj in z izvozniki iz drugih držav. V prvotni preiskavi se je obrav- navalo vprašanje dostopa do surovin, ki naj bi bil lažji v Ljudski republiki Kitajski kot v Turčiji, in predloženih ni bilo novih dokazov, ki bi spremenili sklep, da je Turčija ustrezna tretja država s tržnim gospodarstvom. Če bi se izkazalo, da take razlike obstajajo, bi jih lahko upoštevali tako, da bi se opravile potrebne prilagoditve v skladu s čle- nom 2(10) osnovne uredbe (glej uvodno navedbo 19). Glede na zgoraj navedeno se je prošnja za sodelovanje naslovila na tri znane turške proizvajalce, od katerih je en izrazil pripravljenost za sodelovanje. 11/Zv. 33 SL Uradni list Evropske unije 167 3. Normalna vrednost (15) Da bi določili običajno vrednost, je bilo za edinega sode- lujočega turškega proizvajalca treba najprej ugotoviti, ali je bil celotni obseg domače prodaje obravnavnega izdelka reprezentativen v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, in sicer, ali je ta prodaja predstavljala več kot 5 % obsega realizirane prodaje zadevnega izdelka, ki ga je Ljudska republika Kitajska izvozila v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da je zadevna domača prodaja bila reprezentativna. Nato se je ugotovilo, ali je bila opravljena zadostna domača prodaja obravnavanega izdelka med običajnim trgovanjem v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Ker je bil obseg donosnih transakcij manjši od 80 % vendar ne nižji od 10 % prodaje, je bila običajna vrednost določena na pod- lagi tehtanih povprečnih cen, ki so bile dejansko plačane za donosno prodajo obravnavanega izdelka. (20) Poleg tega je tako kot v prejšnji preiskavi veljalo, da je čistota surovin iz Ljudske republike Kitajske višja kot pri turških surovinah, zato je bila opravljena prilagoditev, s katero se je ta razlika upoštevala. 6. Stopnja dampinga (21) Primerjava običajne vrednosti in izvozne cene je pokazala prisotnost dampinga, pri čemer je stopnja dampinga enaka znesku, za katerega tako ugotovljena običajna vrednost presega ceno za izvoz v Skupnost. Ugotovljena stopnja dampinga v obliki odstotka cif uvozne cene meja Skupno- sti je bila precej visoka, in sicer v višini 50 %. (22) Ker se je v celotnem IP izvajal znatno visok damping je zelo verjetno, da se bo, v kolikor se bodo ukrepi nadaljevali, damping nadaljeval vsaj na isti ravni. 4. Izvozna cena D. VERJETNOST PONOVNEGA POJAVA DAMPINGA (16) Ker kitajski izvozniki niso sodelovali je morala izvozna cena temeljiti na razpoložljivih dejstvih v skladu s čle- nom 18 osnovne uredbe. Številke Eurostata so bile izbrane kot ustrezna podlaga za določitev izvozne cene. Povprečne ravni cen po Eurostatu je potrdilo sklicevanje na podatke, pridobljene od enega sodelujočega uvoznika. 5. Primerjava (17) Tehtana povprečna običajna vrednost se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno za SMO na ravni franko ladja v pristanišču države proizvajalke v skladu s čle- nom 2(11) osnovne uredbe. (18) Da bi zagotovili pošteno primerjavo med običajno vred- nostjo in izvozno ceno so se upoštevale razlike v dejavnikih, ki so vplivali na primerljivost cen v skladu s čle- nom 2(10) osnovne uredbe. Zato so bile opravljene prila- goditve za notranji in oceanski prevoz, zavarovanje, mani- pulacijo, nakladanje ter dodatne stroške in kreditne stroške. (19) V prejšnji preiskavi se je sprejelo dejstvo, da je dostop do surovin lažji v Ljudski republiki Kitajski kot v Turčiji. Ker ni bilo predloženih podatkov, ki bi pokazali spremembo v zvezi s tem, se je dovolil popravek, da bi se lahko upošte- vala razlika v stopnji pridobivanja med državama. Skle- njeno je bilo, da se uporabi enaka prilagoditev za običajno vrednost, kot se je uporabila v prejšnji preiskavi, in sicer zmanjšanje običajne vrednosti, ki ustreza 20 % stroškov pridobivanja, ugotovljenih za sodelujočega turškega proiz- vajalca. (23) Ker je uvoz prisoten v velikem obsegu in je raven dampinga zelo visoka, se šteje, da ni treba preučiti, ali bi se damping v primeru odprave ukrepov ponovno pojavil. E. OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI (24) Med OP so bili v Skupnosti štirje proizvajalci SMO. Preis- kava je pokazala, da sta dva proizvajalca Skupnosti prosilca predstavljala 62 % proizvodnje SMO v Skupnosti in zato in tvorita industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) člena 5(4) osnovne uredbe. (25) Poudariti je treba, da sta dva od štirih proizvajalcev Skup- nosti, ki so tvorili industrijo Skupnosti v prejšnji preiskavi, v letu 1991, t. j. med prejšnjo preiskavo, prenehala z oprav- ljanjem dejavnosti. Navedena dva proizvajalca sta bila Magnomin SA, Thessaloniki, Grčija in Financial Mining, Industrial & Shipping Corporation (Fimisco), Atene, Grčija. Podjetje Fimisco je bilo likvidirano v letu 1992, njegovo premoženje pa je bilo leta 1996 prodano proizvajalcu ognjevzdržnih izdelkov Viomagn v Grčiji. Čeprav podjetje Viomagn ni bilo med prosilci v trenutni preiskavi, pa jo podpira. Podjetje Magnomin pa je dokončno prenehalo s poslovanjem, saj je njegovo dovoljenje za rudarstvo pote- klo v letu 1997. (26) Kar zadeva proizvajalca Veitsch-Radex iz Avstrije, ki ni sodeloval (vendar ni nasprotoval), je preiskava pokazala, da gre za integriranega proizvajalca na koncu proizvodne verige, ki uporablja svojo proizvodnjo SMO izključno za interno porabo. 168 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 33 F. ANALIZA RAZMER NA TRGU SKUPNOSTI 1. Poraba na trgu Skupnosti se te cene začele vsako leto počasi vendar stalno zniževati. Med IOP so bile cene stalno nad najnižjo ceno. Poudariti je treba, da je bila povprečna cif uvozna cena med obdobjem prejšnje preiskave približno 90 ECU/tono. (27) Dejanska poraba SMO v Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi: — prometa proizvajalcev Skupnosti v Skupnosti, — uvoza SMO v Skupnost iz Ljudske republike Kitajske, — uvoza SMO v Skupnost iz vseh drugih tretjih držav. (28) Na tej podlagi se je med IOP poraba zmanjšala za 2 %, in sicer iz približno 497 000 ton v letu 1994 na približno 486 000 ton v OP. Zlasti se je poraba po najvišji točki v letu 1995 (+ 20 % v primerjavi z letom 1994) stalno zmanjševala in dosegla najnižjo raven v letu 1997. Med IP si je trg precej opomogel, saj se je poraba povečala za 13 % v primerjavi z letom 1997. 2. Uvoz iz zadevne države (a) Obseg uvoza in tržni delež zadevnega uvoza v IOP (29) Obseg uvoza SMO s poreklom iz Ljudske republike Kitaj- ske med IOP ni sledil trendu porabe. Od leta 1994 do OP se je kitajski uvoz povečal za približno 10 %, iz približno 238 000 ton na približno 261 000 ton, medtem ko se je poraba v Skupnosti zmanjšala za 2 %. Poleg tega se je od leta 1997 do OP zadevni uvoz povečal za 30 %, povpra- ševanje pa le za 13 %. Poudariti je treba, da je obseg uvoza med OP (260 967 ton) znatno višji od ravni uvoza, ugo- tovljene med OP v prejšnji preiskavi (176 000 ton). (30) Tržni delež uvoza s poreklom iz Ljudske republike Kitaj- ske se je povečal iz 48 % v letu 1994 na 54 % v OP. Opo- zoriti je treba, da je bila med OP v prejšnji preiskavi ugo- tovljena raven kitajskega tržnega deleža enaka indeksu 85 v primerjavi z indeksom 100 v letu 1994. (32) Spreminjanje cen uvoza s poreklom iz Ljudske republike Kitajske je treba obravnavati v luči dveh poglavitnih ele- mentov, ugotovljenih med preiskavo. Prvič, zdi se, da podatki Eurostata niso nujno točni. Tako so bile potrjene uvozne cene, preverjene med preiskavo na podlagi resnič- nih transakcij, vedno nižje od številk Eurostata. Ker pa tako preverjen uvoz ne more veljati za reprezentativnega kar zadeva obseg in vrednost, so se za določitev gibanja cen kitajskega izvoza uporabile številke Eurostata. (33) Drugič, prodajni program, ki so ga kitajski izvozniki izva- žali v Skupnost, se je v primerjavi s prejšnjo preiskavo med OP spremenil. Na podlagi podatkov, ki so jih predložile zainteresirane stranke, ki so sodelovale ali ki so službam Komisije posredovale informacije, je bilo ugotovljeno, da je po uvedbi ukrepov zadevni izdelek, ki so ga v Skupnosti prodajali kitajski izvozniki, vedno vseboval 90 % ali več MgO. Za primerjavo je med obdobjem prejšnje preiskave uvoz SMO s poreklom iz Ljudske republike Kitajske z vseb- nostjo MgO manj kot 90 % predstavljal več kot 50 % vsega uvoza, kar pomeni, da je večji del predstavljal SMO nižje kakovosti in je bil zato cenejši, pri čemer se je najnižja cena ustrezno izračunala na podlagi te nižje cene. Iz tega lahko zato sklepamo, da so med IOP cene porasle, ker so kitajski izvozniki prodajali večji odstotek SMO višje kakovosti. (34) Poudariti je tudi treba, da so bile cene SMO s poreklom iz Ljudske republike Kitajske v Skupnosti med IOP vedno nižje od cen obeh proizvajalcev Skupnosti (glej uvodno navedbo 35) kot tudi drugih tretjih držav (glej uvodno navedbo 59). (b) Spreminjanje in vedenje cen uvoza zadevnega izdelka (ii) Vedenje izvoznikov glede cen (i) Spreminjanje cen zadevnega uvoza (31) Ker kitajski izvozniki niso na noben način sodelovali, je bilo spreminjanje cen uvoza iz Ljudske republike Kitajske med IOP ugotovljeno glede na podatke Eurostata na pod- lagi povprečnih cif uvoznih cen. Te cene so se med IOP povečale za približno 10 %. Zlasti med leti 1994 in 1995, t. j. takoj po uvedbi dokončnih protidampinških ukrepov, so se cene SMO s poreklom iz Ljudske republike Kitajske v Skupnosti povišale za približno 16 %. Od leta 1996 pa so (35) Da bi preučila vedenje kitajskih izvoznikov glede cen v pri- merjavi z vedenjem industrije Skupnosti med OP so službe Komisije zaradi nesodelovanja kitajskih izvoznikov uporabile dve metodi. Prvič, na podlagi Eurostata so primerjale cif izvozno ceno s tehtano povprečno ceno pro- izvajalcev Skupnosti prosilcev, prilagojeno na raven franko tovarna, ne glede na kakršno koli posebno vsebnost MgO. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da so cene SMO s pore- klom iz Ljudske republike Kitajske nižje od cen industrije Skupnosti. 