title: Kommissionens beslut nr 283/2000/EKSG av den 4 februari 2000 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Republiken Bulgarien, Republiken Indien, Republiken Sydafrika, Taiwan och Förbundsrepubliken Jugoslavien, om godtagande av åtaganden som gjorts av vissa exporterande tillverkare och om avslutande av förfarandet rörande import med ursprung i Islamiska republiken Iran

formats: html pdf print

text: 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/15 KOMMISSIONENS BESLUT nr 283/2000/EKSG av den 4 februari 2000 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöver- dragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varm- valsningen, med ursprung i Republiken Bulgarien, Republiken Indien, Republiken Sydafrika, Taiwan och Förbundsrepubliken Jugoslavien, om godtagande av åtaganden som gjorts av vissa exporterande tillverkare och om avslutande av förfarandet rörande import med ursprung i Isla- miska republiken Iran EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, med beaktande av kommissionens beslut nr 2277/96/EKSG av den 28 november 1996 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska kol- och stålge- menskapen (1), ändrat genom kommissionens beslut nr 1000/ 1999/EKSG (2), särskilt artiklarna 8 och 9 i detta, efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: A. FÖRFARANDE 1. Inledande 1. 2. Den 7 januari 1999 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivande om inledande av förfarandet”) i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (3) att den skulle inleda ett antidump- ningsförfarande beträffande import till gemenskapen av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Bulgarien, Indien, Iran, Sydafrika, Taiwan och Jugoslavien. Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingi- vits av Eurofer som ombud för tillverkare i gemenskapen som svarar för en betydande del, enligt artiklarna 4. 1 och 5. 4 i kommissionens beslut nr 2277/96/EKSG (nedan kallat ”grundbeslutet”), av den sammanlagda till- verkningen i gemenskapen av den berörda produkten. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den berörda produkten och för därav vållad väsentlig skada, vilken ansågs vara tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. 2. Undersökning 4. 5. 6. 7. tioner för dessa som den visste var berörda, företrädare för exportländerna och de klagande tillverkarna i gemen- skapen om att ett förfarande skulle inledas. Kommis- sionen sände frågeformulär till alla dessa parter och till dem som givit sig till känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande av förfarandet. I enlighet med artikel 6. 5 i grundbeslutet gav kommis- sionen också de direkt berörda parterna möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Vissa exporterande tillverkare, klagande tillverkare i gemenskapen skriftliga importörer synpunkter. lämnade och Alla berörda parter som begärt att bli hörda inom den fastställda tidsfristen och som visat att de troligen skulle komma att beröras av resultatet av förfarandet och att det fanns särskilda skäl att höra dem, hördes. Alla parter informerades om de viktigaste omständig- heter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera av i) införande slutgiltiga antidumpningstullar på import från Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan och Jugoslavien, ii) godtagande av ett åtagande som gjorts av en expor- terande tillverkare i Bulgarien och iii) avslutande av förfarandet rörande import från Iran. I enlighet med artikel 20 i grundbeslutet beviljades parterna också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades och i motiverade fall ändrades de slutgiltiga avgörandena i enlighet därmed. alla Kommissionen uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett slutgil- tigt fastställande. kontrollerade inhämtade och 3. Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare i exportländerna (nedan kallade ”de exporte- importörer och intresseorganisa- rande tillverkarna”), Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag: — Klagande tillverkare i gemenskapen: (1) EGT L 308, 29. 11. 1996, s. 11. (2) EGT L 122, 12. 5. 1999, s. 35. (3) EGT C 4, 7. 1. 1999, s. 3. — Aceralia Corporacion Sid. , Madrid, Spanien — British Steel Plc, London, Förenade kungariket L 31/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 — Cockerill Sambre SA, Bryssel, Belgien 8. — Hoogovens Steel BV, Ijmuiden, Nederländerna — ILVA Spa, Genua, Italien — Sidmar NV, Gent, Belgien — Salzgitter AG, Salzgitter, Tyskland — Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Tyskland — SOLLAC, Paris, Frankrike — Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Tyskland Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 1998 till och med den 31 december 1998 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 1995 till och med utgången av perioden för undersökning av dumpning (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT — Exporterande tillverkare: a) Bulgarien Kremikovtzi Corp, Sofia b) Indien Essar Steel Ltd, Hazira Tata Iron & Steel Company Ltd, Calcutta Steel Authority of India Ltd, New Delhi c) Iran Mobarakeh Steel Company, Esfahan d) Sydafrika Iscor Ltd, Pretoria Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd, Witbank e) Taiwan China Steel Corp, Kaohsiung Yieh Loong Enterprise Co. , Ltd, Kaohsiung f) Jugoslavien Med tanke på den speciella situationen i Jugosla- vien gjordes inget kontrollbesök på plats hos Sartid a. d. , den enda exporterande tillverkare i det landet som givit sig till känna för kommissionen. — Icke-närstående importör – användarföretag i gemen- skapen: Marcegaglia Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italien — Importörer som är de exporterande tillverkarna närstående: 1. Produkt som är föremål för undersökning 9. Den produkt som är föremål för undersökning är vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvals- ningen (nedan kallade ”varmvalsade ringar eller rullar”). Denna produkt klassificeras för närvarande enligt KN- nummer 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90 (1), 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 och 7208 39 90. 7208 10 00, 7208 25 00, 10. Varmvalsade ringar eller rullar tillverkas i allmänhet i stålverk genom att man varmvalsar halvfabrikat efter den sista valsningen eller efter betningen eller genom- dragsglödningen. Varmvalsade ringar eller rullar är regel- bundet upprullade. I stålverk som tillverkar ett stort sortiment platta stålpro- rullar som dukter används varmvalsade ringar eller insatsmaterial för tillverkning av andra stålprodukter (breda och smala band, alla kallvalsade produkter, rör osv. ). Varmvalsade ringar eller rullar tillverkas i olika kvaliteter och dimensioner. Den absolut största delen av importen från tredje land till gemenskapen utgörs av ”konstruktionsstål” (t. ex. S235 och S275 enligt Euro- norm EN 10025) och ”mjukt kolstål” (t. ex. DD11, DD12, DD13 enligt EN 10011 och ”Deutsche Industrie- norm” DIN 1614/1). Ringarna rullarna har vanligtvis en tjocklek på mellan 1,5 och 15 mm och en bredd på mellan 600 och 2 050 mm. Vart och ett av de KN-nummer som anges ovan motsvarar en specifik produkttyp med en viss bredd och tjocklek inom de gränser som nämns ovan. eller a) Iran: Ascotec GmbH, Düsseldorf, Tyskland Irasco s. r. l. , Genua, Italien Tara Steel Trading GmbH, Düsseldorf, Tyskland Unitech Steel (UK) Ltd, London, Före- nade kungariket 11. b) Sydafrika: Macsteel Ltd, International UK London, Förenade kungariket Macsteel Antwerpen, Belgien Macsteel GmbH, Düsseldorf, Tyskland International International Belgium NV, Stahlhandel Produkten i fråga klassificeras även i två distinkta kate- gorier beroende på ytbehandling: svarta varmvalsade ringar eller rullar (nedan kallade ”svarta ringar eller rullar”), som utgör basprodukten, och betade varmval- sade ringar eller rullar (nedan kallade ”betade ringar eller rullar”), som efter varmvalsningen genomgår en ytterli- gare ytbehandling som kallas betning. Distinktionen rullar mellan svarta respektive betade avspeglas även i Kombinerade nomenklaturens struktur i det att ringar och rullar i de olika kategorierna tillhör olika KN-nummer. ringar eller (1) Se rättelse i EGT C 27, 2. 2. 1999, s. 30. 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/17 12. 13. 14. 15. 16. 17. Även om importen från länderna i fråga i huvudsak utgörs av svarta ringar och rullar, framgick det av under- sökningen att importen omfattar alla KN-nummer och således alla olika ovannämnda produkter. Även om varje KN-nummer motsvarar en urskiljbar typ av varmvalsade ringar eller rullar, konstaterades det att alla olika typer har identiska eller liknande fysiska och tekniska egen- skaper, användningsområden och tillämpningar. Därför utgör i denna undersökning alla typer av varmvalsade ringar eller rullar enligt de olika KN-nummer som nämns i skäl 9 en enda produkt. 2. Likadan produkt I undersökningen visades det att de varmvalsade ringar eller rullar som importeras från de berörda länderna är identiska eller jämförbara med de produkter som till- verkas i gemenskapen, särskilt vad gäller tillgängliga kvaliteter och dimensioner. Vissa exporterande tillverkare hävdade att den berörda produkt som de tillverkar och säljer inte i sig är utbytbar och jämförbar med den produkt som tillverkas i gemen- skapen. De hävdade att gemenskapstillverkarnas tillverk- ningsprocess var mer avancerad och t. o. m. att en annan teknik användes, vilket innebar att produkten hade högre kvalitet. Användarna sades ibland vara tvungna att omvalsa de importerade produkterna innan de kunde bearbetas vidare. Således skulle de exporterande tillver- karnas produkter inte vara likadana som de klagande gemenskapstillverkarnas produkter. Varje olikhet i tillverkningsprocessen som leder till ytde- fekter eller kemiska defekter kan givetvis medföra ett lägre marknadsvärde. I undersökningen visades det dock att den gemenskapstillverkade produkten och den importerade produkten i allmänhet ändå hade samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsom- råden, även om produkter från olika leverantörer och från olika sändningar från en och samma leverantör inte var identiska, i synnerhet i fråga om kvaliteten. Detta kan dock inte leda till slutsatsen att varmvalsade ringar eller rullar som importeras från de berörda länderna inte är likadana produkter som de som tillverkas av gemen- skapsindustrin och säljs i gemenskapen. I undersökningen visades det också att kvaliteterna och dimensionerna på den berörda produkt som importeras från de berörda länderna är identiska eller jämförbara med kvaliteterna och dimensionerna hos de produkter som säljs på de berörda ländernas inhemska marknader. På grundval av detta dras slutsatsen att de varmvalsade ringar eller rullar som tillverkas i de berörda länderna och säljs på dessa länders inhemska marknader, de varmvalsade ringar eller rullar som från dessa länder exporteras till gemenskapen och de varmvalsade ringar eller rullar som tillverkas och säljs av de klagande gemenskapstillverkarna på gemenskapens marknad är likadana produkter, i den mening som avses i artikel 1. 4 i grundbeslutet. C. DUMPNING 1. Normalvärde 18. För fastställande av normalvärde undersöktes det först, för var och en av de samarbetsvilliga exporterande till- verkarna, huruvida den sammanlagda inhemska försälj- ningen av den berörda produkten var representativ enligt artikel 2. 2 i grundbeslutet, dvs. om denna försälj- ning motsvarade minst 5 % av den volym av produkten i fråga som exporterades till gemenskapen. Sedan undersöktes det, för varje exporterande tillverkare, om den sammanlagda inhemska försäljningen av varje produkttyp motsvarade minst 5 % av den volym av samma typ som exporterades till gemenskapen. För de produkttyper som uppfyllde detta krav fast- ställdes sedan huruvida tillräcklig försäljning hade ägt rum vid normal handel i den mening som avses i artikel 2. 4 i grundbeslutet. Om det vägda genomsnittliga försäljningspriset för varje produkttyp motsvarade eller översteg den vägda genom- snittliga enhetskostnaden och den volym som såldes till priser som var minst lika höga som enhetskostnaden utgjorde minst 80 % av den inhemska försäljningen, fast- ställdes normalvärdet på grundval av de vägda genom- inhemsk snittliga priser som faktiskt betalats för all försäljning. I övriga fall fastställdes normalvärdet, för varje produkttyp, på grundval av de vägda genomsnitt- liga priser som faktiskt betalats för den lönsamma inhemska försäljningen, såvida volymen av lönsamma transaktioner inte motsvarade mindre än 10 % av försälj- ningsvolymen. För de produkttyper där den inhemska försäljnings- volymen motsvarade mindre än 5 % av exportvolymen till gemenskapen, eller där volymen av lönsamma inhemska försäljningstransaktioner underskred 10 %, ansågs den inhemska försäljningen vara otillräcklig i den mening som avses i artikel 2. 