11/Zv. 33 SL Uradni list Evropske unije 169 (36) Drugič, glede na zgoraj navedeno spremembo prodajnega programa (uvodna navedba 33) se je zdelo bolj smiselno primerjati cif izvozno ceno s ceno proizvajalcev Skupnosti prosilcev za SMO z vsebnostjo MgO 90 % ali več, da bi dobili resnično sliko obnašanja kitajskih izvoznikov na trgu. Ta pristop je pokazal, da so bile prodajne cene kitajskih izvoznikov resnično znatno nižje od cen indu- strije Skupnosti. (37) Spreminjanje cen SMO je treba obravnavati tudi ob upoštevanju naslednjega. Na podlagi informacij, ki jih je predložil en nepovezan uvoznik, ki je v letu 1995 opravil 13 %, v letu 1996 pa 11 % celotnega uvoza iz Ljudske republike Kitajske v Skupnost, se zdi, da je bilo povišanje cen, ugotovljeno pri približno polovici količine uvoza, v primerjavi z obdobjem prvotne preiskave, kot je razvidno iz spodaj navedenega, umetno. Navedeni uvoznik je kupil SMO od kitajskih izvoznikov po ceni, ki je bila nižja od najnižje cene 120 ECU/tono. Pri večini tega uvoza so cari- njenje opravile stranke nepovezanega uvoznika (t. j. izdelka) na podlagi maloprodajne dejanski uporabniki cene, plačane tem strankam. V to maloprodajno ceno je nepovezani uvoznik vključil določeno maržo, da bi pokril svoje stroške, ki so nastali v Skupnosti, in zaslužil dobiček. Na ta način se je izpolnila vrzel med nakupno ceno, pla- čano kitajskem izvozniku, in najnižjo ceno. To je imelo za posledico, da je bila končna cena, ki jo je carinskim orga- nom prijavila uvoznikova stranka, višja od najnižje cene, vendar je mehanizem, ki se je uporabil, da bi dosegli to končno ceno, pokazal tudi, da se je lahko kitajski SMO prodajal v Skupnosti po ceni, nižji od 120 ECU/tono. V zvezi s tem je treba upoštevati tudi dejstvo, da je bila prvotna najnižja cena določena na ravni nakupnih cen uvoznikov/trgovcev in ne na ravni nakupnih cen končnih uporabnikov. Zato se zdi, da zgoraj opisana poslovna praksa vpliva na dejansko učinkovitost ukrepov. S to poslovno prakso bi lahko tudi razložili, zakaj so podatki Eurostata pokazali višje številke od dejanskih cen, preve- rjenih med preiskavo. proizvodnjo bolj usmeriti na SMO nižje stopnje kakovo- sti. Kljub temu pa je še naprej proizvajala znatno količino (približno 20 %) SMO z vsebnostjo MgO 90 % ali več. (b) Proizvodna zmogljivost (40) Med IOP je proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti ostala stabilna. (c) Izkoriščenost zmogljivosti (41) Izkoriščenost zmogljivosti se je od leta 1994 do OP zmanj- šala za 34 %. (d) Promet (42) Celoten promet industrije Skupnosti se je od leta 1994 do OP zmanjšal za približno 36 %. Poudariti je treba, da je po uvedbi ukrepov leta 1995 industrija Skupnosti lahko izko- ristila povečano povpraševanje (promet je povečala za pri- bližno 3 %), vendar v OP kljub temu, da se je poraba pove- čala za 13 % (glej uvodno navedbo 28), ni mogla slediti temu trendu, tako da se je njen promet zmanjšal za pri- bližno 23 %. (e) Tržni delež (43) Med IOP se je delež industrije Skupnosti na trgu Skupnosti zmanjšal za 37 %. V zvezi s tem je treba poudariti, da se je v prejšnji preiskavi tržni delež industrije Skupnosti zmanj- šal iz 30 % v letu 1988 na 15 % v obdobju prejšnje preis- kave, trend po uvedbi je negativni protidampinških ukrepov, ki so predmet tega pregleda upočasnil. vendar se 3. Gospodarski položaj industrije Skupnosti (f) Spreminjanje cen (a) Proizvodnja (38) Proizvodnja SMO industrije skupnosti se je od leta 1994 do OP zmanjšala za približno 33 %. Poudariti je treba, da je bilo zmanjšanje proizvodnje zlasti opazno med leti 1995 in 1996, ko se je poraba SMO na trgu Skupnosti zmanj- šala. (39) Preiskava je pokazala, da je bila industrija Skupnosti med IOP prisiljena spremeniti svoj prodajni program in (44) (45) Preiskava je pokazala, da se je povprečna prodajna cena SMO franko tovarna proizvajalcev Skupnosti povišala za 23 % v celotnem IOP. Kljub temu povišanju industrija Skupnosti ni mogla dvigniti svojih cen na donosno raven, kot je navedeno spodaj (uvodna navedba 46), in je lahko poslovala le z izgubo. Spreminjanje cen je treba analizirati v luči zgoraj navedene spremembe prodajnega programa, ki se je pojavila med IOP (glej uvodno navedbo 39). Industrija Skupnosti je svojo proizvodnjo in prodajo resnično osredotočila na SMO z nižjimi stopnjami kakovosti, katerih proizvodnja je cenejša in se zato lahko prodajajo po nižjih cenah, v škodo višjih stopenj kakovosti, ki bi lahko bile donosnejše vendar s katerimi industrija Skupnosti ne bi mogla konkurirati kitajskemu cenovnemu pritisku. Čeprav so se cene na splošno dvigovale, industrija Skupnosti ni mogla doseči zadovoljive ravni cen. 170 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 33 (g) Donosnost (46) Donosnost industrije Skupnosti, izražena v odstotkih neto prodaje, je kljub izboljšanju v absolutnih vrednostih iz (- 100) v letu 1994 na (- 28) v OP ostala na indeksni osnovi negativna skoraj celo obdobje IOP. (h) Zaposlenost (47) Zaposlenost v industriji Skupnosti se je med IOP zmanj- šala za 31 %. (i) Naložbe (48) Proizvajalci Skupnosti prosilci so med IOP povečali stopnjo naložb za približno 78 %. Čeprav se te številke ne nanašajo izključno na obravnavani izdelek, saj ni bilo mogoče dodeliti naložb samo za SMO, je bilo ugotovljeno, da so bile naložbe namenjene predvsem nadaljnji raciona- lizaciji proizvodnega procesa za SMO. (j) Sklep (49) Po uvedbi protidampinških ukrepov v letu 1993 in med celotnim obdobjem IOP se je položaj industrije Skupnosti izboljšal glede nekaterih pregledanih gospodarskih kazal- cev. Zlasti se je povečala povprečna prodajna cena, medtem ko so se izgube zmanjšale. Nenehna prizadevanja za racio- nalizacijo proizvodnje in nove naložbe kažejo na indu- strijo, ki je še vedno sposobna za obstoj in odločna, da bo še naprej poslovala. (50) Vendar pa se drugi gospodarski kazalci med IOP niso raz- vijali tako ugodno. Tako industrija Skupnosti ni mogla povečati zmogljivosti, prometa, tržnih deležev in zaposlenosti na zadovoljivo raven. izkoriščenosti proizvodnje, (51) Zato se sklene, da je industrija Skupnosti še vedno v težkem položaju. 4. Vpliv na zadevni uvoz (52) Razvoj trga po uvedbi ukrepov kaže, da najnižja cena, določena v prejšnji preiskavi, kitajskih izvoznikov ni odvrnila od prodaje na trgu Skupnosti. Tako so se tržni deleži kitajskih izvoznikov med IOP povečali, njihova pri- sotnost na trgu Skupnosti pa je na splošno postala močnejša kot med obdobjem prejšnje preiskave. Poleg tega je treba poudariti, da je industrija Skupnosti izgubila tržni delež v skoraj enakem obsegu, kot je obseg tržnega deleža, ki ga je pridobila Ljudska republika Kitajska. (53) Skladno z uvedenimi ukrepi so se kitajske izvozne cene med trenutnim IOP povišale in zdelo se je, da se tudi cenovni položaj industrije Skupnosti razvija bolj pozitivno. Vendar pa, glede na zgoraj navedeno podrobno razlago, tega povišanja cen ne bi smeli preveč poudarjati. Pri tem spreminjanju cen pa je treba upoštevati tudi, prvič, prehod kitajskih izvoznikov iz nizkih kategorij na dražje višje kate- gorije MgO (glej uvodno navedbo 33). Drugič, ta sprememba v prodajnem programu je prisilila industrijo Skupnosti, da je postopno zmanjšala promet in proizvod- njo višjih stopenj kakovosti SMO. Kot je obrazloženo v uvodni navedbi 36 je bil cenovni pritisk zadevnega uvoza povezan zlasti z višjimi stopnjami kakovosti SMO, katerim industrija skupnosti ni mogla konkurirati (glej uvodno navedbo 45). (54) Poleg tega je treba omeniti vpliv kitajskega sistema dovo- ljenj, ki so ga uvedli leta 1994 in ki je najverjetneje prispe- val k povišanju kitajskih cen povsod po svetu (za podrobno obrazložitev glej uvodne navedbe 73, 74 in 75). (55) Preiskava je pokazala tudi, da je bila med OP protidampin- ška dajatev plačana na vsaj 7 % vsega kitajskega uvoza zadevnega izdelka, kar pomeni,da je bil ta izvoz opravljen po cenah, nižjih od najnižje cene. 5. Obseg uvoza in uvozne cene iz drugih tretjih držav (a) Obseg in tržni delež uvoza (56) Obseg uvoza SMO iz drugih tretjih držav se je v IOP zmanjšal iz približno 178 500 ton v letu 1994 na 166 500 ton v IP. To predstavlja približno 7-odstotno zmanjšanje. (57) Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav se je od leta 1944 do OP zmanjšal za dve odstotni točki. To zmanjšanje je bilo kljub predhodnemu povečanju med letoma 1994 in 1995 še izrazitejše od leta 1995 do OP, ko je preseglo trend porabe v Skupnosti (če bi uvoz sledil porabi v Skup- nosti, bi tržni delež ostal stabilen). (58) Iz navedenega je jasno, da so med IOP kitajski izvozniki lahko utrdili svoj položaj v Skupnosti na škodo ne le indu- strije Skupnosti (glej uvodno navedbo 42) ampak tudi drugih tretjih držav. (b) Prodajne cene za uvoz iz tretjih držav (59) Po podatkih Eurostata se je povprečna prodajna cena za uvoz iz drugih tretjih držav zmanjšala za 9 % v IOP. Vendar pa je bila cena na enoto povprečno vedno višja kot pri uvozu s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in prodaji industrije Skupnosti. 11/Zv. 33 SL Uradni list Evropske unije 171 (60) Glede na navedeno se sklene, da uvoz obravnavanega izdelka iz drugih tretjih držav ni imel znatnega vpliva na gospodarski položaj industrije Skupnosti. (b) Kitajski izvoz v tretje države 6. Sklep (61) Kljub veljavnim ukrepom je industrija Skupnosti zaradi stalnega cenovnega pritiska kitajskih izvoznikov ostala v težkem gospodarskem položaju. Zaradi cenovnega pritiska si industrija Skupnosti ni mogla opomoči od učinkov prejšnjega in sedanjega izvajanja dampinga. V zvezi s tem je treba poudariti, da sta že dva od štirih proizvajalcev Skupnosti, ki so tvorili industrijo Skupnosti v prejšnji pre- iskavi, prenehala z opravljanjem dejavnosti med prejšnjim postopkom preiskave, kar je povzročilo znatno izgubo delovnih mest. Kljub temu pa je preiskava pokazala, da je preostala industrija Skupnosti glede na njene naložbe še vedno sposobna za obstoj in da ni pripravljena opustiti tega segmenta proizvodnje. G. VERJETNOST PONOVNEGA POJAVA ŠKODE 1. Analiza razmer v Ljudski republiki Kitajski (62) Da bi ocenili verjeten učinek prenehanja veljavnosti ukrepov in ob upoštevanju dejstva, da je industrija Skup- nosti še vedno v težkem gospodarskem položaju, so se pre- učili naslednji elementi: (a) Rezerve, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti in zaloge (63) Ker kitajski izvozniki niso sodelovali je analiza temeljila na informacijah, predloženih v pritožbi, ter informacijah, pri- dobljenih od specializiranih revij in tržnih raziskovalnih študij. (64) Kar zadeva rezerve magnezita ima po navedenih virih Ljudska republika Kitajska ugotovljene največje rezerve za posamezno državo, ki predstavljajo 17,3 % svetovnih rezerv. (65) Po istih virih je bila proizvodna zmogljivost za magnezijo v Ljudski republiki Kitajski v zadnjih letih približno 2 500 000 ton/leto, od tega 1 700 000 ton SMO. To pomeni, da Ljudska republika Kitajska predstavlja 28 % svetovne proizvodne zmogljivosti SMO. (66) Kar zadeva izkoriščenost zmogljivosti in zaloge pa glede na to, da kitajske zainteresirane stranke niso sodelovale, ni bilo mogoče dobiti zanesljivih informacij. (67) Na podlagi razpoložljivih specializiranih publikacij in revij in glede na velik obseg rezerv surovin in proizvodne zmog- ljivosti se sklene, da obstaja znatna možnost, da bodo kitaj- ski izvozniki v prihodnosti povečali proizvodnjo in obseg izvoza v Skupnost. (68) Službe Komisije so na podlagi trgovinske statistike Mini- strstva za gospodarstvo Združenih držav analizirale izvoz SMO s poreklom iz Ljudske republike Kitajske v Združene države Amerike, ki so eden od najpomembnejših izvoznih trgov za Ljudsko republiko Kitajsko. Navedeni uvoz je predstavljal 77 % svetovnega uvoza SMO v Združene države Amerike v letu 1998. (69) Celotni obseg izvoza s poreklom iz Ljudske republike Kitaj- ske v Združene države Amerike se je povečal iz približno 630 002 ton v letu 1994 na približno 292 000 ton v letu 1998, kar predstavlja 11 % povečanje, in je v letu 1995 dosegel najvišjo točko, in sicer 320 000 ton. Kar zadeva cene izvoza pa so se prodajne cif cene povečale iz 88 ECU na tono v letu 1994 na 117 ECU na tono v OP, kar pred- stavlja 33 % povečanje. (70) Preiskava je pokazala podobnost v obnašanju kitajskih izvoznikov v Združenih državah Amerike in v Skupnosti. Na obeh trgih so bile kitajske cene na splošno med najniž- jimi v primerjavi z uvozom iz vseh drugih tretjih držav, in sicer med celotnim obdobjem IOP. (71) Navedena cena v višini 117 ECU/tono v OP je 23 % nižja od kitajske cene, ki se je zaračunavala v Skupnosti v istem obdobju, in 2,5 % nižja od najnižje cene, določene s prejš- njimi ukrepi za Skupnost. (72) Iz navedenega lahko sklenemo, da bi lahko v primeru pre- nehanja veljavnosti ukrepov kitajske cene padle najmanj na ravni, primerljive s cenami za izvoz v Združene države Amerike. (c) Kitajski sistem dovoljenj (73) Aprila leta 1994 sta MOFTEC (Ministrstvo za zunanjo