3 i grundbeslutet och det bortsågs således från denna försäljning. I dessa fall base- rades normalvärdet på de vägda genomsnittliga priser som andra exporterande tillverkare i det berörda landet tog ut, i fall de hade representativ inhemsk försäljning av motsvarande produkttyp vid normal handel enligt artikel 2. 1 i grundbeslutet. Om, för en viss produkttyp, den inhemska försäljningen från övriga exporterande tillverkare i det berörda landet var otillräcklig eller inte representativ, konstruerades normalvärdet på grundval av den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnader för den exporterade produkttypen med tillägg för ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst enligt artikel 2. 3 och 2. 6 i grundbeslutet. För varje exporterande tillver- kare baserades försäljnings- och administrationskost- nader och andra allmänna kostnader i allmänhet på dess representativa inhemska försäljning, medan vinstmargi- 19. 20. L 31/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 nalen baserades på dess representativa inhemska försälj- ning vid normal handel. I ett land fanns det dock endast en samarbetsvillig exporterande tillverkare som inte hade någon representativ inhemsk försäljning. I detta fall användes det vägda genomsnittet av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för övriga samarbetsvilliga exporterande till- i den omfattning som dessa tillverkare hade verkare, representativ vid respektive normal handel. försäljning försäljning 21. 22. 23. 24. 25. 2. Exportpris I de fall exporten till gemenskapen gick direkt till oberoende importörer fastställdes exportpriserna enligt artikel 2. 8 i grundbeslutet på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av dessa importörer. importörer i gemenskapen I de fall exporten gick till tillverkaren närstående som var den exporterande konstruerades exportpriserna enligt artikel 2. 9 i grund- beslutet på grundval av de priser till vilka de importe- rade produkterna först såldes vidare till oberoende kunder i gemenskapen. Justeringar gjordes för alla kost- nader som uppkommit mellan import och vidareförsälj- ning, inklusive ett skäligt tillägg för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. 3. Jämförelse För att få en rättvis jämförelse togs vederbörlig hänsyn i form av justeringar till olikheter enligt artikel 2. 10 i grundbeslutet som påstods och demonstrerades påverka prisernas jämförbarhet. På grundval av detta gjordes justeringar för importavgifter, indirekta skatter, rabatter, avdrag, försäkrings-, hanterings- och last- ningskostnader och därmed sammanhängande kost- nader, förpacknings- och kreditkostnader, kostnader efter försäljningen och provisioner. transport-, Två indiska företag begärde en justering för importav- gifter. I enlighet med artikel 2. 10 b i grundbeslutet beviljades detta delvis i den utsträckning som det bevi- sades att de material för vilka importtullarna hade beta- lats fysiskt ingick i den berörda produkt som såldes på den inhemska marknaden och att importtullarna inte hade tagits ut eller hade återbetalats i fråga om den produkt som exporterades till gemenskapen. Ett indiskt företag begärde en justering för olika kvanti- teter med hänsyn till att de kvantiteter som såldes per faktura på den inhemska marknaden var mindre än de kvantiteter som såldes per sändning till gemenskapens marknad. Försäljningen till gemenskapen hävdades ske till ett lägre pris på grund av de större kvantiteterna. Eftersom företaget inte kunde påvisa någon koppling mellan kvantiteter och rabatter eller avdrag, vilket krävs 26. 27. 28. 29. enligt artikel 2. 10 c i grundbeslutet, måste denna begäran avvisas. De två exporterande tillverkarna i Sydafrika gjorde gällande att olika avdragssystem användes vid den inhemska försäljningen av den berörda produkten och att normalvärdet borde minskas i enlighet med detta. Justeringar kunde endast göras i den omfattning som avdragens koppling till försäljningen i fråga bevisades. Den exporterande tillverkaren i Jugoslavien begärde att värdet på företagets export skulle beräknas enligt de växelkurser som påstods råda på marknaderna. Eftersom företagen i räkenskaperna hade använt de officiella växelkurserna och inte kunde lämna tillräckliga bevis för att marknadskurserna borde användas i stället, beslöts det dock att de officiella växelkurserna skulle användas vid beräkning av exportpriserna. 4. Dumpningsmarginaler a) Allmän metod i fastställdes Dumpningsmarginalerna enlighet med artikel 2. 10 och 2. 11 i grundbeslutet på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normal- värdet för varje produkttyp och det vägda genomsnitt- liga exportpriset fritt fabrik för samma produkttyp och i samma handelsled. För de av förfarandet berörda exporterande tillverkare som inte besvarade kommissionens frågeformulär, inte inte lämnade nödvändiga gav sig till känna eller uppgifter under undersökningen, fastställdes dumpnings- marginalen på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18. 1 i grundbeslutet. att konstaterades utom Taiwan, Graden av samarbetsvilja för respektive exportland i denna undersökning fastställdes genom en jämförelse mellan uppgifter från Eurostat och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas uppgifter om exportvolym till gemenskapen. För alla länder som omfattades av under- sökningen, den allmänna graden av samarbetsvilja var hög. Kommis- sionen ansåg således det vara lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de ickesamarbetsvilliga före- tagen till den högsta individuella dumpningsmarginal som fastställts för en samarbetsvillig exporterande till- verkare i det berörda landet, eftersom det inte fanns någon anledning att anta att en icke-samarbetsvillig exporterande tillverkare hade dumpat produkterna i en lägre omfattning än den högsta som konstaterats. Med anledning av att samarbetsviljan var låg i Taiwan – den var avsevärt under 50 % – fastställdes den övriga dump- ningsmarginalen för detta land till den högsta kvartals- visa dumpningsmarginal som konstaterats för det landet. 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/19 Detta ansågs också nödvändigt för att undvika att bris- tande samarbetsvilja belönades och att möjligheter till kringgående skapades. b) Dumpningsmarginaler per land 38. 30. Följande dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, fastställdes: 31. Bulgarien Kremikovtzi Corp Övriga företag 32. Indien Essar Steel Ltd Steel Authority of India Ltd Tata Iron & Steel Company Ltd Övriga företag 33. Sydafrika Iscor Ltd 27,1 % 27,1 % 55,8 % 56,3 % 29,4 % 56,3 % 47,8 % Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd 37,8 % Övriga företag 34. Taiwan China Steel Corp Yieh Loong Enterprise Co Ltd Övriga företag 35. Jugoslavien Sartid a. d. Övriga företag 36. Iran 47,8 % 8,8 % 2,1 % 30,3 % 56,1 % 56,1 % Som det anges i skäl 69 konstaterades det att importen från Iran underskred den tröskel som fastställs i artikel 5. 7 i grundbeslutet, varför det inte ansågs nödvändigt att fastställa dumpningsmarginaler för detta land. D. GEMENSKAPSINDUSTRIN 1. Fastställande av relevant marknad i gemenskapen 37. För att man skulle kunna avgöra om gemenskapsin- dustrin hade lidit skada och i detta sammanhang fast- ställa nivåer för förbrukning och andra ekonomiska indi- katorer avseende gemenskapsindustrins situation, måste man undersöka om den tillverkning hos denna industri som var avsedd för användning inom samma företags- grupp borde undantas från denna analys eller om skada och förbrukning skulle bedömas på grundval av gemen- skapsindustrins hela tillverkning. Det finns sexton tillverkare av varmvalsade ringar eller rullar i gemenskapen. Ungefär 70 % av de varmvalsade ringar eller rullar som dessa tillverkar säljs för egna behov internt för att bearbetas vidare i en integrerad process (nedan kallad den företagsinterna marknaden). Dessa varmvalsade ringar eller rullar överförs internt till bearbetningsanläggningar i senare led i förädlingskedjan, för vilka det inte utfärdas några fakturor eftersom det rör sig om en och samma rättsliga enhet. Den återstående delen av tillverkningen säljs till både närstående och icke-närstående parter (nedan kallade den fria mark- naden). Den klagande hävdade att gemenskapen i detta avseende borde delas in i två separata marknader. De varmvalsade ringar eller rullar som var avsedda för den företagsin- terna marknaden konkurrerade enligt den klagande inte direkt med den dumpade importen. Den import som var för undersökning skulle således inte kunna föremål påverka denna marknad. Den återstående tillverkningen såldes enligt den klagande på den fria marknaden, där det råder konkurrens med den dumpade importen. De viktigaste kunderna på den fria marknaden är oberoende kallvalsverk såsom rörtillverkare, (”steel service centres”), stålhandlare och lagerhållare. Klago- målet omfattar endast de varmvalsade ringar eller rullar som säljs på den fria marknaden. stålcentraler till eller rullar ringar Exporterande tillverkare och företag som importerar varmvalsade gemenskapens marknad hävdade att definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten omfattade alla varmvalsade ringar eller rullar. Det skulle således inte finnas någon klar åtskillnad mellan den företagsinterna och den fria marknaden och den klagandes definition av den fria marknaden skulle vara godtycklig. Dessa tillver- kare och importörer begärde följaktligen att man vid bedömningen av gemenskapens marknad borde inbe- gripa både den företagsinterna marknaden och den fria marknaden. 39. 40. 41. Till stöd för denna begäran hänvisade man till Euro- peiska gemenskapernas domstols dom i Gimelec- målet (1). I detta avgörande angav domstolen följande anledningar till varför två separata marknader inte skulle anses föreligga: — Den berörda produkten såldes på samma marknad och användes för samma ändamål. — Tillverkarna i gemenskapen sålde den berörda produkten både till närstående och icke-närstående kunder och tog ut i stort sett samma pris. — Företag i senare led i förädlingskedjan köpte den berörda produkten inte bara från närstående leveran- törer i gemenskapen utan även från importörer eller andra icke-närstående tillverkare. (1) Mål nr C-315/90, 27. 11. 1991. L 31/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 42. Med hänsyn till denna dom gjorde några exporterande tillverkare gällande att de rättsliga förutsättningarna för att separera de två marknaderna inte förelåg i detta fall. Tillverkarna i gemenskapen skulle kunna välja, beroende på marknadsförhållanden, att sälja antingen till den fria eller den företagsinterna marknaden, eftersom de två kategorierna varmvalsade ringar eller rullar var likadana produkter. De överfö- ringar som påstods ske mellan de två marknadsseg- menten skulle i rättsligt hänseende hindra att man vid bedömningen av skada undantog en del av tillverk- ningen i gemenskapen, särskilt från förbrukningen i gemenskapen. gemenskapstillverkade av 43. I detta avseende fastställde kommissionen följande: a) Den höga integrationsnivå som rådde i stålindustrin i allmänhet och särskilt i tillverkningen av den berörda produkten innebar att gemenskapens tillverkare av den berörda produkten blott fysiskt överförde de varmvalsade ringar eller rullar som var avsedda för den företagsinterna marknaden, utan att fakturera produkterna. Några fakturor utfärdades inte eftersom parterna inte utgjorde separata rättsliga enheter. Det fanns följaktligen inte några priser för överföringar inom den företagsinterna marknaden som var jämförbara med dem på den fria marknaden. b) Gemenskapsindustrin tillverkade inte varmvalsade ringar eller rullar för att lagra dem och sedan leverera dem antingen till den företagsinterna marknaden eller till den fria marknaden. Alla användare av varmval- sade ringar eller rullar, inklusive företag som var integrerade med gemenskapsindustrin, hade nämligen särskilda av produkter i senare led. Överföringar av varmvalsade ringar eller rullar mellan de två marknadstyperna förekom således inte alls eller i mycket begränsad utsträckning. tillverkningen tekniska krav för c) I undersökningen visades det att integrerade tillver- karna i gemenskapen, när det var fråga om den före- tagsinterna marknaden, inte köpte den berörda produkten från oberoende parter inom eller utanför gemenskapen. Detta innebar att varmvalsade ringar eller rullar avsedda för den företagsinterna mark- naden inte konkurrerade med andra varmvalsade ringar eller rullar som fanns till försäljning på gemen- skapens marknad. Den företagsinterna marknaden kunde således klart särskiljas från den fria mark- naden. 44. 45. På denna grundval anser kommissionen att en åtskillnad mellan den fria och den företagsinterna marknaden är helt i linje med bestämmelserna i grundbeslutet och tidigare praxis hos gemenskapens institutioner. För fastställandet av de ekonomiska indikatorer som är relevanta vid skadeanalysen, t. ex. utveckling av försälj- ning, lönsamhet osv. , övervägde kommissionen om gemenskapstillverkarnas försäljning till närstående parter som utgjorde separata rättsliga enheter i allmänhet borde betraktas som en del av den fria marknaden. Det konsta- terades att denna försäljning skedde till priser som i stort sett motsvarade de som oberoende parter fick betala. I undersökningen bekräftades det även, i enlighet med vad som hävdats av vissa exporterande tillverkare, att dessa närstående parter kunde köpa produkterna från både närstående och icke-närstående leverantörer inom eller utanför gemenskapen. Följaktligen drogs slutsatsen att försäljningen från tillverkarna i gemenskapen till när- stående parter med separat rättslig identitet konkurre- rade med försäljningen från oberoende leverantörer belägna exempelvis i de berörda länderna, och att denna typ av försäljning därför borde betraktas som en del av den fria marknaden. En tillverkare i gemenskapen begärde dock att dess försäljning till närstående parter borde anses äga rum på den företagsinterna marknaden. Det hävdades att de till närstående parter fakturerade priserna inte utgjorde marknadspriser och avsevärt skilde sig från de som oberoende kunder fick betala. Tillverkaren påstod dess- utom att moderbolaget inte tillät några närstående parter att köpa varmvalsade ringar eller rullar av oberoende parter på den fria marknaden. De varmvalsade ringar eller rullar som såldes till närstående parter konkurre- rade således inte direkt med andra företags produkter. De borde således inte betraktas som en del av den fria marknaden. I undersökningen bekräftades det att denna företags- grupp inte tillät sina närstående parter att köpa varmval- sade ringar eller rullar på den fria marknaden. Gransk- ningen av försäljningspriserna visade dessutom att de priser som fakturerats till dessa närstående parter i många fall avsevärt skilde sig från de marknadspriser som oberoende parter fick betala. All försäljning skedde också till närstående användarföretag som använde produkterna internt inom företagsgruppen utan att sälja dem vidare i obearbetat tillstånd. Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att försäljningen av de varmval- sade ringarna eller rullarna i fråga inte kunde anses äga rum på den fria marknaden och således inte borde betraktas som en del av den fria marknaden. Sammanfattningsvis ansågs varmvalsade ringar eller rullar som användes av tillverkare i gemenskapen som insatsmaterial för vidare bearbetning i en integrerad process inom en och samma rättsliga enhet utgöra en del av den företagsinterna marknaden. Detsamma gällde för försäljningen från den ovan nämnda tillverkare i gemenskapen som kunde visa att företagets försäljning till en närstående kund faktiskt ägde rum på den företag- sinterna marknaden. All annan försäljning från tillver- karna i gemenskapen ansågs äga rum på den fria mark- naden. Gemenskapsindustrins gäller utvecklingen av olika ekonomiska indikatorer; t. ex. till- verkning, försäljning, marknadsandel och lönsamhet, undersöktes således på grundval av försäljningen på den fria marknaden. situation vad 46. 47. 48. 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/21 49. Det bör noteras att dessa avgöranden om åtskillnad och fastställande av marknader återspeglas i de uppgifter som inhämtas inom ramen för EKSG-fördraget, särskilt när det gäller övervakning av stålmarknaderna. För dessa uppgifter görs i grunden samma indelning av använd- ningen av varmvalsade ringar eller rullar. 2. Definition av gemenskapsindustrin a) Sammanlagd tillverkning i gemenskapen Flera exporterande tillverkare begärde att ett antal tillver- kare i gemenskapen skulle undantas från definitionen av tillverkningen i gemenskapen på grund av att de hade från de importerat varmvalsade ringar eller berörda länderna. rullar Kommissionen konstaterade dock att ingen av de under- sökta tillverkarna hade importerat varmvalsade ringar eller rullar från de berörda länderna under skadeunder- sökningsperioden. Vissa stålcentraler och rörtillverkare som var dessa gemenskapstillverkare närstående hade dock importerat produkterna i fråga under den perioden. I linje med avgörandena om definition av relevanta gemenskapsmarknader enligt skälen 37–49 bekräftades det dock i undersökningen att dessa närstående parter på den fria marknaden hade agerat självständigt gentemot de tillverkare som var dem närstående. Importen i fråga kunde således inte inverka på statusen hos de företag i fråga som ansågs vara tillverkare i gemenskapen av den berörda produkten. Därför ansågs det inte föreligga några skäl att undanta vissa tillverkare från definitionen av gemenskapens till- verkning av varmvalsade ringar eller rullar. I enlighet med artikel 4. 1 i grundbeslutet anses alla sexton tillver- kare på gemenskapens marknad svara för den totala tillverkningen i gemenskapen. b) Gemenskapsindustrin Klagomålet ingavs för elva av de sexton tillverkarna i gemenskapen av varmvalsade ringar eller rullar, medan de återstående fem tillverkarna stödde klagomålet. Kommissionen mottog tio svar på sina frågeformulär från de klagande gemenskapstillverkarna. En liten tillver- kare beslutade att inte ge kommissionen något svar. Två av de tio gemenskapstillverkare som besvarade kommissionens frågeformulär kunde inte tillhandahålla alla de uppgifter som begärdes under undersökningen i ett format som skulle göra det möjligt att summera dessa data med tillgängliga uppgifter avseende de andra tillverkarna i gemenskapen. 50. 51. 52. 53. 54. 55. 56. 57. 58. 59. 60. 61. 62. Några exporterande tillverkare gjorde gällande att åtmin- stone en av de tillverkare i gemenskapen som ingick i definitionen av gemenskapsindustrin fick en mera förmånlig behandling än vad som gäller för berörda parter i samband med undersökningar av dumpning. De hävdade särskilt att tillverkaren i fråga inte hade besvarat kommissionens frågeformulär inom den tidsfrist som gäller för införande av preliminära tullar. Detta ansågs utgöra diskriminering och överträdelse av artikel 6. 2 i grundbeslutet. Det bör noteras att alla de gemenskapstillverkare som ingick i definitionen av gemenskapsindustrin besvarade kommissionens frågeformulär inom den tidsfrist som anges i grundbeslutet och således inom den tidsfrist som gäller för införande av provisoriska åtgärder. Kommis- sionen anser att alla parter som berörs av detta förfa- rande och som varit i en liknande situation har fått likvärdig behandling. Följaktligen finns det ingen grund för påståendena om överträdelse av artikel 6. 2 i grund- beslutet och om diskriminerande behandling från kommissionens sida. De åtta tillverkare i gemenskapen som var fullt samar- betsvilliga i undersökningen utgör gemenskapsindustrin i detta förfarande och svarade för omkring 65 % av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av den berörda produkten. Dessa tillverkare betraktas följaktligen som gemenskaps- industrin och kallas nedan så, eftersom de i enlighet med artikel 4. 1 i grundbeslutet svarar för en betydande del av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen. E. SKADA 1. Synlig förbrukning Omfattningen av den synliga förbrukningen i gemen- skapen av varmvalsade ringar eller rullar fastställdes på grundval av de sexton gemenskapstillverkarnas totala försäljning på den fria marknaden och den sammanlagda importen av den berörda produkten till gemenskapen enligt importstatistik från Eurostat och de exporterande tillverkarnas svar på frågeformulären. Från 1995 till undersökningsperioden ökade den synliga förbrukningen i gemenskapen med 9 %, dvs. från 18,4 miljoner ton till 20,1 miljoner ton. Under 1995 känne- tecknades den fria marknaden av exceptionellt höga försäljningspriser och god efterfrågan, särskilt på varm- valsade ringar eller rullar tillverkade i gemenskapen. Följande år minskade marknaden dock i volym med 11 %. förbrukningen 63. Mellan 1996 och undersökningsperioden ökade den synliga huvudsakliga ökningen skedde mellan 1996 och 1997 då marknaden växte med 22 %. Mellan 1997 och undersökningspe- rioden var ökningen endast 0,4 %. stadigt. Den L 31/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 2. Import från de berörda länderna 69. a) Försumbar import 70. 71. 72. 64. gjordes På grundval av bestämmelserna i artiklarna 3. 4 och 5. 7 i grundbeslutet huruvida importen var försumbar i förhållande till den synliga förbrukningen av den berörda produkten på gemen- skapens marknad. bedömningen av 65. Med utgångspunkt från Eurostat-uppgifter konstaterades tre exportländer, det att Indien, Iran och Sydafrika, något överskred den tröskel på 1 % som föreskrivs i artikel 5. 7 i grundbeslutet. importen med ursprung i 66. 67. 68. Iran hävdade att det var olämpligt att vid bedömningen av landets marknadsandel använda Eurostat-uppgifter, eftersom det vid ett kontrollbesök på plats hos den ende exporterande tillverkaren i landet visades att exportvoly- merna till gemenskapen var betydligt mindre omfat- tande. Liksom i tidigare förfaranden borde kommis- sionen bedöma Irans marknadsandel på grundval av de avgöranden som träffats vid undersökningen på plats. Indien och Sydafrika ifrågasatte fastställandet av stor- leken på den synliga att importen från respektive land var försumbar och att de precis som Iran borde undantas från undersökningens räckvidd. förbrukningen, hävdade Som tidigare nämnts konstaterades det på grundval av importstatistik från Eurostat att Irans marknadsandel på 1,2 % låg obetydligt över miniminivån. Man konstate- rade dock också att dessa uppgifter stred mot de uppgifter som inhämtats och kontrollerats vid kommis- sionens kontrollbesök på plats hos den ende iranske exporterande tillverkaren. Uppgifterna från Eurostat ansågs således inte vara tillräckligt noggranna för att bedömningen av landets marknadsandel skulle kunna göras enbart på deras grundval. Uppgifterna jämfördes även med tillgängliga uppgifter från av förfarandet berörda parter, särskilt den ende exporterande tillver- karen i Iran och hans närstående importörer som var belägna i gemenskapen. Denna jämförelse var möjlig och särskilt relevant i detta fall eftersom endast en till- verkare var verksam i Iran. Denne tillverkare och hans närstående företag i gemenskapen var fullt samarbetsvil- liga i undersökningen, varför det var möjligt att kontrol- lera hans påstående genom en enkel jämförelse mellan de kontrollerade exporttransaktionerna och uppgifterna från Eurostat. Vid denna kontroll och jämförelse fast- ställdes det att exportnivåerna från Iran betydligt under- skred miniminivån, och slutsatsen drogs att skillnaden mellan företagets uppgifter och Eurostats inte var en följd av export från Iran till gemenskapen via tredje land. lämpligt att Under dessa omständigheter ansågs det använda vederbörligen kontrollerade uppgifter vid fast- ställandet av Irans marknadsandel. Följaktligen dras slut- satsen att exporten från Iran underskrider miniminivån, att den skada som vållats av importen med ursprung i Iran endast kan vara försumbar och att förfarandet bör avslutas i fråga om import från Iran. När det gäller de indiska och sydafrikanska exporterande tillverkarnas begäran innehöll den bevisning som lämnats inget som kunde stödja påståendet att importen till gemenskapen från dessa respektive länder skulle vara försumbar, i synnerhet mot bakgrund av den metod som fastställa relevant marknad i gemen- använts för att skapen enligt skälen 37–49. I motsats till vad som gällde för Irans del visade Eurostat-uppgifterna och svaren på kommissionens frågeformulär inte att importen skulle underskrida miniminivån. Därför ansågs importen från Indien respektive Sydafrika överstiga miniminivån i den mening som avses i artiklarna 3. 4 och 5. 7 i grundbe- slutet. b) Sammanslagen bedömning av importen Kommissionen undersökte om importen av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan och Jugoslavien borde slås samman vid bedömningen enligt artikel 3. 4 i grundbeslutet. Det undersöktes således om alla kriterier för samman- slagning var uppfyllda. Denna granskning hade följande resultat: — Varje lands dumpningsmarginal var, som visats ovan, högre än miniminivån. — Importvolymen från varje land var inte försumbar i förhållande till förbrukningen i gemenskapen. — Analysen av konkurrensvillkoren mellan olika rullar och importerade varmvalsade ringar eller mellan importerade varmvalsade ringar eller rullar och den likadana gemenskapsprodukten visade att importen från de berörda länderna borde slås samman vid bedömningen. De berörda exporterande länderna sålde på den fria gemenskapsmarknaden varmvalsade ringar eller rullar i huvudsak direkt till icke-närstående kunder som kallvalsverk, rörtillver- kare, stålcentraler och stålhandlare. Varmvalsade ringar eller rullar importerades även via närstående säljbolag, vilka sedan sålde produkten vidare till samma typ av kunder. I undersökningen visades att gemenskapsindustrin sålde den likadana produkten genom samma försäljningskanaler och till samma kundkategorier. en liknande prissättning tillämpades för all försäljning. konstaterades Slutligen att 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/23 73. Följaktligen, och i motsats till några exporterande tillver- kares påståenden, drar kommissionen slutsatsen att alla villkor för att vid bedömningen slå samman importen från de ovannämnda länderna är uppfyllda. skulle göras i samma handelsled. Alla justeringar base- rades på uppgifter som kommissionen inhämtat och kontrollerat under undersökningen. 