trgovino in gospodarsko sodelovanje) in CCCMMC (Kitaj- ska gospodarska zbornica uvoznikov in izvoznikov kovin, rudnin in kemikalij) za ves izvoz nekaterih mineralov uvedla sistem izvoznih dovoljenj, ki je enak sistemu izvoz- nih kvot in davkov. Od takrat ta sistem dovoljenj zajema vse različne vrste magnezita vključno s SMO. V letu 1997 je 18 kitajskih podjetij dobilo dovoljenje za izvoz do naj- več 2 milijonov ton magnezita v okviru letnega števila licenc in odobrene količine. V letu 1997 je bila licenčnina 30 USD/tono (26,5 ECU/tono) in se je v letu 1998 pove- čala na 40 USD/tono (36,6 ECU/tono). To pomeni, da bi ob izpolnitvi najnižje cene v višini 120 ECU/tono dejanska izvozna cena v Skupnost brez licenčnine znašala 83,4 ECU/tono. Po podatkih Eurometaux je provinca Liaoning, kjer se nahaja največ proizvajalcev, leta 1995 uvedla lokalni izvozni davek, ki je leta 1997 znašal 15,7 USD/tono (14,4 ECU/tono). Tako bi dejanska prodajna cena v Skup- nosti, če odštejemo tudi lokalni davek, znašala le 69,4 ECU/tono. 172 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 33 Eurometaux trdi, da bi se lahko kitajski sistem dovoljenj za magnezijo in s tem tudi za SMO kmalu opustil in da bo, v kolikor se ne bo podaljšala veljavnost protidampinških ukrepov, prišlo do povečanja izvoza in znatnega znižanja cen SMO s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, če se ne bo podaljšala veljavnost protidampinških ukrepov. (74) V zvezi s tem je treba poudariti, da je analiza sistema dovo- ljenj, ob upoštevanju precejšnega zneska licenčnin, izpostavila možnost, da bi lahko kitajski izvozniki proda- jali SMO v Skupnosti po zelo nizkih cenah. (75) Poleg tega velja glede na dejstvo, da zgoraj naveden sistem neodvisno upravlja vlada države izvoznice, da njegov obstoj ali odprava ne more vplivati na odločitev ustanov Skupnosti, ali bi se škodljiv damping ponovno pojavil, v kolikor se veljavnost ukrepov ne bi podaljšala. 2. Sklep o ponovnem pojavu škode (76) Ob upoštevanju zgoraj navedenega, t. j. naslednjih dejavni- kov: — kljub veljavnim ukrepom je industrija Skupnosti še vedno v težkem gospodarskem položaju; — kitajski uvoz ima še vedno izjemno močan položaj na trgu Skupnosti in se opravlja po dampinških in nizkih cenah; — cene, ki bi jih kitajski izvozniki zaračunavali, če se ne bi podaljšala veljavnost protidampinških ukrepov, bi lahko bile zelo nizke, če upoštevamo na eni strani cene brez licenčnin, ki izhajajo iz kitajskega sistema dovo- ljenj, in po drugi strani obnašanje kitajskih izvoznikov na trgu Združenih držav, kjer so bile cene vedno nižje kot v Skupnosti; — velike rezerve surovin in velike zmogljivosti za izkoriš- čanje surovin na Kitajskem kažejo, da lahko kitajski izvozniki povečajo proizvodnjo in/ali obseg izvoza; — čeprav je veljala najnižja cena, so bile v več primerih transakcije opravljene pod najnižjo ceno, kar kaže na veliko verjetnost, da bodo kitajski izvozniki znižali svoje cene se sklene, da obstaja verjetnost ponovnega pojava škode, če bi se odpravili ukrepi. H. INTERES SKUPNOSTI 1. Uvod (78) Da bi ocenila verjeten učinek nadaljnje veljavnosti ali pre- nehanja veljavnosti ukrepov je Komisija vse zgoraj navedene zainteresirane stranke zaprosila za informacije. Komisija je poslala vprašalnike dvanajstim uvoznikom in oseminsedemdesetim uporabnikom obravnavanega izdelka. Na vprašalnik ni odgovoril noben uvoznik, čeprav sta dva uvoznika predložila nekaj informacij. Izmed upo- rabnikov sta na vprašalnik odgovorila dva, podatki pa so bili preverjeni. (79) Poudariti je treba, da je v prejšnji preiskavi veljalo, da sprejem ukrepov ni v nasprotju z interesi Skupnosti. Poleg tega je treba opozoriti, da je trenutna preiskava dejansko pregled, s katerim se analizirajo razmere, v katerih protidampinški ukrepi že veljajo. Zato sta časovni okvir in narava trenutne preiskave omogočila oceno kakršnega koli negativnega učinka trenutnih protidampinških ukrepov na zadevne stranke v preteklosti. (80) Na tej podlagi se je preučilo, ali kljub ugotovitvam o nada- ljevanju in ponovnem pojavu škodljivega dampinga obsta- jajo nujni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče skle- niti, da v tem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Skupnosti. 2. Interesi industrije Skupnosti (81) Če se ne bi ohranili protidampinški ukrepi, določeni v prejšnji preiskavi, se šteje, da bi se škodljiv damping ver- jetno ponovno pojavil in da bi se že tako občutljiv položaj industrije Skupnosti še bolj poslabšal. (82) Kot je navedeno zgoraj je industrijo Skupnosti med IOP prizadel poceni uvoz SMO s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Zato se šteje, da ni bil v celoti dosežen cilj obrav- navanih protidampinških ukrepov, t. j. ponovna vzpostavi- tev lojalne konkurence na trgu Skupnosti med industrijo Skupnosti in kitajskimi proizvajalci. (77) V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je preučilo, ali bi bilo podaljšanje veljavnosti protidampinških ukrepov v nasprotju z interesi Skupnosti kot celote. Določitev inte- resa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vplete- nih interesov, kot so interes industrije Skupnosti, uvozni- kov in trgovcev kot tudi uporabnikov zadevnega izdelka. (83) Čeprav si je industrija Skupnosti v zadnjih letih močno pri- zadevala izboljšati produktivnost, da bi tako znižala pro- izvodne stroške in povečala konkurenčnost, med IOP ni mogla povečati dobička na primerno raven, močno pa se je zmanjšala tudi zaposlenost. Poleg tega sta dva proizva- jalca Skupnosti v Grčiji, ki sta sodelovala v prejšnji preis- kavi, prenehala z opravljanjem dejavnosti. 11/Zv. 33 SL Uradni list Evropske unije 173 (84) Raziskava pa je tudi pokazala, da je industrija Skupnosti sposobna za obstoj, kar potrjujejo zlasti stalna vlaganja med IOP. Prizadevanja za racionalizacijo proizvodnega procesa kažejo, da je industrija Skupnosti odločena, da ne bo opustila tega dela proizvodnje. odvračanja za proizvajalce ognjevzdržnih izdelkov, zaradi katerega bi spremenili svoje vire nabave. Čeprav SMO tvori znaten del stroškov ognjevzdržnih izdelkov, povišanje kitajske uvozne cene očitno ni bilo tako visoko, da bi pred- stavljalo oviro. industrije Skupnosti (85) Glede na zgoraj navedeno se zdi, da je z namenom prepre- čitve škodljivih učinkov dampinškega uvoza, ki bi lahko ogrozili obstoj in s tem številna delovna mesta, veljavne ukrepe potrebno podaljšati. Če bi industrija Skupnosti izginila, je treba upoštevati tudi dej- stvo, da bo to imelo škodljiv učinek na panoge na koncu proizvodne verige, saj bodo te imele znatno zmanjšano izbiro dobaviteljev. 3. Interesi uvoznikov (90) Omeniti je treba, da se je uvozna cena za SMO uporabnika, ki se nahaja na Finskem, skoraj podvojila, ko se je Finska pridružila Evropski skupnosti. Kljub temu pa je ta še naprej kupoval SMO s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Iz navedenega lahko sledita dva sklepa: (a) ukrepi glede povišanja cene uvoza s poreklom iz Ljudske republike Kitajske so bili učinkoviti; (b) tako pridobljena cena je bila v primerjavi s ceno dru- god v Skupnosti še naprej konkurenčna. (86) Na vprašalnik, ki ga je poslala Komisija, ni odgovoril noben nepovezan uvoznik. Njihovo nesodelovanje je samo po sebi znak, da ukrepi niso povzročili znatnih negativnih učinkov na gospodarski položaj tega sektorja. To potrjuje dejstvo, da so uvozniki še naprej trgovali z obravnavanim izdelkom in med IOP celo povečali obseg uvoza. (87) Zato se da sklene, uvedba trenutno veljavnih protidampinških ukrepov ni negativno vplivala na gospodarski položaj uvoznikov zadevnega izdelka. tudi ni verjetno, da bi podaljšanje veljavnosti ukrepov povzročilo poslabšanje njihovega gospodarska položaja v prihodno- sti. (91) Na podlagi zgoraj navedenega se lahko izključi možnost, da so imeli protidampinški ukrepi kakršenkoli znaten negativen vpliv na razmere, povezane s stroški, in na donosnost uporabnikov obravnavanega izdelka. (92) Kot je obrazloženo zgoraj (uvodni navedbi 29 in 30), namen veljavnih protidampinških ukrepov ni bil, da se trg Skupnosti zapre za uvoz, temveč da se prepreči nelojalna konkurenca in do neke mere odpravijo učinki izkrivljanja zaradi dampinškega uvoza. Kot je navedeno zgoraj se je uvoz iz Ljudske republike Kitajske med IOP dejansko pove- čal za 10 %. 4. Interesi uporabnikov Ker ukrepi veljajo že daljše obdobje in bi bili ohranjeni na enaki ravni, se lahko sklene, da ne bi vplivali na kakršno koli poslabšanje položaja uporabnikov. je ki poslala vprašalnik, (88) Uporabniki obravnavanega izdelka, t. j. industrija na koncu proizvodne verige, so proizvajalci ognjevzdržnih izdelkov. Na Komisija ga oseminsedemdesetim uporabnikom, sta odgovorila le dva uporabnika. Njihova nizka raven sodelovanja je tako kot pri uvoznikih že sama po sebi znak, da ukrepi niso povzro- čili znatnih negativnih učinkov na gospodarski položaj tega sektorja. Čeprav je reprezentativnost dveh sodelujo- čih podjetij za panogo na koncu proizvodne verige ome- jena, saj je eno kupilo le približno 2 % celotnega SMO, uvoženega iz Ljudske republike Kitajske v IOP, drugo pa je od leta 1997 kupilo manj kot 1 %, se je ocenil vpliv veljav- nih ukrepov na njihov položaj. (89) V zvezi s tem je preiskava pokazala, da so uporabniki kljub veljavnim ukrepom še naprej uvažali, v enem primeru pa celo začeli uvažati, SMO s poreklom iz Ljudske republike sredstva Kitajske. Ti ukrepi zato niso predstavljali 5. Sklep o interesu Skupnosti (93) bo eni strani imelo podaljšanje Po veljavnosti protidampinških ukrepov verjetno za posledico stabilno ceno SMO na trgu Skupnosti. Če industrija Skupnosti ne bi bila zaščitena pred učinki dampinškega uvoza, bi to ne le oslabilo njenega položaja temveč povzročilo lahko celo njeno izginotje. Po drugi strani se zdi, da veljavni ukrepi v preteklosti niso imeli nikakršnih večjih negativnih učinkov na gospodarski položaj uporabnikov in uvoznikov. Na podlagi informacij, pridobljenih med trenutno preiskavo, se kakršno koli povišanje cen, če je sploh prišlo do povi- šanja, ne zdi nesorazmerno v primerjavi s prednostmi za industrijo Skupnosti, doseženimi z odpravo izkrivljanja trgovine zaradi dampinškega uvoza. 174 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 33 (94) Zato se sklene, da ni nujnih razlogov proti podaljšanju SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: veljavnih protidampinških ukrepov. I. PROTIDAMPINŠKI UKREPI Člen 1 (95) Vse zadevne stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se priporočila ohranitev veljavnih ukrepov. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem lahko izrazijo stališča glede razkritih informacij. Predloženih ni bilo nobenih pripomb. 1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz sintra- nega magnezijevega oksida, ki sodi v oznako CN 2519 90 30, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. 2. Znesek dajatve je razlika med 120 EUR/tono in neto ceno franko meja Skupnosti pred carinjenjem, če je slednja cena nižja. 3. Če ni določeno drugače se uporabljajo veljavne določbe o dajatvah in carinah. (96) Iz navedenega sledi, da bi bilo treba, spremenljivo proti- dampinško dajatev v kombinaciji z najnižjo ceno v višini 120 ECU/tono za uvoz SMO s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 3386/93, kot je predvideno s členom 111(2) osnovne uredbe ohraniti – Člen 2 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 14. februarja 2000 Za Svet Predsednik J. GAMA