74. 75. 76. 77. 78. 79. c) Den berörda importens volym Importstatistik från Eurostat visade att importvolymen till gemenskapen från de berörda länderna mellan 1995 och undersökningsperioden steg med 229 %, dvs. från 0,65 miljoner ton till 2,14 miljoner ton. Importök- ningen mellan 1995 och 1996 var mycket begränsad (+0,1 miljoner ton). Den huvudsakliga ökningen ägde rum mellan 1997 och undersökningsperioden (+1,26 miljoner ton). En analys av utvecklingen under undersökningsperioden visade att importen från alla berörda länder i huvudsak skedde under det (1,3 miljoner ton); första halvåret under det andra halvåret sjönk den med 42 %, även om den jämfört med andra halvåret 1997 låg på en betydligt högre nivå. Som det redan nämnts i skäl 11 brukar de olika typerna två av varmvalsade ringar eller rullar klassificeras i distinkta kategorier: svarta ringar eller rullar och betade ringar eller rullar. Av undersökningen framgick det att svarta ringar eller rullar svarade för cirka 90 % av alla varmvalsade ringar eller rullar som importerades från de berörda länderna. d) Importens marknadsandel De exporterande tillverkarnas marknadsandel ökade mellan 1995 och undersökningsperioden från 3,5 % till 10,7 %. Den faktiska importvolymsökningen medförde således att de berörda länderna erövrade 7,2 procenten- heter av gemenskapens marknad. Den huvudsakliga marknadsandelsökningen ägde rum mellan 1997 och undersökningsperioden, då de berörda länderna erövrade 6,3 procentenheter. e) Prisunderskridande I syfte att undersöka om det förekom prisunderskridande jämfördes, i den utsträckning det var möjligt, priser på jämförbara typer av varmvalsade ringar eller rullar under liknande försäljningsvillkor på gemenskapens marknad, i samma medlemsstat och till samma kunder. De exporte- fritt gemenskapens gräns rande tillverkarnas priser jämfördes med gemenskapsindustrins priser fritt fabrik. Vid behov justerades exportländernas försäljningspriser till nivån fritt gemenskapens gräns, inklusive tull och relevanta importkostnader. Dessa priser justerades även jämförelsen med gemenskapsindustrins priser för att 80. 81. Som det nämns i skäl 14 ansåg några exporterande tillverkare att de varmvalsade ringar eller rullar som de tillverkade och sålde på gemenskapens marknad i kvali- tetshänseende inte var jämförbara med gemenskapsin- dustrins produkter. En exporterande tillverkare hävdade att företagets produkter till skillnad från gemenskapsin- dustrins inte tillverkades med hjälp av stränggjutning, och att de därför fick kemiska defekter och ytdefekter som minskade utbytet vid vidarebearbetningen av ring- arna eller rullarna. Dessutom hade företaget ingen auto- matisk ”upprullningsmaskin”, vilket ledde till variationer i tjocklek och bredd och således till lägre kvalitet. Tillver- karna lade fram stödjande bevisning och begärde en prisjustering på grund av kvalitetsskillnader i samband med de prisjämförelser som låg till grund för faststäl- landet av prisunderskridande. inte var motiverad, Kommissionen konstaterade att en prisjustering för i kvalitetsskillnader generellt sett synnerhet eftersom sådana skillnader inte var uppenbara för användarna och det visades i undersökningen att eventuella kvalitetsskillnader in- verkade på användningen av produkten i fråga. För en exporterande tillverkare tydde dock bevisningen på att den begärda kvalitetsjusteringen till viss del var moti- verad. Även om en detaljerad granskning visade att den begärda justeringens nivå var överskattad, kunde en justering på 50 % av det belopp som begärts beviljas mot bakgrund av tillgänglig bevisning. inte nödvändigtvis 82. På grundval av prisjämförelsen fastställdes följande nivåer på prisunderskridandet, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins priser: — Bulgarien: 6,8 % — Indien: 6,7 % — ESSAR: 6,1 %, — Tata: 6,1 % och — SAIL: 19,1 % — Sydafrika: 5,3 % — Iscor: 4,9 % och — Highveld Steel: 27 % — Taiwan: 4,3 % — Yieh Long: 3,9 % och — CSC: 7,5 % — Jugoslavien: 12,4 % L 31/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 3. Gemenskapsindustrins situation mellan 1995 och undersökningsperioden av varmvalsade ringar eller rullar både på den fria mark- naden och den företagsinterna marknaden. a) Tillverkning 83. I undersökningen visades att gemenskapsindustrins till- verkningsvolym 1997 nådde en toppnivå på 12,5 miljoner ton. Under återstoden av skadeundersöknings- perioden låg tillverkningen på en stabil nivå på omkring 11,4 miljoner ton, trots en nedgång i förbrukningen 1996. Denna tillverkning såldes antingen på den fria marknaden eller exporterades till tredje land. för varmvalsade ringar eller 84. Med tanke på att gemenskapsindustrins produktionska- pacitet används rullar avsedda för både den fria marknaden och den företagsin- terna marknaden, ansågs det också nödvändigt att granska uppgifter om tillverkningen för den senare marknadstypen, för att det skulle kunna fastställas att en nedgång i tillverkningen för den fria marknaden inte var en följd av en ökad efterfrågan på den företagsinterna marknaden. 90. 85. Det konstaterades att denna tillverkning mellan 1995 och undersökningsperioden ökade med 2 %, eller med cirka 0,6 miljoner ton. Detta innebar att tillverkningen för den företagsinterna marknaden var relativt stabil. Utvecklingen av denna tillverkning mellan 1997 och undersökningsperioden liknade den som observerats för tillverkningen för den fria marknaden. 86. Nedgången i tillverkningen för den fria marknaden berodde således inte på att behovet av tillverkning för den företagsinterna marknaden hade ökat. 91. 89. Detta höga kapacitetsutnyttjande befanns vara normalt med hänsyn till att det i den tunga industrin, särskilt stålindustrin, är nödvändigt att uppnå ett högt utnytt- jande för att minska de höga fasta tillverkningskostna- dernas betydelse. c) Orderingång och försäljningsvolym i) O r d e r i n g å n g För att komplettera analysen av försäljningen undersökte man även utvecklingen av orderingången för gemen- skapsindustrin. För detta ändamål lämnade gemenskaps- industrin uppgifter tillgängliga inom som också är ramen för övervakningen av gemenskapens stålmarknad enligt EKSG-fördraget. Även om dessa uppgifter inte exakt avspeglade situationen för den berörda produkten utan omfattade en något bredare produktkategori, konstaterades det att dessa uppgifter kunde anses vara representativa för den berörda produktens situation. Uppgifterna visade att orderingången var stor 1997 jämfört med situationen under undersökningsperioden. I motsats till den stabila utveckling av den synliga förbrukningen mellan 1997 och undersökningsperioden som angivits gemenskapsindustrins sjönk orderingång med 17 % under samma period. ovan, Detta tyder på att gemenskapsindustrins ekonomiska aktivitet var mera regelbunden och jämnare under 1997 då orderingången i högre grad utvecklades jämsides med försäljningsvolymen. Eftersom det finns en viss tidsför- skjutning mellan order och leverans tydde den sjun- kande orderingången på en minskad ekonomisk akti- vitet, vilket undersöks nedan. b) Kapacitet och kapacitetsutnyttjande 87. Produktionsanläggningarna kan användas för både den fria och den företagsinterna marknaden samt för andra produkter som inte berörs av detta förfarande (t. ex. andra stålkvaliteter och stålprodukter). Kapacitetsutnytt- jandet avseende den berörda produkten fastställdes således på grundval av de kapaciteter som officiellt deklarerats för kommissionen inom ramen för EKSG- fördraget. Dessa kapaciteter fastställs enligt specifika parametrar och får inte förväxlas med bruttokapaciteten eller den nominella kapaciteten. Bruttokapaciteten eller den nominella kapaciteten är den högsta möjliga kapa- citet som kan uppnås utan beaktande av tillgång på personal, semesterperioder, installationstider, underhåll osv. 88. Gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande uppgick till 87 % mellan 1995 och undersökningsperioden, förutom under 1997 då gemenskapsindustrins tillverkning var som allra störst och utnyttjandet nådde 93 %. Under denna period noterades höga värden för förbrukningen ii) F ö r s ä l j n i n g 92. 93. 94. Under skadeundersökningsperioden ökade försäljnings- volymen något från 9,6 miljoner ton till 9,7 miljoner ton, vilket innebär en uppgång på 1 %. Denna försäljningsutveckling avspeglade i stort utveck- lingen av förbrukningen. Mellan 1997 och undersök- ningsperioden sjönk dock gemenskapsindustrins försälj- ning med 12 %, som förbrukningen steg något. samtidigt Gemenskapsindustrin påpekade skadeindikatorn avseende försäljning enligt ovan fastställdes på grundval av de transaktioner som levererats och fakturerats under nämnda perioder. Gemenskapsindustrins tillverknings- process är dock organiserad så att en användares order att 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/25 levereras och faktureras inom en period på minst tre månader från orderdatum. För att försäljningsutveck- lingen under en viss period skall kunna bedömas på ett meningsfullt sätt måste således inte endast den faktiska försäljningen utan även orderingången under samma period analyseras. En viss utveckling av orderingången visar sig oundvikligen i motsvarande försäljningsutveck- ling vid en senare tidpunkt. 95. 96. 97. iii) O l i k a t y p e r a v f ö r s ä l j n i n g Gemenskapsindustrin hävdade att man för att kunna bedöma den faktiska skada som den vållats borde analy- sera försäljningsutvecklingen separat för olika typer av varmvalsade ringar eller rullar, närmare bestämt svarta ringar eller rullar jämfört med betade ringar eller rullar. Eftersom svarta ringar eller rullar utgjorde en stor andel av den sammanlagda dumpade importen skulle utveck- lingen av gemenskapsindustrins försäljningsvolym och försäljningspriser för denna produkttyp visa att särskilt stor skada vållats. En sådan granskning visade att gemenskapsindustrins försäljning av svarta ringar eller rullar på den fria mark- naden mellan 1995 och undersökningsperioden (1998) i volym minskade med 13 %, samtidigt som försäljningen av betade ringar eller rullar i volym ökade med 34 %. I absoluta tal motsvarar detta en nedgång på cirka 1 miljon ton svarta ringar eller rullar och en uppgång på omkring 0,5 miljoner ton i försäljningen av betade ringar eller rullar. Granskningen bekräftade också att gemenskapsindustrin hade en mera balanserad fördelning i sin försäljning mellan svarta respektive betade ringar eller rullar än vad de exporterande tillverkarna hade. Mellan 1995 och 1997 utgjorde svarta ringar eller rullar 70 % av försälj- ningsvolymen, medan betade ringar eller rullar hade en andel på 30 %. Under undersökningsperioden hade svarta ringar eller rullar 60 % medan betade ringar eller rullar noterade 40 %. Denna försäljningsutveckling visar tydligt att en övergång från svarta till betade ringar eller rullar ägde rum under undersökningsperioden, dvs. från en produktkategori där importen var mera framträdande till en kategori där den var mindre markant. d) Prisutveckling 98. Under skadeundersökningsperioden minskade gemen- skapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspriser med 10 %. Under 1995 hade försäljningspriserna nått sin högsta nivå på tio år. De sjönk fram till 1997 (– 17 % respektive – 3 % jämfört med 1995 respektive 1996) men återhämtade sig mellan 1997 och slutet av undersökningsperioden (+9 %). e) Marknadsandel 99. Mellan 1995 och undersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins marknadsandel med 3,7 procent- enheter, i det att den sjönk från 52 % 1995 till 48,3 % under undersökningsperioden. 100. Mellan 1995 och 1996 ökade gemenskapsindustrins marknadsandel med 1,1 procentenheter och mellan 1996 och 1997 steg den med 1,8 procentenheter. 101. Mellan 1997 och undersökningsperioden förlorade emellertid gemenskapsindustrin alla vunna marknadsan- delar och nådde en lägre nivå än under 1995. Förlusten uppgick till 6,6 procentenheter. En ytterligare analys visar att marknadsandelar förlorades på grund av mins- kande försäljning både till närstående och icke-när- stående kunder på gemenskapens fria marknad. f) Lönsamhet 102. Gemenskapsindustrins genomsnittliga avkastning på försäljningen av produkten i fråga minskade med 39 % mellan 1995 och undersökningsperioden. De höga vins- terna (20,7 %) under 1995 var ett resultat av de dåva- rande höga marknadspriserna. Trots en nedgång på marknaden och sjunkande försäljningspriser (–15 %) visade gemenskapsindustrin fortsatt lönsamhet 1996. Återhämtningen av försäljningsvolymen under 1997 medgav dock inte att industrin kunde höja sin vinstmar- ginal, eftersom försäljningspriserna återigen sjönk med 3 %. 103. Under undersökningsperioden återhämtade sig lönsam- heten något jämfört med 1997 års nivå. Uppgången i försäljningspriser under undersökningsperioden (9 % jämfört med 1997) möjliggjorde för gemenskapsin- dustrin att uppnå en vinstmarginal på 12,9 %. Gemen- skapsindustrin ansåg att denna vinstnivå var skälig. 104. Vissa exporterande tillverkare ansåg att gemenskapsin- dustrin uppnådde en extremt hög lönsamhet under undersökningsperioden och att utvecklingen av denna indikator i sig borde ha motiverat att man omedelbart avslutade förfarandet. Denna vinstnivå skulle vara avse- värt högre än de nivåer som kommissionen ansett vara skäliga i tidigare antidumpningsärenden rörande stålpro- dukter. 105. Det bör i detta sammanhang noteras att det i de rele- vanta bestämmelserna i grundbeslutet och i antidump- ningsavtalet inom ramen för WTO anges att faststäl- landet av skada skall baseras på faktiska bevis för a) volymen dumpad import och dennas inverkan på priserna i gemenskapen för likadana produkter och b) denna imports därav följande inverkan på gemenskaps- industrin. Hänsyn skall vidare tas till huruvida det skett en betydande uppgång i volymen dumpad import, antingen i absoluta tal eller i förhållande till förbruk- ningen i gemenskapen. Hänsyn skall också tas till huru- vida priserna för den dumpade importen i betydande grad har underskridit gemenskapens priser eller om L 31/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 fråga har medfört att priserna avsevärt importen i minskat eller att prishöjningar förhindrats. Varken en enskild faktor eller flera av dessa faktorer behöver nödvändigtvis vara avgörande. I bestämmelserna före- skrivs även att en undersökning av den dumpade impor- tens inverkan på den inhemska industrin skall inbegripa en bedömning av alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för industrins situation, inklusive storleken på dumpningsmarginalerna, faktisk eller potentiell nedgång i fråga om försäljning, vinst, produktion, marknadsandel, produktivitet och kapaci- tetsutnyttjande, faktorer som rör priser, osv. I grundbe- slutet anges att denna uppräkning inte är uttömmande och att varken en enskild faktor eller flera av dessa faktorer nödvändigtvis behöver vara avgörande. 106. föreliggande I fall visade undersökningen att den dumpade importen ökade avsevärt både i absoluta och relativa tal. De låga priserna för den dumpade importen konstaterades också avsevärt underskrida gemenskapsin- dustrins priser. Alla ovannämnda villkor var således uppfyllda och kommissionen fortsatte med att bedöma den potentiella och faktiska utvecklingen avseende ett antal ekonomiska faktorer innan den drog sina slutgil- tiga slutsatser. Några exporterande tillverkares argument att lönsamhetsnivån i sig borde ha motiverat förfaran- dets avslutande strider således klart mot bestämmelserna i grundbeslutet. 107. Gemenskapsindustrins situation ekonomiska under undersökningsperioden, i synnerhet avseende priser och lönsamhet, måste också ses mot bakgrund av marknads- strukturen för varmvalsade ringar eller rullar och utveck- lingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation under undersökningsperioden, vilken beskrivs i avsnitt 4 nedan. 108. Slutligen anses att det i samband med antidumpningsför- faranden inte är relevant att jämföra gemenskapsindust- rins situation och den globala situationen i fråga om en viss ekonomisk indikator. den berörda produkten under skadeundersökningspe- rioden sjönk med 4 %. h) Sammanfattning av gemenskapsindustrins situation mellan 1995 och undersökningsperioden 111. Vissa exporterande tillverkare gjorde gällande att ett fast- ställande av skada under undersökningsperioden inte kunde göras på grundval av en jämförelse mellan gemenskapsindustrins situation 1995 och 1997. De ansåg i synnerhet att priser och lönsamhetsnivåer under 1995 samt nivåer på tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel under 1997 inte var representativa för hur förhållandena skulle vara under rättvisa konkurrensvillkor. På grundval av de övriga avgörandena för hela skadeundersökningspe- rioden hävdade de att man inte rimligen kunde dra slutsatsen att gemenskapsindustrin hade lidit väsentlig skada. 112. I detta sammanhang bör det noteras att de berörda parterna inte angav i vilka avseenden några ekonomiska indikatorer för 1995 och 1997 inte kunde anses vara representativa. De uppgav blott att priser och lönsam- hetsnivåer under 1995 samt nivåer på tillverkning, kapa- citetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel under 1997 inte var representativa. Med andra ord begärde de att en betydande del av de uppgifter som fastställts i kommissionens undersökning inte skulle beaktas i detta förfarande, utan att framlägga några bevis eller förklaringar för påståendet att konkurrensvillkoren inte var normala 1995 och 1997. Kommissionen fann i sin undersökning inga bevis till stöd för påståendet att gemenskapens normal marknad under 1995 och 1997, varför det inte anses finnas någon grund för att bortse från dessa uppgifter. konkurrens rådde på inte g) Investeringar och sysselsättning utvecklingen av 113. Kommissionen granskade under situation gemenskapsindustrins skadeundersökningsperioden och, på årsbasis, dess allmänna ekonomiska läge mellan 1995 och undersök- ningsperioden. således ekonomiska 109. I undersökningen visades att investeringarna i övervä- gande grad avsåg ersättning av maskiner och utrustning. Investeringsnivån under undersökningsperioden liknade den som noterades för 1995. Investeringarna ökade med 32 % jämfört med 1995, linje med den höga efter- i frågan under 1997. 114. 110. Gemenskapsindustrin tillverkar olika produkter i samma anläggning och med samma maskiner, särskilt varmval- sade ringar eller rullar. Undersökningen visade att det antal anställda som direkt sysslade med tillverkningen av I undersökningen visades det att gemenskapsindustrin mellan 1997 och undersökningsperioden, samtidigt som den synliga förbrukningen ökade något, kunde höja sina försäljningspriser med 9 % men inte lyckades behålla sin försäljningsvolym, som minskade med 12 %. Följaktligen förlorade gemenskapsindustrin 14 % av sina marknads- andelar, motsvarande 6,6 procentenheter. Gemenkapsin- dustrins tillverkning minskade också med 9 %, vilket även ledde till ett lägre kapacitetsutnyttjande. Trots denna negativa utveckling steg lönsamheten från 6,3 % till 12,9 %. 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/27 115. I undersökningen visades det också att importen från de berörda länderna mellan 1997 och undersökningspe- rioden ökade avsevärt i volym (+143 %), vilket ledde till fördubblades (+6,3 att denna imports marknadsandel procentenheter). Även om försäljningspriserna för importen från de berörda länderna ökade med 7 %, underskred de ändå gemenskapsindustrins priser med i genomsnitt 8 % under undersökningsperioden. 4. Analys av gemenskapsindustrins situation under undersökningsperioden a) Inledande anmärkningar 116. Gemenskapsindustrin hävdade att priser och således lönsamhet låg kvar på en hög nivå under första hälften av undersökningsperioden på grund av att den synliga förbrukningen och därmed efterfrågan var exceptionellt hög, även om den inte motsvarades av en proportio- nerlig faktisk förbrukning. Under det första halvåret medförde detta för stora lager, vilka till stor del ökade till följd av den berörda importen, och under det andra halvåret till avsevärt minskande lagernivåer. 117. Gemenskapsindustrin hävdade att det i detta fall skulle vara nödvändigt med en noggrannare analys av försälj- ningen för de produkttyper och via de försäljningska- naler där det förekommer hård konkurrens mellan gemenskapsindustrin och importen, för att man skulle kunna se skadan i hela dess omfattning. Detta innebär att man vid analysen gör en åtskillnad mellan försälj- ningen av svarta respektive betade ringar eller rullar och mellan de försäljningskanaler där långfristiga kontrakt sluts och övrig försäljning. 118. Gemenskapsindustrin hävdade slutligen att en mera detaljerad analys av undersökningsperiodens fyra olika kvartal var nödvändig med tanke på tidsförskjutningen mellan kundernas placering av order och leverans till kunderna. Denna tidsförskjutning skulle innebära att den berörda fördröjdes. negativa Gemenskapsindustrin ansåg således att man ytterligare måste undersöka utvecklingen av orderingången under undersökningsperioden. importens inverkan 119. Alla aktörer på stålmarknaden var överens om att affä- rerna huvudsakligen genomförs på kvartalsbasis. Till- verkningen organiseras på grundval av kvartalsplaner och kvartalsvisa priser, och såväl order som leveranser förhandlas i enlighet med detta. Således fanns det inte någon grund för vissa exporterande tillverkares åsikt att en uppdelning av undersökningsperioden, t. ex. i kvartal, inte skulle medföra en objektiv bedömning av den möjliga skadan för gemenskapsindustrin. Gemenskapsin- dustrins ovannämnda begäran har således tillmötesgåtts och denna kvartalsanalys följer nedan. 120. För att kommissionen skulle kunna få en överblick över den cykliska karaktären hos gemenskapsindustrins verk- samhet och dubbelkontrollera utvecklingen av dess ekonomiska situation kvartalsvis, inhämtade man kvar- talsuppgifter för perioden mellan 1996 och det andra kvartalet 1999. b) Stålindustrins cykliska karaktär 121. Enligt den klagande finns det säsongsmässiga variationer på stålmarknaden, i det att de två första kvartalen varje kalenderår normalt är bättre än de två sista kvartalen. Sådana säsongsvariationer kan huvudsakligen observeras i försäljningen, som normalt under det tredje kvartalet påverkas av semesterperioden i användarindustrierna men brukar återhämta sig under det fjärde kvartalet. Med hänsyn till att vissa av gemenskapsindustrins påstå- enden förutsatte en kvartalsanalys, var det viktigt att se till att den observerade utvecklingen inte blott återspeg- lade normala kvartalsfluktuationer. Denna analys var särskilt relevant eftersom den klagande gjorde gällande att de trender som observerats under undersökningspe- rioden gick långt utöver de normala cykliska variatio- nerna. 122. Vid bedömningen av den cykliska karaktären hos verk- samheten för varmvalsade ringar eller rullar noterade kommissionen följande tillverknings- och försäljnings- trender för gemenskapsindustrin från 1996 fram till undersökningsperioden: 1:a kvartalet 2:a kvartalet 3:e kvartalet 4:e kvartalet (%) Tillverkning — 1996 — 1997 —Undersökningsperioden (1998) Försäljningsvolym — 1996 — 1997 —Undersökningsperioden (1998) Försäljningsvärde — 1996 — 1997 —Undersökningsperioden (1998) 93 97 100 87 97 100 100 95 100 97 100 94 90 100 87 96 100 88 95 97 77 91 97 68 89 99 63 100 97 70 100 97 61 94 98 51 L 31/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 123. När det gäller tillverkningen befanns det att den lägsta verksamhetsnivån inte nödvändigtvis infann sig under det tredje kvartalet. Under 1996 och 1997 konstaterades den största skillnaden uppgå till 7 % mellan det första och fjärde kvartalet 1996 och under dessa år utvecklades tillverkningen linjärt. Under undersökningsperioden var dock tillverkningen under det tredje och det fjärde kvar- talet avsevärt lägre än under det första kvartalet, vilket tydde på att variationerna under denna period var mycket större än de normala säsongsmässiga fluktuatio- nerna. 124. När det gäller försäljningsvolym var nedgången under undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal ännu tydligare. Försäljningen under det andra halvåret var exceptionellt låg och nedgången gick långt utöver de normala säsongsmässiga fluktuationerna. 125. Denna kvartalsanalys för 1996, 1997 och undersök- ningsperioden visade att de trender som observerats under den sistnämnda perioden gick långt utöver de normala cykliska variationerna i verksamheten för varm- valsade ringar eller rullar. c) Synlig förbrukning och för stora lager 126. Som det anges i skäl 61 utvecklades den synliga förbruk- ningen på årsbasis ganska stabilt, särskilt mellan 1997 och undersökningsperioden. Den synliga förbrukningen återspeglar dock per definition inte den faktiska använd- ningen, dvs. den faktiska förbrukningen av produkten i fråga hos användarna. Skillnaden mellan den synliga förbrukningen och den faktiska förbrukningen utgörs huvudsakligen av de lager som hålls i olika led i distribu- tionskedjan, dvs. i detta fall av importörer, handlare, stålcentraler och användare. 127. Granskningen visade att den synliga förbrukningen var betydligt högre under de två första kvartalen i undersök- ningsperioden än under de två sista kvartalen. Den jämförelsevis stabila utveckling av synlig förbrukning som noterades under 1997 fortsatte inte heller under undersökningsperioden. Skillnaden i trender framstod som särskilt markant vid jämförelsen mellan slutet av i det att 1997 och början av undersökningsperioden, den synliga förbrukningen steg avsevärt mellan dessa två perioder. Detta tyder på att en lagerökning ägde rum, medan det motsatta gäller vid jämförelsen mellan det fjärde kvartalet 1997 och det fjärde kvartalet i undersök- ningsperioden, vilket tyder på att en betydande lager- minskning skedde under undersökningsperiodens två sista kvartal. 