title: 2000/145/PESC: Decisione del Consiglio, del 14 febbraio 2000, relativa al distacco di esperti nazionali in campo militare presso il Segretariato generale del Consiglio per un periodo interinale

eurovoc_concepts:
European defence policy
armed forces
civil defence
civil servant
common foreign and security policy
international security

text: 22. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 49/3 DECISIONE DEL CONSIGLIO del 14 febbraio 2000 relativa al distacco di esperti nazionali in campo militare presso il Segretariato generale del Consiglio per un periodo interinale (2000/145/PESC) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato sull'Unione europea, in particolare l'articolo 28, paragrafo 1, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in partico- lare l'articolo 207, paragrafo 2, considerando quanto segue: (1) (2) Nell'ambito del rafforzamento della politica estera e di sicurezza comune (PESC) e, in particolare, della politica europea comune in materia di sicurezza e di difesa di cui all'articolo 17 del trattato sull'Unione europea, il Consi- glio europeo, riunitosi a Helsinki il 10-11 dicembre 1999, ha invitato il Consiglio ad istituire, a decorrere dal marzo 2000, gli organi e le strutture interinali per l'at- tuazione della politica europea comune in materia di sicurezza e di difesa. Il Consiglio europeo ha previsto come misura transitoria che il Segretariato generale del Consiglio sia potenziato, a decorrere dal marzo 2000, con esperti militari distac- cati dagli Stati membri per aiutare nel lavoro della poli- tica europea comune in materia di sicurezza e di difesa e per formare il nucleo del futuro Stato maggiore militare, del 14 febbraio 2000 (1) e al Segretario generale/Alto rappre- sentante a sostegno della PESC. Essi formeranno il nucleo dal futuro stato maggiore militare. Essi assisteranno l'organo mili- tare ad interim. Articolo 2 Un esperto militare deve avere la cittadinanza di un Stato membro dell'Unione europea. Articolo 3 Gli esperti militari saranno soggetti alle norme stabilite da una decisione del Consiglio che dovrà essere adottata entro il 29 febbraio 2000. Articolo 4 La presente decisione entra in vigore il giorno dell'ado- 1. zione. Essa si applica, fatte salve le emanande norme di cui 2. all'articolo 3, a decorrere dal 1o marzo 2000. DECIDE: Articolo 5 Articolo 1 La presente decisione è pubblicata nella Gazzetta ufficiale. Esperti nazionali 1. in seguito «esperti militari») saranno distaccati dagli Stati membri presso il Segretariato generale del Consiglio (denominato in seguito «Segretariato generale»). in campo militare (denominati Gli esperti militari faranno parte del Segretariato generale. 2. Essi forniranno consulenze militari all'organo militare ad interim istituito dalla decisione 2000/144/PESC del Consiglio, Fatto a Bruxelles, addì 14 febbraio 2000. Per il Consiglio Il Presidente J. GAMA (1) Vedi pagina 2 della presente Gazzetta ufficiale


title: Nariadenie Rady (ES) č. 348/2000 zo 14. februára 2000, ktoré ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz niektorých bezšvíkových potrubí a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny a s konečnou platnosťou vyberá dočasne uložené clo

eurovoc_concepts:
Croatia
Ukraine
anti-dumping duty
import
piping
tube

text: 158 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 33 32000R0348 17. 2. 2000 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 45/1 NARIADENIE RADY (ES) č. 348/2000 zo 14. februára 2000, ktoré ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz niektorých bezšvíkových potrubí a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny a s konečnou platnosťou vyberá dočasne uložené clo RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, C. POSUDZOVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decem- bra 1995 o ochrane proti antidumpingovému dovozu z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), najmä jeho články 9 ods. 4 a 10 ods. 2, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po konzultácii s Poradným výborom, keďže: (1) (2) A. DOČASNÉ OPATRENIA Nariadením (ES) č. 1802/1999 (2) (ďalej len „nariadenie o dočasnom cle“) Komisia uložila dočasné antidumpingové clo z dovozu niektorých bezšvíkových potrubí a rúrok zo železa, alebo nelegovanej ocele pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny. B. NÁSLEDNÝ POSTUP Po uložení dočasného antidumpingového cla bola zúčast- neným stranám, ktoré o to požiadali, poskytnutá možnosť byť vypočuté. Strany boli informované o podstatných sku- točnostiach a zreteľoch, na základe ktorých sa zamýšľalo odporúčanie vzhľadom na uplatnenie konečného antidum- pingového cla a konečného vyberania, na úrovni tohto cla, čiastok zaistených prostredníctvom dočasného cla. Taktiež im bolo poskytnuté obdobie, v rámci ktorého môžu uro- biť vyhlásenia následne po tomto zverejnení. (4) (5) (6) (3) Prihliadlo sa na ústne a písomné pripomienky predložené zúčastnenými stranami a v prípade potreby boli konečné zistenia v súlade s tým zmenené. (7) (1) Ú. v. ES L 56, 6. 3. 1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a dopl- nené nariadením (ES) č. 905/98 (Ú. v. ES L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) Ú. v. ES L 218, 18. 8. 1999, s. 3. 1. Príslušný výrobok Je potrebné pripomenúť, že úvodná časť 7 nariadenia o dočasnom cle popisuje posudzovaný výrobok ako bez- švové potrubia zo železa alebo nelegovanej ocele, takého druhu, aký sa používa pre ropovody a plynovody, s von- kajším priemerom, ktorý nepresahuje 406,4 mm; bezšvové potrubia kruhového profilu, zo železa alebo nelegovanej ocele, ťahané alebo valcované za studena; iné potrubia kru- hového profilu, zo železa alebo nelegovanej ocele, s von- kajším priemerom, ktorý nepresahuje 406,4 mm, ďalej len „bezšvové potrubia“. Bolo zopakované tvrdenie, že bezšvové potrubia majú byť rozdelené na dva zvláštne príslušné výrobky, t. zn. komerčné oceľové akostné potrubia a oceľové trubky pre použitie na ropné/plynové trubkové vedenia a že akákoľ- vek ujma, ktorú odvetvie spoločenstva utrpelo má byť ana- lyzovaná osobitne pre každý výrobok. Údajný rozdiel sa zakladá na tom, že komerčné potrubia a trubkové vedenia nie sú zameniteľné, uvážiac špecifické osvedčenia potrebné pre použitie na ropovody a plyno- vody. Taktiež sa argumentovalo, že vyššie náklady na výrobu potrubí vylučujú ich predaj mimo ropných a plynových aplikácií. Okrem toho sa uvádzalo, že komerčné potrubia sa používajú v rámci stavebných a infraštruktúrnych aplikácií, zatiaľ čo trubkové vedenia sa používajú v ropnom a plynnom priemysle a že obidva výrobky sa predávajú cez odlišné predajné kanály, pričom trubkové vedenia sa predávajú priamo konečným spotre- biteľom namiesto obchodníkom. Zistilo sa, že všetky bezšvíkové potrubia majú rovnaké základné fyzikálne a technické charakteristiky. Hoci exis- tuje široká škála rôznych druhov, ktoré sa líšia podľa von- kajšieho priemeru, hrúbky steny, kvality ocele a technic- kých údajov, nebola medzi nimi zistená žiadna zreteľná deliaca čiara. 11/zv. 33 SK Úradný vestník Európskej únie 159 (8) (9) Okrem toho šetrenie ukázalo, že všetky druhy bezšvíko- vých potrubí sa predávajú jednak obchodníkom a jednak konečným spotrebiteľom. Jasný rozdiel medzi predajnými kanálmi, hoci nie relevantný per se, preto nebolo možné stanoviť. A konečne sa zistilo, všetky bezšvíkové potrubia majú v zásade rovnaké použitie. Hoci sa používajú v rámci mno- hých odlišných odvetví, ako je napr. stavebný, automobi- lový, ropný a naftový priemysel, výstavba elektrární a kotolní, pneumatika a hydraulika a inžinierstvo a hoci sa akceptuje, že nie každý užívateľ je schopný využívať každý druh bezšvíkového potrubia, predpokladá sa, že všetky majú rovnaké základné použitie. (10) Zatiaľ čo niektoré druhy bezšvíkového potrubia sú jasne určené pre špecifické aplikácie (napr. ropovody), takéto potrubie možno použiť v menej špecifických aplikáciách. Okrem toho sa zistilo, že komerčné potrubia môžu byť taktiež využívané v rámci širokej škály aplikácií. Všetko toto nasvedčuje existencii vysokej miery konkurencie a zameniteľnosti medzi všetkými druhmi výrobkov. (11) Záverom je potvrdené predbežné zistenie, že všetky bez- švíkové potrubia, či už komerčné potrubia alebo trubkové vedenia, tvoria jeden jediný výrobok. 2. Podobný výrobok (12) Je potrebné pripomenúť, že v úvodných častiach 11 a 12 nariadenia o dočasnom cle Komisia zistila, že bezšvíkové potrubia vyrábané a predávané v spoločenstve posudzova- ným odvetvím spoločenstva a bezšvíkové potrubia predá- vané vnútroštátne na chorvátskom trhu sú podobné čo do základných fyzikálnych a technických charakteristík a zis- tilo sa, že majú v zásade rovnaké použitia. (13) Uvádzalo sa, že bezšvíkové potrubia vyrábané v spoločen- stve sú odlišné od bezšvíkového potrubia dovážaného z Ukrajiny, keďže druhé z nich sa vyrábajú podľa odlišných noriem, než sú normy, ktoré používa odvetvie spoločen- stva a že špecifické skúšobné požiadavky uplatnené na bez- švíkové potrubia vyrábané v spoločenstve znamenajú, že sú výrobné procesy odlišné. (14) Šetrenie ukázalo, že odvetvie spoločenstva a ukrajinský vývozcovia vyrábajú podľa rovnakých alebo podobných národných alebo medzinárodných noriem. Údaje poskyt- nuté ukrajinskými vývozcami ukazujú, že bezšvíkové potrubia vyvážané do spoločenstva, či už komerčné potru- bia, alebo trubkové vedenia, zodpovedajú priemyselným normám ako je DIN, API a ASTM, rovnako ako potrubia a vedenia vyrábané odvetvím spoločenstva. na chorvátskom trhu sú podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/1996 (ďalej len „základné nariadenie“). D. DUMPING 1. Chorvátsko (16) Od prijatia dočasných opatrení neboli predložené žiadne argumenty týkajúce sa výpočtu bežnej hodnoty, stanove- nia vývoznej ceny, porovnania bežnej hodnoty s vývoznou cenou, alebo stanovenia dumpingového rozpätia. Zistenia stanovené v úvodných častiach 13 až 19 nariadenia o dočasnom cle sa preto potvrdzujú. Dumpingové rozpä- tie a reziduálne rozpätie preto ostávajú na rovnakej úrovni, t. j. 40,8 %. 2. Ukrajina a) Bežná hodnota (17) (18) Po uverejnení nariadenia o dočasnom cle jeden dovozca namietal voči výberu Chorvátska za tretiu krajinu s vhod- ným trhovým hospodárstvom, na účely stanovenia bežnej hodnoty pre Ukrajinu. Tento dovozca argumentoval, že energetické náklady a ďalšie vstupy v Chorvátsku sú omnoho vyššie než na Ukrajine, že chorvátsky trh je monopolizovaný, alebo aspoň ovládaný jedným výrobcom a že boli predložené nedostatočné dôkazy na odôvodne- nie reprezentatívnosti predaja na vnútornom trhu Chorvát- ska. Predpokladá sa, že argument týkajúci sa vyšších chorvát- skych nákladov nie je relevantný v tom, že Ukrajina nemá trhové hospodárstvo a akékoľvek porovnanie je svojím charakterom nespoľahlivé. V tomto kontexte je relevantné, či ukrajinskí výrobcovia majú absolútnu, alebo pomernú výhodu v porovnaní s Chorvátskom, ako je napr. efektív- nejšie využívanie energie. Avšak nie je tomu tak. Okrem toho bol nebol výber Chorvátska neprimeraný v tom, že jedna z alternatív, Brazília bola zamietnutá z toho dôvodu, že ceny na brazílskom trhu sú skutočne príliš vysoké z dôvodu dominantného postavenia jedného výrobcu. Avšak Chorvátsko dováža ako aj vyváža posudzovaný výrobok, takže na jeho vnútroštátnom trhu existuje kon- kurenčný prvok. Okrem toho je predaj na vnútroštátnom trhu reprezentatívny a predstavuje viac ako 5 % objemu ukrajinského vývozu do spoločenstva. A konečne, aj keď bolo vynaložené maximálne úsilie na prešetrenie ďalších alternatív voči Brazílii, ako sú napr. Spojené štáty americké a Česká republika, žiadna spolupráca nebola k dispozícii zo strany žiadnej krajiny. (15) Z hľadiska horeuvedeného sa potvrdzujú predbežné ziste- nia, že bezšvíkové potrubia dovážané z posudzovaných krajín, bezšvíkové potrubia vyrábané a predávané v spolo- čenstve a bezšvíkové potrubia predávané vnútroštátne (19) Keďže