128. Med hänsyn till att dessa lager påstås ha spelat en särskilt viktig roll för marknadsutvecklingen under undersökningsperioden ansågs det nödvändigt att fast- ställa nivåerna på den synliga förbrukningen kvartalsvis även för 1997 och inte bara för undersökningsperioden. 129. 130. För att man skulle kunna bekräfta dessa avgöranden borde man även ha fastställt utvecklingen av den faktiska förbrukningen. Detta hindrades dock av att samarbetet från de olika berörda parterna i distributions- kedjan och i fullständigt. Kommissionen kunde dock fastställa handlarnas lagerni- våer på grundval av Eurostat-uppgifter som inhämtats inom ramen för EKSG-fördraget. användarledet inte var I linje med ovannämnda avgöranden om synlig förbruk- ning visade dessa uppgifter att det förekom en bety- dande lageruppbyggnad hos handlarna mellan slutet av 1997 och början av undersökningsperioden. Man obser- verade en uppgång på 29 % mellan det fjärde kvartalet 1997 och undersökningsperiodens första kvartal samt en ytterligare ökning på 11 % mellan undersökningspe- riodens första och andra kvartal. 131. Av dessa uppgifter bekräftades det också att lagren mins- slutet av undersökningsperioden kade avsevärt mot (– 22 %). Lageranvändningen framgick av jämförelsen mellan lagernivåerna vid utgången av respektive hälfter av undersökningsperioden. En jämförelse av den kvar- talsvisa lagerutvecklingen 1997 med kvartalsutveck- lingen under undersökningsperioden bekräftar det som sägs ovan. 132. Denna trend med för stora lager under undersöknings- periodens två första kvartal bekräftades av uppgifter från en exporterande tillverkare som var föremål för under- sökning och av uppgifter från en större användare av produkten i gemenskapen. Denne användares lager vid mitten av undersökningsperioden var mer än dubbelt så stort som lagret vid början av perioden, samtidigt som det inte fanns några tecken på att denne användares verksamhet hade förändrats avsevärt mellan början och slutet av undersökningsperioden. 133. I undersökningen bekräftades således gemenskapsindust- rins påstående att stor lageruppbyggnad ägde rum i början av undersökningsperioden. Under undersöknings- periodens två första kvartal var den synliga förbruk- ningen avsevärt högre än den faktiska förbrukningen, medan det motsatta förhållandet rådde under undersök- ningsperiodens två sista kvartal. 134. Det konstaterades att den synliga förbrukningen under den första hälften av undersökningsperioden i absoluta tal översteg den synliga förbrukningen under det första halvåret 1997 med cirka 1,5 miljoner ton. 135. Vissa berörda parter gjorde gällande att gemenskapsin- dustrin till stor del hade bidragit till lageruppbyggnaden under den första hälften av undersökningsperioden. 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/29 I detta avseende kan det dock noteras enligt nedan att gemenskapsindustrins försäljning började minska redan från början av undersökningsperioden. Detta tyder på att gemenskapsindustrin inte hade någon viktig roll i lage- ruppbyggnaden. d) Tillverkning och kapacitetsutnyttjande 136. 137. 138. På kvartalsbasis minskade tillverkningen under under- sökningsperioden med 23 % under det tredje kvartalet och med 30 % under det fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet. I linje med produktionsnedgången sjönk också kapaci- tetsutnyttjandet med 12 % under undersökningsperio- dens tredje kvartal och med 17 % under det fjärde kvar- talet, jämfört med det första kvartalet. På samma sätt konstaterades det att tillverkning och kapacitetsutnyttjande minskade i jämförelse med respek- tive kvartalsvärden för 1997. Under undersökningsperio- dens tredje och fjärde kvartal minskade tillverkningen med 20 % respektive 11 % och kapacitetsutnyttjandet med 12 % respektive 18 % i jämförelse med motsva- rande kvartal 1997. e) Försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet i) F ö r s ä l j n i n g s v o l y m 139. Gemenskapsindustrins försäljningsvolym sjönk med 32 % under undersökningsperiodens tredje kvartal och med 39 % under det fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet. 140. Som det redan nämnts i den årsvisa analysen ansåg gemenskapsindustrin att en noggrannare och mera diffe- rentierad analys av dess olika typer av försäljning och försäljningskanaler borde göras, eftersom detta skulle visa att den försäljning som konkurrerade direkt med den berörda importen påverkades i högre grad än den övriga försäljningen. Utöver uppdelningen mellan svarta och betade ringar eller rullar uppgav gemenskapsin- dustrin att en del av dess försäljning utgjorde långfristiga leverans- och försäljningskontrakt som exempelvis ingicks med bilindustrin. Dessa kontrakt omfattar vanligtvis en period på upp till ett år, under vilken leveransvolymer och priser ligger fast. På det hela taget säljer de berörda exporterande tillverkarna inte enligt sådana kontrakt. 141. För att man skulle kunna göra en mera detaljerad analys delades försäljningen upp i ”långfristig” försäljning och ”övrig” försäljning. Utvecklingen av försäljning, priser och lönsamhet för svarta respektive betade ringar eller rullar under undersökningsperioden granskades också. 142. Den långfristiga försäljningens volym var under under- sökningsperiodens olika kvartal mycket mera stabil än den övriga försäljningen. Den långfristiga försäljningen minskade med 20 % under det tredje kvartalet och med 22 % under det fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet. Nedgången i den övriga försäljningen var mycket mera påtaglig, i det att den sjönk med 35 % respektive 43 % under det tredje och fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet. 143. Detsamma gäller för försäljningsvolymen för svarta jämfört med betade ringar eller rullar. Försäljningsvo- lymen för betade ringar eller rullar utvecklades under undersökningsperioden mindre dramatiskt än försälj- ningen av svarta ringar eller rullar. Försäljningen av svarta ringar eller rullar minskade med så mycket som 39 % under det tredje kvartalet och med 44 % under det fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet, medan nedgången för betade ringar eller rullar endast uppgick till 21 % respektive 29 %. ii) F ö r s ä l j n i n g s p r i s e r 144. Under undersökningsperiodens två första kvartal var försäljningspriserna för varmvalsade ringar eller rullar i stort sett stabila, i det att de uppgick till 306 ecu/ton respektive 308 ecu/ton. Under det tredje kvartalet sjönk de till 286 ecu/ton och under det fjärde kvartalet till 254 ecu/ton. Sammanlagt innebär detta en prisnedgång på 17 % under undersökningsperioden. 145. Analysen av priserna för olika typer av försäljning visade att priserna för långfristig försäljning i stort sett var oförändrade under undersökningsperiodens tre första kvartal och endåst sjönk från 320 ecu/ton till 312 ecu/ton, en nedgång på 2 %. Mellan undersökningsperio- dens första och sista kvartal sjönk dessa priser med endast 10 %. I motsats till detta föll priserna för övrig försäljning med 10 redan mellan det första och tredje kvartalet, och nedgången mellan första och sista kvar- talet var 21 %. 146. Jämförelsen mellan prisutvecklingen för svarta respektive betade ringar eller rullar visade att priserna för de svarta produkterna minskade mycket mer än priserna för de betade produkterna. Detta medförde att priserna för olika produktkategorier skilde sig åt i avsevärt högre utsträckning vid slutet av undersökningsperioden än i början av undersökningsperioden. Priserna för betade rullar sjönk från 328 ecu/ton till 316 ringar eller ecu/ton, en nedgång på endast 4 %. Prisnedgången mellan det första och fjärde kvartalet var blott 12 %. I motsats därtill sjönk priserna för svarta ringar eller rullar med 10 % redan mellan det första och tredje kvartalet och med 22 % mellan det första och fjärde kvartalet. L 31/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 iii) L ö n s a m h e t terialkostnaderna sjönk således, vilket särskilt under undersökningsperioden begränsade förlustnivåerna. 147. lönsamheten var På kvartalsbasis visade det sig att mycket god under undersökningsperiodens första halvår. På grund av de starka prisnedgångarna under de följande kvartalen sjönk dock lönsamheten kontinuerligt, från 16,8 under undersökningsperiodens första kvartal till – 2,6 % under det fjärde kvartalet. 148. Analysen av olika typer av försäljning visade att lönsam- heten redan från början av undersökningsperioden sjönk avsevärt i fråga om försäljningen av svarta ringar eller rullar och vad gäller den övriga försäljningen. 149. 150. 151. I undersökningen visades att lönsamheten för den lång- fristiga försäljningen var mycket god under undersök- ningsperiodens första halvår (cirka 21 %) och förblev positiv under hela undersökningsperioden, i det att den uppgick till 8 % under det fjärde kvartalet. Den övriga försäljningen var också lönsam (omkring 16 %) under det första halvåret. I överensstämmelse med utvecklingen av efterfrågan på varmvalsade ringar eller rullar min- skade den avsevärt under följande kvartal och blev negativ (–7 %) under det fjärde kvartalet. Lönsamheten för svarta respektive betade ringar eller rullar var god under undersökningsperiodens första halvår. Lönsamheten för betade ringar eller rullar var positiv under hela undersökningsperioden (4,5 % under det fjärde kvartalet), medan lönsamheten för svarta ringar eller rullar sjönk avsevärt under det tredje kvar- talet och en förlust på hela 16,5 % noterades under det fjärde kvartalet. sjönk den totala försäljningen, Sammanfattningsvis priserna och lönsamheten under undersökningsperioden. Denna trend var mycket mindre markant i fråga om försäljningen i de marknadssegment där den dumpade importen inte var så omfattande. När det gäller priser och lönsamhet var gemenskapsindustrins situation rela- tivt stabil så länge som den synliga förbrukningen steg kraftigt. Av undersökningen framgick det också att gemenskapsindustrins försäljningsvolym inte ökade i takt med den synliga förbrukningen. Priserna och lönsamheten låg dock på höga nivåer under de perioder då efterfrågan var stark och stigande. 153. Analysen av försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet kompletterades av en jämförelse med 1997 års värden, vilken visade att dessa ekonomiska indika- torer även hade försämrats i jämförelse med respektive kvartal 1997. Mellan det tredje och fjärde kvartalet i undersökningsperioden och det tredje och fjärde kvar- talet 1997 minskade försäljningsvolymen med 24 % respektive 27 % och försäljningspriserna med 6 % respektive 19 %. Lönsamheten befanns ha minskat med 15 procentenheter mellan det fjärde kvartalet i under- sökningsperioden och det fjärde kvartalet 1997. 154. Som det visas i nedanstående kapitel är det viktigt att vid bedömningen av utvecklingen av försäljningsvolym, priser och lönsamhet tänka på att det finns en tidsför- skjutning mellan prisförhandlingar med kunder och fakturering och leverans från gemenskapsindustrin. Vid bedömningen av i synnerhet den övriga försäljningen måste man således beakta att priserna under undersök- ningsperiodens i första kvartal har överenskommits förhandlingar under det fjärde kvartalet 1997, osv. 155. 156. f) Tidsförskjutning mellan gemenskapsindustrins situation och marknadsutvecklingen Som det nämnts i den årsvisa analysen hävdade gemen- skapsindustrin att man vid bedömningen av dess priser och lönsamhet borde ta hänsyn till tidsförskjutningen mellan prisförhandlingarna med kunderna och försälj- ningen av varorna. Gemenskapsindustrin uppgav att förhandlingarna i praktiken ägde rum minst ett kvartal före försäljningen. I undersökningen visades att en jämn produktionspla- nering i syfte att uppnå ett effektivt kapacitetsutnytt- jande ledde till en tidsförskjutning mellan order och försäljning. Denna period konstaterades mycket riktigt uppgå till ungefär ett kvartal. Försäljningen under under- sökningsperiodens första kvartal är således ett resultat av förhandlingar och ingångna kontrakt under det fjärde kvartalet 1997. 152. I undersökningen visades även att inköpspriserna för de viktigare kostnadsposterna i tillverkningen minskade under undersökningsperioden. I synnerhet sjönk priset på järnmalm med upp till 12 % och på skrot med upp till 40 %, medan oljepriset föll till 1970 års nivå. Råma- 157. Den kvartalstrend som fastställts för gemenskapsindust- rins orderingång visade att en betydande nedgång skedde under undersökningsperioden. I överensstämmelse med gemenskapsindustrins påstående är denna negativa trend redan från undersökningsperiodens första kvartal mera markant än trenderna för försäljningsvolym och tillverk- ning. Orderingången under undersökningsperiodens 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/31 andra kvartal var sett till volym 17 % lägre än under det första kvartalet. Orderingången var vidare relativt hög under det fjärde kvartalet 1997, vilket har sin motsva- righet i de leveranser och den försäljning som ägde rum under undersökningsperiodens första kvartal. 