neboli predložené žiadne argumenty ani ohľadne metodológie, ani výpočtu bežnej hodnoty, potvrdzujú sa preto zistenia stanovené v úvodnej časti 20 až 26 nariade- nia o dočasnom cle. 160 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 33 b) Vývozná cena (20) Jeden vyvážajúci výrobca namietal voči skutočnosti, že pri stanovovaní vývoznej ceny Komisia nezohľadnila svoj odbyt jej príslušnému dovozcovi v spoločenstve na základe toho, že sa o predložených údajoch zistilo, že sú nespoľa- hlivé. Keďže neboli predložené žiadne nové dôkazy, ktoré by toto popierali, potvrdzujú sa zistenia stanovené v úvod- ných častiach 27 a 28 nariadenia o dočasnom cle. c) Porovnanie (21) Vyvážajúci výrobcovia zdôraznili svoje tvrdenie ohľadne úpravy rozdielov fyzikálnych charakteristík, kvôli nižším štandardom, ktoré používa ukrajinský odvetvie potrubí v porovnaní s odvetvím spoločenstva. Toto tvrdenie bolo odmietnuté v predbežnej etape, pretože bolo nedostatočne odôvodnené. Avšak výrobcovia na vývoz opäť nepodpo- rili svoje argumenty a za nejestvovania nových údajov sa potvrdzujú zistenia stanovené v úvodných častiach 29 až 31 nariadenia o dočasnom cle. d) Dumpingové rozpätie (22) Predbežné zistenia ohľadne dumpingových rozpätí sa preto potvrdzujú na 123,7 % pre Ukrajinu. E. UJMA 1. Definícia priemyselného odvetvia spoločenstva (23) Za neprítomnosti žiadnych nových údajov sa potvrdzujú predbežné zistenia, pokiaľ ide o definíciu priemyselného odvetvia spoločenstva, popísanú v úvodných častiach 34 až 38 nariadenia o dočasnom cle. 2. Dovozy z posudzovaných krajín do spoločenstva a) Kumulácia (24) Chorvátsky vyvážajúci výrobca argumentoval, že dovoz z Chorvátska má byť kumulatívne zhodnotený s dovozom z Ukrajiny. V tomto ohľade sa tvrdilo, že objem dovozu z Chorvátska v období šetrenia (ďalej len „OŠ“) bol pod- statne nižší než z Ukrajiny, zatiaľ čo ceny tohto dovozu boli vyššie. Taktiež sa tvrdilo, že vývoz z Chorvátska dodr- žiaval ceny stanovené dovozom z Ukrajiny na trh spolo- čenstva. (25) Zistilo sa, že dumpingové rozpätia sú pre obidve krajiny značné. Objem dovozu sa pre obidve krajiny v priebehu skúmaného obdobia zvyšoval a dosahoval významné úrovne, ktoré podľa zistení v obidvoch prípadoch značne presahovali minimálne úrovne. Pokiaľ ide o ceny dovozu, zistilo sa, že ceny bezšvíkových potrubí z obidvoch krajín významne v priebehu OŠ znížili ceny v odvetví spoločen- stva. Okrem toho sa bezšvíkové potrubia z obidvoch kra- jín predávajú prostredníctvom tých istých predajných kanálov a za porovnateľných podmienok predaja, čím si konkurujú navzájom aj potrubiam predávaným odvetvím spoločenstva. (26) Predbežné zistenia ohľadne primeranosti kumulatívneho zhodnotenia dovozu z Chorvátska a Ukrajiny sa preto potvrdzuje. b) Ceny dumpingového dovozu (27) Ceny znižujúce rozpätia pre Chorvátsko a Ukrajinu boli prekalkulované z hľadiska dôkazov predložených zúčast- nenými stranami pokiaľ ide o ceny niektorých kategórií výrobkov a zoskupenia bezšvíkové ho potrubia na účely porovnania cien. (28) (29) (30) Pokiaľ ide o Chorvátsko, opravené vážené priemerné zní- ženie ceny vyjadrené ako percento cien odvetvia spoločen- stva sa rovná 14,4 %. Pokiaľ ide o Ukrajinu, opravené vážené priemerné zníže- nie ceny vyjadrené ako percento cien odvetvia spoločen- stva sa rovná 24 %. 3. Situácia v priemyselnom odvetví spoločenstva a) Predbežná pripomienka Po uverejnení nariadenia o dočasnom cle, Komisia dňa 8. decembra 1999 zistila, že niektorí výrobcovia v spolo- čenstve, ako súčasť priemyselného odvetvia spoločenstva v tomto konaní porušili článok 81 zmluvy o ES tým, že sa zúčastňovali antikonkurenčných praktík. Došlo sa k záve- ru, že v období od 1990 do 1995 sa Dalmine, Mannesmannröhren-Werke zúčastnili na dohode, ktorá ustanovila dodržiavanie ich príslušných národných trhov pre niektoré bezšvíkové potrubia, najmä štátne ropné trubkové výrobky a niektoré rúrkové vedenia. and Vallourec (31) Toto rozhodnutie bolo preskúmané, aby sa zistilo, či je ujma, o ktorej sa zistilo, že ju odvetvie spoločenstva utr- pelo, pochádza z dumpingového dovozu, alebo či je spô- sobená správaním sa niektorých samotných výrobcov v spoločenstve. (32) Je potrebné poznamenať, že obdobie, na ktorom sa zakla- dajú zistenia tohto šetrenia (1. januára 1997 až 31. októ- bra 1998) je mimo obdobia, počas ktorého boli zistené antikonkurenčné praktiky. Z hľadiska skutočnosti, že k týmto praktikám dochádzalo v období pred obdobím zvažovaným v tomto konaní a uvážiac, že nárast objemu dovozu z Chorvátska a Ukrajiny za dumpingové ceny sa kryl so zhoršujúcou sa situáciou v odvetví spoločenstva, nemožno urobiť záver, že antikonkurenčné správanie sa niektorých výrobcov spoločenstva prispieva k vážnej ujme, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie spoločenstva v aktuál- nom konaní v takom rozsahu, ktorý by porušil kauzálnu väzbu medzi vážnou ujmou, ktorú utrpelo odvetvie spo- ločenstva a posudzovaný m dovozom, v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia. 11/zv. 33 SK Úradný vestník Európskej únie 161 b) Argumenty predložené zúčastnenými stranami k predbežným G. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA zisteniam (33) Ukrajinskí výrobcovia na vývoz argumentovali, že odve- tvie spoločenstva neutrpelo materiálnu ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia, pretože v období od 1997 do OŠ sa ukazovatele týkajúce sa produktivity a využitia kapacity zlepšili a podiel na trhu ostal stabilný. Okrem toho sa spochybnili predbežné zistenia týkajúce sa zisko- vosti priemyselného odvetvia spoločenstva. Toto tvrdenie podporili niektoré články v tlači, ktoré citovali zlepšenie finančných výsledkov výrobcov bezšvíkových potrubí v spoločenstve. (34) (35) Je potrebné uviesť, že podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia nemôže žiaden z faktorov uvedených v tomto ustanovení poskytnúť rozhodujúce vedenie týkajúce sa toho, či odvetvie spoločenstva utrpelo ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia. Pokiaľ ide o zlepšenie situácie v priemyselnom odvetví spo- ločenstva v období od 1997 do OŠ, najmä ohľadne pro- duktivity a využitia kapacity, toto treba chápať z hľadiska antidumpingových opatrení uložených v roku 1997 proti dovozu bezšvíkových potrubí z Českej republiky, Maďar- ska, Poľska, Rumunska, Ruska a Slovenskej republiky pro- stredníctvom nariadenia (ES) č. 2320/97 (1). V skutočnosti bolo zamýšľaným účinkom týchto antidumpingových opatrení odstránenie zistenej ujmy, ktorú utrpelo odvetvie spoločenstva. (36) Taktiež je potrebné poznamenať, že v období od 1997 do OŠ, sa ziskovosť dosiahnutá odvetvím spoločenstva držala na nižšej úrovni, než akú by odvetvie mohlo očakávať za bežných konkurenčných podmienok, pri nejestvovaní dumpingového dovozu. Vo vzťahu k spoľahlivosti údajov o ziskovosti je potrebné poznamenať, že zodpovedajú úda- jom poskytnutým odvetvím spoločenstva v priebehu šetre- nia a overeným priamo na mieste. Z hľadiska údajov o ziskovosti predložených ukrajinskými výrobcami na vývoz je potrebné poznamenať, že tieto zahrňujú výrobky, na ktoré sa šetrenie nevzťahuje a týkajú sa obdo- bia mimo obdobia skúmaného v rámci aktuálneho šetre- nia. Pokiaľ ide o podiel na trhu, zistilo sa, že odvetvie spo- ločenstva nemôže plne z predchádzajúceho ťažiť uplatnenia konečných opatrení týkajúcich sa dovozu pôvodom z Českej republiky, Maďarska, Poľska, Rumun- ska, Ruska a Slovenskej republiky. (39) Z hľadiska zistení Komisie uvedených v odseku 30 bolo preskúmané, či by uloženie antidumpingových opatrení znepokojenie ohľadne konkurencie mohlo vyvolať na tomto trhu. Z hľadiska skutočnosti, že sa zistilo že dochádzalo k antikonkurenčným praktikám v období pred obdobím uvažovaným v rámci tohto konania, nie je dôvod pre záver, že uloženie antidumpingových opatrení v rámci tohto konania by malo dopad na konkurenciu na tomto trhu v budúcnosti. (40) Za neprítomnosti žiadnych nových údajov sa potvrdzujú predbežné zistenia pokiaľ ide o záujem spoločenstva, popí- sané v úvodných častiach 74 až 83 nariadenia o dočasnom cle. H. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA 1. Úroveň odstránenia ujmy (41) Potvrdzuje sa metóda použitá na stanovenie rozpätia ujmy, opísaná v úvodných častiach 86 a 87 nariadenia o dočas- nom cle. (42) Nižšie sú uvedené rozpätia ujmy opravené tak, aby sa zohľadnili pripomienky zúčastnených strán, ktoré boli popísané vyššie v úvodnej časti 27, následne po uverejnení predbežných zistení: Chorvátsko: 23 % Ukrajina: 38,5 % 2. Forma a úroveň konečných opatrení (43) Závery dosiahnuté vyššie, pokiaľ ide o dumping, ujmu, kauzalitu a záujem spoločenstva si vyžadujú konečné opa- trenia. Z hľadiska rozmanitosti druhov výrobkov má mať antidumpingové clo formu ciel ad valorem. (44) V súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia je pre všetkých vyvážajúcich výrobcov výška cla založená na vyčíslenej ujme, alebo dumpingovom rozpätí, podľa toho, ktoré z nich je nižšie. Tieto clá vyjadrené vo forme percenta cien pri voľných hraniciach spoločenstva, sa rov- najú: (37) Z hľadiska horeuvedeného sa potvrdzujú predbežné ziste- nia pokiaľ ide o materiálnu ujmu, ktorú utrpelo odvetvie spoločenstva. Chorvátsko: 23 % Ukrajina: 38,5 % F. KAUZALITA (38) Za neprítomnosti sa potvrdzujú predbežné zistenia opísané v úvodných čas- tiach 68 až 73 nariadenia o dočasnom cle. akýchkoľvek nových údajov (1) Ú. v. ES L 322, 25. 11. 1997, s. 1. (45) Následne, po uložení dočasných antidumpingových opa- trení, výrobca na vývoz v Chorvátsku a vývozcovia na vývoz na Ukrajinu, v spojení s ukrajinskými úradmi, poskytli cenové záruky rovnakého druhu aké prijala Komi- sia od iných výrobcov v strednej a východnej Európe v roku 1997 v rámci nariadenia (ES) č. 2320/97. Odstrá- nenie ujmy sa dosahuje dvomi spôsobmi: po prvé, cenová záruka týkajúca sa dovozu až do dohodnutého prahu objemu a po druhé, ad valorem clo vyberané z dovozu nad týmto prahom. 162 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 33 (46) Aby sa zabezpečilo, aby množstvo dovozu oslobodené od ad valorem cla neprekročilo množstvo stanovené v cenovej záruke, je oslobodenie od antidumpingového cla podmie- nené predložením platného výrobného osvedčenia colným službám členských štátov, v ktorom je jasne identifikovaný výrobca a ktoré obsahuje presný popis tovaru a podpísané vyhlásenie výrobcu. I. VYBERANIE DOČASNÝCH CIEL (51) Z hľadiska veľkosti dumpingových rozpätí zistených u vyvážajúcich výrobcov a rozsahu ujmy, spôsobenej tým hospodárskemu odvetviu spoločenstva, považuje sa za nevyhnutné vyberať čiastky zaistenia v podobe dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia o dočasnom cle, a to až do výšky konečnej colnej sadzby uloženej s koneč- nou platnosťou. (47) Aby sa Komisii umožnilo efektívne monitorovanie dodr- žiavania záruk, výrobcovia taktiež súhlasili, že budú Komi- sii pravidelne poskytovať podrobné údaje o ich predaji na vývoz do spoločenstva a že uschovajú dostupné kópie výrobných osvedčení na následné overenie. PRIJALA TOTO NARIADENIE: (48) Pokiaľ ide o Ukrajinu, záruka, ktorú poskytujú ukrajinskí výrobcovia na vývoz je spoločná, odrážajúc štatút Ukrajiny ako krajiny, ktorá nemá trhové hospodárstvo a je podpo- rená zárukami poskytovanými ukrajinskými úradmi s cie- ľom zabezpečenia adekvátneho monitorovania, najmä vo vzťahu k antidumpingovému bezcolného prahu. (49) Cenové záruky až do určitého prahu objemu a ad valorem clo pre zvyšok dovozu sa preto považujú za adekvátne prostriedky odstránenia ujmy, ktorú utrpelo odvetvie spo- ločenstva. V prípade porušenia, alebo podozrenia z poru- šenia záruky, Komisia urýchlene uloží dočasné, alebo konečné clá v súlade s článkami 8 ods. 9 a ods. 10 základ- ného nariadenia. (50) Komisia prijala tieto záruky. Článok 1 1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo z nasledujú- ceho dovozu s pôvodom v Chorvátsku a na Ukrajine: — bezšvíkové potrubia zo železa, alebo nelegovanej ocele, takého druhu, aký sa používa pre ropovody a plynovody, s vonkajším priemerom, ktorý nepresahuje 406,4 mm (pat- riace pod KN kódy 7304 10 10 a 7304 10 30), — bezšvíkové potrubia kruhového profilu, zo železa alebo nele- govanej ocele, ťahané alebo valcované za studena (patriace pod KN kód 7304 31 99), — iné potrubia kruhového profilu, zo železa alebo nelegovanej ocele, s vonkajším priemerom, ktorý nepresahuje 406,4 mm (patriace pod KN kódy 7304 39 91 a 7304 39 93). 2. Colná sadzba uplatniteľná na ceny netto pri voľných hraniciach spoločenstva, z dovozu výrobku opísaného v odseku 1 je nasle- dujúca: Krajina Výrobca Colná sadzba Doplnkový kód TARIC Chorvátsko Ukrajina Všetky podniky Všetky podniky 23 % 38,5 % A999 A999 3. Ak nie je stanovené inak, uplatnia sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel. Článok 2 1. Dovoz je oslobodený od antidumpingových ciel uložených článkom 1 za predpokladu, že je vyrábaný a predávaný na vývoz do spoločenstva, spoločnosťami uvedenými v odseku 4, ktoré poskytli záruky prijaté Komisiou a za predpokladu, že sú splnené podmienky v odseku 2 a 3. 2. Ak je predložené vyhlásenie ohľadne uvoľnenia do voľného obehu, oslobodenie od cla je podmienené predložením platného pôvodného výrobného osvedčenia príslušným colným službám členských štátov, vydaného jedným z podnikov uvedených v odseku 4. Výrobné osvedčenie musí zodpovedať požiadavkám kladeným na takéto osvedčenia stanoveným v záruke prijatej Komisiou, ktorých podstatné zložky sú uvedené v prílohe. 3. Výrobné osvedčenie uvedené v odseku 2 musí byť predložené do troch mesiacov od dátumu vydania. Množstvá predložené colným službám členských štátov pre dovoz do spoločenstva nesmú prekročiť množstvá stanovené na osvedčení. Ak sa množstvá stanovené v osvedčení prekročia, rozdiel podlieha clu a je deklarovaný v súlade s príslušným doplnkovým kódom TARIC v článku 1 ods. 2. 11/zv. 33 SK Úradný vestník Európskej únie 163 4. Dovoz doprevádzaný výrobným osvedčením je deklarovaný pod nasledujúcimi doplnkovými kódmi TARIC: Krajina Výrobca Doplnkový kód TARIC Chorvátsko Ukrajina Zeljezara Sisak d. d. , Sisak Potrubné závody Dnepropetrovsk, Dnepropetrovsk Pivdennotrubny závod Nikopol, Nikopol Valcovňa potrubí Nizhnedneprovsky, Dnepropetrovsk A064 A065 A066 A067 Článok 3 V správach členských štátov Komisii podľa článku 14 ods. 6 nariadenia (ES) č. 384/1996 musí byť pre každé uvoľnenie do voľného obehu uvedený rok a mesiac dovozu, KN, TARIC a doplnkový TARIC kód, druh opatrenia, krajina pôvodu, množstvo, hodnota, antidumpingové clo, členský štát dovozu a v prípade potreby sériové číslo výrobného osvedčenia. Článok 4 Čiastky zaistenia prostredníctvom dočasných antidumpingových ciel uložených v súlade s nariadením (ES) č. 1802/1999 sa vyberú vo výške sadzby konečného cla. Zaistené čiastky presahujúce konečnú sadzbu antidumpingových ciel sa musia uvoľniť. Článok 5 Toto nariadenie nadobúda účinnosť nasledujúci deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 14. februára 2000 Za Radu predseda J. GAMA 164 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 33 PRÍLOHA Hlavné zložky výrobného osvedčenia uvedeného v článku 2 ods. 2 (*) a) Číslo osvedčenia. b) Identifikácia toho, či je osvedčenie originál alebo kópia. c) Dátum vypršania platnosti osvedčenia. d) Nasledujúci text: „Výrobné osvedčenie vydané [názov podniku] v súlade s článkom 2 ods. 2 nariadenia Rady č. 348/2000 pre vývoz niektorých bezšvíkových potrubí a trubiek do Európskeho spoločenstva v rámci doplnkového kódu TARIC [doplnkový kód TARIC]. “ V prípade dovozov z Ukrajiny „Výrobné osvedčenie overené Ministerstvom […] Ukrajiny pre monitorovanie podľa článku 2 ods. 2 nariadenia Rady č. 348/2000 pre vývoz do Európskeho spoločenstva v rámci doplnkového kódu TARIC [doplnkový kód TARIC] niektorých bezšvíkových potrubí a trubiek. “ e) Názov a úplná adresa príslušného výrobcu na vývoz, vrátane telefónneho a faxového čísla a prípadne identifikačného čísla, ako je napr. národné registračné číslo pre registrované spoločnosti. f) Názov a úplná adresa zákazníka príslušného výrobcu na vývoz, vrátane telefónneho a faxového čísla, ktorému je výrobok predávaný a ktorému tento výrobca na vývoz fakturuje. g) Číslo obchodnej faktúry, ku ktorej sa výrobné osvedčenie vzťahuje. h) Presný popis tovaru, vrátane: — popisu výrobku dostatočného na identifikáciu výrobku, ktorý musí byť totožný s popisom výrobku na faktúre, — KN kódu, — množstva (v metrických tonách). i) V prípade dovozu z Chorvátska, meno úradníka podniku zodpovedného za vydanie osvedčenia a nasledujúce podpísané vyhlásenie, „Ja, podpísaný potvrdzujem, že predaj na vývoz do Európskeho spoločenstva, tovaru, na ktorý sa vzťahuje toto osvedčenie uskutočňuje v rámci a za podmienok záruky [názov príslušného výrobcu na vývoz] a v rámci prípustného objemu pre antidumpingový bezcolný dovoz do Európskeho spoločenstva uvedený v záruke prijatej Komisiou v súlade s rozhodnutím 2000/…/ES [rozhodnutie C(2000) 271/2]. Vyhlasujem, že údaje poskytnuté v tomto osvedčení sú úplné a správne. “ V prípade dovozu z Ukrajiny, nasledujúce podpísané vyhlásenie výrobcu na vývoz: „Ja, podpísaný potvrdzujem, že predaj na vývoz do Európskeho spoločenstva, tovaru, na ktorý sa vzťahuje toto osvedčenie uskutočňuje v rámci a za podmienok záruky [názov príslušného výrobcu na vývoz] a v rámci prípustného objemu pre antidumpingový bezcolný dovoz do Európskeho spoločenstva uvedený v záruke prijatej Komisiou v súlade s rozhodnutím 2000/…/ES [rozhodnutie C(2000) 271/2]. Vyhlasujem, že údaje poskytnuté v tomto osvedčení sú úplné a správne. “ j) V prípade dovozu z Ukrajiny, miesto na pečiatku a podpis splnomocnenej osoby Ministerstva […] Ukrajiny. k) Miesto na využitie príslušnými úradmi spoločenstva. (*) Každé okienko je vyplnené za Chorvátsko v štyroch jazykoch, t. j. v jazyku krajiny výrobcu, v angličtine, francúzštine a nemčine, a v dvoch jazykoch za Ukrajinu, t. j. v jazyku krajiny výrobcu a v angličtine