163. 158. Dessa avgöranden är förenliga med gemenskapsindust- rins påstående att den relativt positiva ekonomiska situa- tionen under undersökningsperiodens första halvår bara återspeglar den starka orderingången under det sista kvartalet 1997 och undersökningsperiodens första kvartal, då efterfrågan alltjämt var hög. Som det påpekats av några exporterande tillverkare konstaterades det att en viss återhämtning ägde rum vad gäller gemenskapsindustrins tillverknings- och försälj- ningsvolym i början av 1999. Dessa volymer var dock betydligt lägre än motsvarande nivåer i början av under- I undersökningen sökningsperioden och under 1997. visades att gemenskapsindustrins ekonomiska situation försämras efter undersökningsperioden, fortsatte att vilket särskilt framgår av sjunkande försäljningspriser och lönsamhetsnivåer under det första halvåret 1999. g) Slutsats om gemenskapsindustrins situation under under- sökningsperioden 159. Kvartalsanalysen visade att gemenskapsindustrins ekono- miska situation försämrades avsevärt under undersök- ningsperioden, särskilt under det andra halvåret. Denna försämring gick långt utöver de säsongsmässiga varia- tioner som observerats tidigare år på kvartalsbasis. 160. I synnerhet konstaterades det att alla skadeindikatorer under undersökningsperiodens tredje kvartal följde en negativ trend i jämförelse med den genomsnittliga nivån under undersökningsperioden: tillverkningen minskade med 10 %, kapacitetsutnyttjandet med 6 %, försäljnings- volymen med 14 %, försäljningspriserna med 2,4 % och lönsamheten med 2,1 procentenheter. 161. Utvecklingen under undersökningsperiodens fjärde kvartal visade att gemenskapsindustrins ekonomiska situation bara förvärrades ytterligare: i förhållande till de genomsnittliga nivåerna under undersökningsperioden minskade tillverkningen med 18 %, kapacitetsutnytt- jandet med 10 %, försäljningsvolymen med 22 %, priserna med 13 % och lönsamheten blev negativ (– 2,6 % av nettoomsättningen) och sjönk med 15,5 procentenheter. 5. Utvecklingen efter undersökningsperioden 162. Som tidigare nämnts ledde lageruppbyggnaden under undersökningsperiodens första halvår till en relativt ljus marknadssituation som avspeglades i den höga prisnivån i gemenskapen under denna period. I enlighet med detta var gemenskapsindustrins lönsamhet fortfarande god. Med tanke dock på att denna situation inte baserades på en positiv utveckling på användarmarknaden utan snarare troligen skulle få negativa konsekvenser efter en viss tid, ansågs det nödvändigt att få detta scenario bekräftat genom en analys av utvecklingen efter under- sökningsperioden. 164. Genom denna utveckling bekräftades de negativa konse- kvenserna av den massiva lageruppbyggnaden i början av undersökningsperioden och av den lagertömning som inleddes under undersökningsperiodens tredje kvartal och som, trots importnedgången, fortsatte under det första halvåret 1999. Fördröjningen av den negativa utvecklingen för gemenskapsindustrin berodde emel- lertid inte bara på lageruppbyggnaden utan också på tidsförskjutningen i gemenskapsindustrins affärer med sina kunder. Detta framgick inte endast av utvecklingen försäljning, för priser och lönsamhet, utan även av utvecklingen av gemenskapsindustrins orderingång. såsom tillverkning, skadeindikatorer 165. Några parter gjorde gällande att ett införande av anti- dumpningsåtgärder förfarande var onödigt i detta eftersom den berörda importen upphörde efter under- sökningsperioden. 166. 167. i synnerhet På grundval av allmänt tillgängliga eller okontrollerade uppgifter framgick det att importen, särskilt från vissa av länderna i detta förfarande, har minskat sedan början av undersökningsperioden. Detta är dock inget ovanligt i antidumpningsundersökningar eftersom marknadsaktö- rerna, tar hänsyn till att importörerna, undersökningarna nödvändiggör en försiktig marknads- bedömning i det att de kan leda till antidumpningsåt- gärder. Marknadsaktörernas reaktioner kan vara mer eller mindre påtagliga. Att låta en importnedgång, som kan vara begränsad i tiden, utgöra ett skäl för att inte införa antidumpningsåtgärder skulle under alla omstän- digheter göra det möjligt för de exporterande tillver- karna att växelvis upphöra med sin export i syfte att uppnå fördelar. Detta skulle leda till stora störningar på gemenskapens marknad när det gäller alla produkter och kan därför inte under dessa omständigheter motivera att antidumpningsåtgärder inte införs. Slutligen hävdades det att de höga importnivåer som noterats under undersökningsperioden endast var ett kortlivat fenomen. Sedan dess skulle marknadspriserna i gemenskapen ha nått nivåer som garanterar en snabb återhämtning ekonomiska situation. gemenskapsindustrins av L 31/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 168. Det bör dock påpekas att en detaljerad analys visar att gemenskapsindustrins priser fortsatte att sjunka och nådde mycket låga nivåer under första halvåret 1999. Denna prisnedgång medförde betydande förluster, som gemenskapsindustrin drabbades av under en lång period. Gemenskapsindustrins orderingång för leverans under undersökningsperiodens fjärde kvartal var 31 % lägre än orderingången för leverans under undersökningsperio- dens första kvartal. 6. Slutsats om skada 169. Den årsvisa analysen av gemenskapsindustrins situation från 1995 och fram till och med undersökningsperioden visade att utvecklingen varit negativ i flera avseenden. Kvartalsanalysen visade att gemenskapsindustrins ekono- miska situation försämrades avsevärt under hela under- sökningsperioden. I motsats till vissa exporterande till- verkares påståenden och med hänsyn till gemenskaps- marknadens särskilda karaktär i fråga om utbudsöver- skott och tidsförskjutning mellan order och leverans, är denna utveckling representativ för gemenskapsindustrins ekonomiska situation under hela undersökningspe- rioden. 170. Av undersökningen framgick det också att denna nega- tiva utveckling fortsatte och till och med förvärrades efter undersökningsperioden, vilket är särskilt relevant med tanke på gemenskapsmarknadens karaktär och situation. Det fastställdes att denna försämring gick långt utöver de säsongsfluktuationer som observerats tidigare år på kvartalsbasis. 171. Sammanfattningsvis konstaterades det att alla skadeindi- katorer under undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal utvecklades negativt jämfört med de genomsnitt- tillverk- liga nivåerna under undersökningsperioden: ningen minskade med 11 % respektive 18 %, kapacitets- utnyttjandet med 6 % respektive 10 % och försäljnings- volymen med 14 % respektive 22 %, försäljningspriserna uppgick efter förhandlingar till nivåer som var 2,4 % respektive 13 % under de genomsnittliga priserna i undersökningsperioden och lönsamheten sjönk med 2,1 respektive 15,5 procentenheter. 172. Det konstaterades likaså att dessa ekonomiska indika- torer också försämrades jämfört med respektive kvartals- nivåer 1997. Mellan det tredje och fjärde kvartalet 1997 och undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal minskade tillverkningen med 20 % respektive 11 %, kapacitetsutnyttjandet med 12 % respektive 18 % och försäljningspriserna med 6 % respektive 19 %, medan lönsamheten var positiv både under 1997 och under undersökningsperioden, även om den under undersök- ningsperiodens fjärde kvartal var 15 procentenheter lägre än under fjärde kvartalet 1997. Alla dessa trender bekräftades av de nivåer som observerades för de två kvartalen efter undersökningsperioden. 173. Av undersökningen framgick det dessutom att dessa trender skulle ha varit ännu mera negativa om gemen- skapsindustrin inte hade haft försäljning enligt långfri- stiga kontrakt eller av betade ringar eller rullar, som i fråga. mindre utsträckning påverkas av importen i 174. Å andra sidan visade den årsvisa analysen att de genom- snittliga vinstnivåerna ökade mellan 1997 och undersök- ningsperioden, då vinsten uppgick till 12,9 %. Vinster och försäljningspriser var stabila under undersöknings- periodens första två kvartal. 175. Dessa undersökningsresultat kan vid en första anblick synas strida mot avgörandet om skada, men i undersök- ningen visades det att de överensstämde med den höga synliga förbrukningen under undersökningsperiodens första halvår som dock, vilket bekräftades av undersök- ningen, inte motsvarades av faktisk förbrukning. Som en följd av detta var gemenskapsindustrins (vars försäljning inte utvecklades i linje med lageruppbyggnaden) priser och vinster stabila men kunde inte undvika att därefter försämras eftersom den höga synliga förbrukningen inte motsvarades av faktisk förbrukning. Under undersök- föll den synliga förbruk- ningsperiodens andra hälft ningen stort allt eftersom de stora lagren tömdes, vilket i sin tur medförde betydande pris- och vinstnedgångar. 176. 177. En analys av gemenskapsindustrins ekonomiska situa- tion under de två första kvartalen 1999 bekräftade att dessa negativa trender inte var begränsade till undersök- ningsperioden utan var ett direkt resultat av utveck- lingen under undersökningsperioden. Även om tillverk- nings- och försäljningsvolymen förbättrades något jämfört med undersökningsperiodens andra hälft, fort- satte försäljningspriserna och lönsamheten att försämras. Det bör noteras att i enlighet med grundbeslutet, vilket bekräftats i domstolarnas praxis, får uppgifter som avser tiden efter undersökningsperioden beaktas, i synnerhet om det gäller att fastställa om de trender som observe- rats under undersökningsperioden fortsätter att utvecklas i samma riktning efter den perioden. På grundval av denna utveckling av gemenskapsindust- rins situation mellan 1995 och undersökningsperioden, och särskilt under undersökningsperioden, drar kommis- sionen slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit skada under undersökningsperioden. I strid mot påståendet att de ekonomiska indikatorer som påvisar skada till stor del uppvägs av andra indikatorer som inte påvisar skada visade den detaljerade undersökning som beskrivs ovan att alla ekonomiska indikatorer visade en negativ utveck- ling, i synnerhet vinster och försäljningspriser efter en tidsförskjutning på några månader. Skadans omfattning motiverar att den beskrivs som väsentlig i den mening som avses i artikel 3. 6 i grundbeslutet. 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/33 F. ORSAKSSAMBAND vilket innebär en ökning på 229 % under skadeunder- sökningsperioden. 1. Inledning 178. I denna analys bör man ha i åtanke att den berörda produkten är mycket priskänslig. Därutöver präglas, som visats ovan, marknaden för denna produkt av vissa särskilda egenskaper, nämligen de långsiktiga förbindel- serna mellan gemenskapsindustrin och vissa användare, den fördröjning mellan beställning och leverans som krävs för att förbereda och planera produktionen samt det förhållande att gemenskapsindustrin är mer verksam inom vissa marknadssegment än de berörda exporte- rande tillverkarna. Dessa särskilda egenskaper påverkar dock inte det faktum att de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin och de som importeras från de berörda länderna är likadana produkter. De tyder bara på att vissa försäljningskanaler och vissa produkt- typer är mer utsatta för konkurrens från de importerade produkterna än andra. och och 1997 undersökningsperioden 182. Den största ökningen av importen inträffade följaktligen i mellan synnerhet under undersökningsperiodens första kvartal. Under denna sexmånadersperiod levererades över 1,3 miljoner ton till gemenskapens marknad. Detta motsvarar mer än tre gånger importvolymen under andra halvåret 1997. Mellan 1997 och undersöknings- perioden steg importen i fråga med 143 % och de berörda ländernas marknadsandel mer än fördubblades, i det att den ökade med 6,3 procentenheter. två 183. Mellan 1995 och undersökningsperioden ökade förbruk- ningen i gemenskapen med 9 %, medan gemenskapsin- dustrins försäljningsvolym ökade med endast 1 % och gemenskapsindustrin således förlorade 3,7 procenten- heter av sin marknadsandel. 179. För att kunna dra slutsatser om orsaken till den skada som vållats gemenskapsindustrin undersökte kommis- sionen verkan av den dumpade importen från de berörda länderna. Samtidigt granskades också verkan av andra kända faktorer och deras möjliga effekter på industrins situation. På så sätt försäkrade sig kommis- sionen om att eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen identifierades och inte tillskrevs denna import. 