title: Komission asetus (EY) N:o 335/2000, annettu 14 päivänä helmikuuta 2000, A1-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta

eurovoc_concepts:
export licence
nut

formats: pdf print

text: L 41/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 2. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 335/2000, annettu 14 päivänä helmikuuta 2000, A1-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 sovel- tamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan vientitukien osalta 14 päivänä marraskuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2190/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 298/ 2000 (2), ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan, A1-menettelyn mukaisia todistuksia annetaan rajoituk- setta. Sen vuoksi olisi vahvistettava tälle tuotteelle 11 päivästä helmikuuta 2000 haettuihin määriin sovellet- tava prosentti, jonka mukaisesti todistuksia annetaan, ja hylättävä saman hakuajanjakson myöhempänä ajankoh- tana koskevat hakemukset, A1-menettelyn mukaisia todistuksia, jätettävät jotka sekä katsoo seuraavaa: ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: (1) (2) (3) asetuksessa Komission 67/2000 (3), vahvistetaan määrät, joille voidaan antaa A1-menettelyn mukaisesti muita kuin elintarvikeavun yhteydessä haet- tuja vientitodistuksia. (EY) N:o Asetuksen (EY) N:o 2190/96 2 artiklassa vahvistetaan edellytykset, joilla komissio voi toteuttaa erityistoimenpi- joille teitä niiden määrien ylittymisen välttämiseksi, A1-menettelyn mukaisia todistuksia saa antaa. tällä hetkellä olevien tietojen Komission käytössä mukaan nämä määrät, ja vähennettyinä asetuksen (EY) N:o 2190/96 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuilla määrillä, ylittyisivät, jos 11 päivästä helmi- kuuta 2000 alkaen kuorettomille manteleille haettuja lisättyinä 1 artikla A1-menettelyn mukaisia vientitodistuksia kuorettomille mante- leille, joita koskeva hakemus on jätetty 11 päivänä helmikuuta 2000 asetuksen (EY) N:o 67/2000 1 artiklan mukaisesti, anne- taan 81,5 prosentille haetusta määrästä. Hylätään tämän tuotteen osalta A1-menettelyn mukaisia todis- tuksia koskevat hakemukset, jotka on jätetty 11 päivän helmi- kuuta 2000 jälkeen ja ennen 10 päivää maaliskuuta 2000. Tämä asetus tulee voimaan 15 päivänä helmikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2000. Komission puolesta Margot WALLSTRÖM Komission jäsen (1) EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 12. (2) EYVL L 34, 9. 2. 2000, s. 16. (3) EYVL L 9, 13. 1. 2000, s. 11


title: Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 70/220/EEG beträffande åtgärder mot luftförorening genom utsläpp från motorfordon

eurovoc_concepts:
air quality
combustion gases
motor fuel
motor vehicle
substitute fuel

text: 28. 8. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 240 E/1 II (F(cid:246)rberedande r(cid:228)ttsakter) KOMMISSIONEN F(cid:246)rslag till Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv om (cid:228)ndring av r(cid:229)dets direktiv 70/220/EEG betr(cid:228)ffande (cid:229)tg(cid:228)rder mot luftf(cid:246)rorening genom utsl(cid:228)pp fr(cid:229)n motorfordon (2001/C 240 E/01) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) KOM(2000) 42 slutlig (cid:151) 2000/0040(COD) (Framlagt av kommissionen den 14 februari 2000) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV (4) Direktiv 70/220/EEG b(cid:246)r (cid:228)ndras i enlighet med detta. med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 95 i detta, H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommittØns ytt- rande, i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 251 i f(cid:246)rdraget, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: (1) R(cid:229)dets direktiv 70/220/EEG (1) av den 20 mars 1970 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om (cid:229)tg(cid:228)rder mot luftf(cid:246)rorening genom utsl(cid:228)pp fr(cid:229)n motorfordon, senast (cid:228)ndrat genom kommissionens direktiv 1999/102/EG (2), (cid:228)r ett av s(cid:228)rdirektiven om det f(cid:246)rfarande f(cid:246)r typgodk(cid:228)nnande r(cid:229)dets direktiv 70/156/EEG (3) av den som fastst(cid:228)lls 6 februari 1970 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lag- stiftning om typgodk(cid:228)nnande av motorfordon och sl(cid:228)pvag- nar till dessa fordon, senast (cid:228)ndrat genom Europaparlamen- tets och r(cid:229)dets direktiv 98/91/EG (4). i (2) I direktiv 70/220/EEG fastst(cid:228)lls specifikationerna f(cid:246)r prov- ning av utsl(cid:228)pp fr(cid:229)n s(cid:229)dana motorfordon som omfattas av direktivet. Med tanke p(cid:229) vunna erfarenheter och den snabba tekniska utvecklingen n(cid:228)r det g(cid:228)ller system f(cid:246)r om- borddiagnos (cid:228)r det l(cid:228)mpligt att anpassa dessa specifikatio- ner. (3) Utvecklingen av omborddiagnos f(cid:246)r motorfordon (OBD- system) har inte kommit lika l(cid:229)ngt n(cid:228)r det g(cid:228)ller fordon utrustade med motorer med styrd t(cid:228)ndning som helt eller delvis drivs med gasol eller naturgas, varf(cid:246)r OBD-system inte kan kr(cid:228)vas f(cid:246)r nya s(cid:229)dana fordon f(cid:246)re 2003. Artikel 1 Bilaga I till direktiv 70/220/EEG skall (cid:228)ndras i enlighet med bilagan till det h(cid:228)r direktivet. Artikel 2 1. Medlemsstaterna skall s(cid:228)tta i kraft de lagar och andra f(cid:246)rfattningar som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att f(cid:246)lja detta direktiv senast den 31 december 2000. De skall genast underr(cid:228)tta kommissionen om detta. N(cid:228)r en medlemsstat antar dessa best(cid:228)mmelser skall de inneh(cid:229)lla en h(cid:228)nvisning till detta direktiv eller (cid:229)tf(cid:246)ljas av en s(cid:229)dan h(cid:228)n- visning n(cid:228)r de offentligg(cid:246)rs. N(cid:228)rmare f(cid:246)reskrifter om hur h(cid:228)n- visningen skall g(cid:246)ras skall varje medlemsstat sj(cid:228)lv utf(cid:228)rda. 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mna tex- terna till centrala best(cid:228)mmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det omr(cid:229)de som omfattas av detta direktiv. Artikel 3 Detta direktiv tr(cid:228)der i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. (1) EGT L 76, 6. 4. 1970, s. 1. (2) EGT L 334, 28. 12. 1999, s. 43. (3) EGT L 42, 23. 2. 1970, s. 1. (4) EGT L 11, 16. 1. 1999, s. 25. C 240 E/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 2001 BILAGA Avsnitt 8. 1 i bilaga I till direktiv 70/220/EEG skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: (cid:148)8. 1 Fordon med motorer med styrd t(cid:228)ndning 8. 1. 1 Bensinmotorer Med giltighet fr(cid:229)n och med den 1 januari (cid:229)r 2000 f(cid:246)r nya fordonstyper och fr(cid:229)n och med den 1 januari 2001 f(cid:246)r alla fordonstyper skall fordon i kategori M1 (cid:150) utom fordon vilkas st(cid:246)rsta massa (cid:246)verstiger 2 500 kg (cid:150) och fordon i kategori N1 klass I utrustas med OBD-system f(cid:246)r kontroll av utsl(cid:228)pp i enlighet med bilaga 11. Med giltighet fr(cid:229)n och med den 1 januari (cid:229)r 2001 f(cid:246)r nya fordonstyper och fr(cid:229)n och med den 1 januari 2002 f(cid:246)r alla fordonstyper skall fordon i kategori N1 klasserna II och III och fordon i kategori M1, vilkas st(cid:246)rsta massa (cid:246)verstiger 2 500 kg, utrustas med OBD-system f(cid:246)r kontroll av utsl(cid:228)pp i enlighet med bilaga 11. 8. 1. 2 Gasol- och naturgasmotorer Med giltighet fr(cid:229)n och med den 1 januari (cid:229)r 2003 f(cid:246)r nya fordonstyper och fr(cid:229)n och med den 1 januari 2006 f(cid:246)r alla fordonstyper skall fordon i kategori M1 (cid:150) utom fordon vilkas st(cid:246)rsta massa (cid:246)verstiger 2 500 kg (cid:150) och fordon i kategori N1 klass I, som helt eller delvis drivs med antingen gasol eller naturgas, utrustas med OBD-system f(cid:246)r kontroll av utsl(cid:228)pp i enlighet med bilaga 11. Med giltighet fr(cid:229)n och med den 1 januari (cid:229)r 2006 f(cid:246)r nya fordonstyper och fr(cid:229)n och med den 1 januari 2007 f(cid:246)r alla fordonstyper skall fordon i kategori N1 klasserna II och III och fordon i kategori M1, vilkas st(cid:246)rsta massa (cid:246)verstiger 2 500 kg, som helt eller delvis drivs med antingen gasol eller naturgas, utrustas med OBD-system f(cid:246)r kontroll av utsl(cid:228)pp i enlighet med bilaga 11. (cid:148)


title: 2000/153/CE: Decisione del Consiglio, del 14 febbraio 2000, recante nomina di un membro tedesco del Comitato delle regioni

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
Germany
appointment of staff

text: L 51/22 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 24. 2. 2000 DECISIONE DEL CONSIGLIO del 14 febbraio 2000 recante nomina di un membro tedesco del Comitato delle regioni (2000/153/CE) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 263, vista la decisione del Consiglio del 26 gennaio 1998 (1) che nomina i membri titolari e supplenti del Comitato delle regioni, considerando quanto segue: un seggio di membro titolare del suddetto Comitato è divenuto vacante in seguito alle dimissioni del sig. Hans-Otto Bräutigam, membro titolare, comunicate al Consiglio in data 11 gennaio 2000; vista la proposta del governo tedesco, DECIDE: Il Sig. Kurt Schelter è nominato membro titolare del Comitato delle regioni Hans-Otto Bräutigam per la restante durata del mandato, ossia fino al 25 gennaio 2002. in sostituzione del sig. Articolo unico Fatto a Bruxelles, addì 14 febbraio 2000. Per il Consiglio Il Presidente J. GAMA (1) GU L 28 del 4. 2. 1998, pag. 19