184. av gemenskapsindustrins Försämringen situation sammanföll med den stora ökningen av importen (mellan 1997 och undersökningsperioden). Tillverk- ningen sjönk med 9 % och försäljningsvolymen med 12 %. Förlusten av marknadsandel uppgick till 6,6 procentenheter och orderingången minskade med 17 %. 180. De andra faktorer som också undersöktes var utveck- lingen av förbrukningen, utbudsöverskottet på gemen- skapens marknad, verkan av varmvalsade ringar eller rullar som importerades från andra tredje länder till gemenskapen, beteendet hos de andra tillverkare i gemenskapen som inte inkluderades i gemenskapsin- dustrin, gemenskapsindustrins exportresultat och den globala situationen för stålsektorn. 2. Verkan av den dumpade importen a) Den dumpade importens volym; lagerhållning 181. I undersökningen visades att den berörda importen steg kraftigt, särskilt mellan 1997 och undersökningspe- rioden. Under 1995 importerades till gemenskapen blott 0,65 miljoner ton varmvalsade ringar eller rullar från de berörda länderna, vilket motsvarade 17 % av den totala importen, medan importen 1997 hade ökat något till ton. Mellan 1995 och 1997 ökade 0,88 miljoner volymen importerade varmvalsade ringar eller rullar från de berörda länderna således endast med 0,2 miljoner ton. Under undersökningsperioden uppnådde den dumpade importen en volym på 2,1 miljoner ton och hade en andel på 45 % av den sammanlagda importen, 185. Dessutom tyder utvecklingen av importvolymen, i förening med den utveckling av den synliga förbruk- ningen som påvisats ovan, på att den dumpade importen främst bidrog till ökningen av lagerhållningen och följaktligen till ökningen av den synliga förbruk- ningen under undersökningsperiodens två första kvartal, medan försäljning minskade redan från undersökningsperiodens början. gemenskapsindustrins 186. Av undersökningen framgick det att gemenskapsin- dustrin, till skillnad från de berörda exporterande tillver- karna, inte sålde till handlare i någon större utsträck- ning. Vissa större aktörer beställde få eller inga varmval- sade rullar och ringar från gemenskapsindustrin under undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal. Detta ledde till en betydande minskning av försäljningen i undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal (en minskning på 28 % respektive 12 %). Detta fick bety- dande negativa verkningar för gemenskapsindustrins priser och lönsamhet under undersökningsperiodens två sista kvartal. 187. För att kunna göra en fullständig bedömning av denna utveckling bör man beakta att utvecklingen av gemen- skapsindustrins läge var särskilt negativ, uttalad och direkt i de försäljningskanaler i vilka de exporterande tillverkarna främst är aktiva och för de produkttyper som de främst handlar med. Dessa tillverkare är inte särskilt aktiva i de försäljningskanaler i vilka långsiktiga L 31/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 avtal ingås. Gemenskapsindustrin har klarat sig relativt sett bättre i dessa försäljningskanaler än i andra, i vilka konkurrensen från importen är mer uttalad. Det har också visats ovan att gemenskapsindustrins försäljning av svarta ringar eller rullar, som utgör cirka 90 % av den berörda importen, har utvecklats mycket negativt under hela undersökningsperioden. Detta framkallade och påskyndade försäljningsprisernas fall på gemenskapens marknad under den perioden. 192. I undersökningen visades det att de exporterande tillver- karna verkligen sänkte sina priser under sista kvartalet 1997 medan gemenskapsindustrin försökte bibehålla sin prisnivå fram till juli 1998 sänkte juni 1998. Först i gemenskapsindustrin sina försäljningspriser. Gemen- skapsindustrins försäljningspriser, som låg på över 300 ecu/ton i januari 1998, sjönk till cirka 250 ecu/ton i december 1998. b) Importens prisnivå och stålmarknadens funktionssätt 188. Av undersökningen framgick det att gemenskapsindust- rins situation förblev stabil vad gäller priser och, följakt- ligen, den allmänna lönsamheten under undersöknings- periodens två första kvartal, även om priserna på importen från de berörda länderna sjönk kontinuerligt under undersökningsperioden. På denna punkt har undersökningen visat att utvecklingen av gemenskapsin- dustrins priser och vinster berodde, å ena sidan, på marknadens allmänna struktur och villkor vad gäller den tid som förflyter mellan kundernas order och leveransen samt, å andra sidan, på utvecklingen av lagerhållningen och följaktligen av den synliga förbrukningen under undersökningsperioden. 189. Vad gäller marknadens allmänna funktionssätt har det, med hänsyn till den tid som går mellan order och leve- rans (minst ett kvartal), konstaterats att gemenskapsin- dustrins situation under undersökningsperiodens första kvartal i stort återspeglade orderläget vad gäller de order som gjordes under det fjärde kvartalet 1997, då importen började öka. 190. Vad gäller situationen på gemenskapens marknad i allmänhet och i synnerhet för gemenskapsindustrin har det konstaterats att en spektakulär ökning av lagerhåll- ningen, och följaktligen av den synliga förbrukningen, inträffade under det första kvartalet i undersökningspe- rioden. Detta innebar att priserna och vinsterna kunde förbli höga trots att importen samtidigt ökade. Den dumpade importen fick därför sin största inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation när det blev klart att ökningen av lagren, och följaktligen av den synliga förbrukningen, inte motsvarades av en ökning av den faktiska förbrukningen. Gemenskapsindustrins priser minskade med 17 % på grund av den stora minskningen av efterfrågan på varmvalsade ringar eller rullar vid undersökningsperiodens slut, och gemenskapsindustrins lönsamhet blev negativ. 191. Den klagande hävdade att de exporterande tillverkarna vid slutet av 1997 och under hela undersökningspe- rioden tillämpade en systematisk prissänkningspolitik och hela tiden underskred gemenskapsindustrins priser. fortsatte tillverkarna 193. Denna dramatiska prisnedgång förklaras av att de expor- terande underskrida gemenskapsindustrins priser under hela undersöknings- perioden. Prisunderskridandet var ganska lågt i början av undersökningsperioden men ökade under hela undersök- ningsperioden. För att hålla sig kvar på marknaden var gemenskapsindustrin tvungen att sänka sina priser, i synnerhet från mitten av undersökningsperioden. att 194. I denna analys bör det beaktas att stål är en viktig stapelvara och att det vägledande baspriset på varmval- sade ringar eller rullar dagligen offentliggörs i specialise- rade tidningar och att alla aktörer på marknaden väl känner till detta pris. De produkter som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin och de som importeras från de berörda länderna är i hög grad känsliga för prisrörelser, vilka snabbt sprider sig på hela marknaden. Enligt det ovan sagda tyder alltså undersökningsresul- taten generellt på att den berörda importen varit orsak till den negativa utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation. c) Slutsats om verkan av den dumpade importen för 195. Det anses att de höga volymer av dumpad import som ackumulerades på gemenskapens marknad under en mycket kort period sänkte priserna och medförde min- skade marknadsandelar gemenskapsindustrin. Importvolymerna gjorde att vissa större användare i gemenskapen kunde bygga upp lager, med negativa åter- verkningar för prisförhandlingarna med gemenskapsin- dustrin så tidigt som under undersökningsperiodens andra kvartal, och förlängde den period under vilken denna import pressade ner priserna. På grund av mark- nadens allmänna öppenhet blev användare och uppkö- pare på gemenskapens marknad snabbt medvetna om de exporterande tillverkarnas lågprispolitik. Detta framkal- lade och påskyndade nedgången av försäljningspriserna på marknaden och fick negativa effekter på gemenskaps- industrins marknadsandel och lönsamhet. 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/35 196. före- Följaktligen drar kommissionen slutsatsen att komsten av dumpad lågprisimport spelade en viktig roll för försämringen av gemenskapsindustrins situation och således för den väsentliga skada som industrin lidit under undersökningsperioden. 202. i undersökningen att Sammanfattningsvis visades det ökningen av den dumpade importen var betydande (importens marknadsandel mer än fördubblades) under undersökningsperioden samtidigt som gemenskapsin- dustrin förlorade försäljnings- och tillverkningsvolym, vilket ledde till en minskad marknadsandel. Stegringen av den dumpade lågprisimporten bidrog således i hög grad till utbudsöverskottet. 3. Verkan av andra faktorer a) Utveckling av förbrukningen land c) Import av varmvalsade ringar eller rullar från annat tredje 197. Under skadeundersökningsperioden ökade den synliga förbrukningen på gemenskapens marknad kontinuerligt med 9 %. Mellan 1997 och undersökningsperioden steg den synliga förbrukningen med 0,4 %. 198. Med hänsyn till den kontinuerligt positiva utvecklingen av förbrukningen i volym sedan 1996 anses följaktligen att den inte kan kopplas samman med den skada som gemenskapsindustrin lidit under undersökningsperioden. b) Utbudsöverskott på gemenskapens marknad 199. Några exporterande tillverkare hävdade att det rådde ett utbudsöverskott på gemenskapens marknad i början av undersökningsperioden. Enligt dessa var det gemen- skapsindustrin som kontinuerligt ökade sina leveranser till marknaden och således var huvudorsaken till utbuds- överskottet. Det höga kapacitetsutnyttjande som tillver- karna i gemenskapen uppnådde till följd av de stora leveranserna borde således utesluta att någon skada skulle kunna hänföras till importen från de berörda länderna. 200. Den utförliga undersökningen av den synliga förbruk- ningens utveckling under 1997 jämfört med undersök- ningsperioden visade att den synliga förbrukningen under undersökningsperiodens två första kvartal var 1,4 miljoner ton högre än förbrukningen under de motsva- rande kvartalen 1997. Denna jämförelse bör ses mot bakgrund av att 1,3 miljoner ton dumpade varmvalsade ringar eller rullar importerades från de berörda länderna under undersökningsperiodens första två kvartal medan cirka 0,3 miljoner importerades under samma period 1997. Detta innebär en ökning med 1 miljon ton under undersökningsperiodens första hälft. 203. Förutom de länder som berörs av denna undersökning exporterade även andra länder varmvalsade ringar eller rullar till gemenskapen. De huvudsakliga exportörerna under undersökningsperioden var Ryssland, Slovakien, Rumänien, Ungern, Sydkorea och Indonesien. 204. Vissa exporterande tillverkare gjorde gällande att de utsatts för oberättigad diskriminering i jämförelse med vissa av de ovan nämnda tredje länderna som inte omfattades av undersökningen. 205. Det bör påpekas att det inte givits in något klagomål mot ovan nämnda tredje länder och att kommissionen följaktligen inte mottagit någon bevisning om dumpning och skada som kunde motivera inledandet av en anti- dumpningsundersökning. För övrigt har undersökningen inte givit vid handen några bevis för skadlig dumpning av export från dessa tredje länder varför påståendet om diskriminering måste anses ogrundat. 206. Under skadeundersökningsperioden visade annat tredje lands andel av den totala importen av den berörda produkten till gemenskapens marknad en vikande trend, även om den fortfarande var betydande. Importvolymen minskade från 3,1 miljoner ton 1995 till 2,6 miljoner ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar en nedgång i volym på 17 %. Dessa länders andel av den totala importen var 83 % 1995, men endast 55 % under undersökningsperioden. Annat tredje lands andel av gemenskapens marknad sjönk således under skadeunder- sökningsperioden med 22 %. 207. Importpriset på varmvalsade ringar eller rullar från annat tredje land följde den allmänna nedåtgående trenden på gemenskapens marknad och minskade med 9 %. 201. Dessutom bör man erinra sig att handlarna markant ökade sina lager under den första hälften av undersök- ningsperioden och på så sätt bidrog till utbudsöver- skottet på gemenskapens marknad. Undersökningen visade att gemenskapsindustrin inte var särskilt aktiv i handlarnas försäljningskanaler medan de exporterande tillverkarna stora mängder genom handlare. Gemenskapsindustrin bidrog alltså inte till handlarnas uppbyggande av lager under undersökningsperioden. sålde 208. På grundval av dessa omständigheter och överväganden konstaterades det att import från annat tredje land fort- farande var betydande och förekom kontinuerligt på gemenskapens marknad under hela skadeundersöknings- perioden. Det framgick dock också att medan gemen- skapsindustrins situation försämrades kraftigt mellan 1997 och den dumpade importen ökade markant, var ökningen av importen från annat tredje land starkt begränsad. undersökningsperioden, dvs. när L 31/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 209. Därför kan påståendet från vissa exporterande tillverkare att importen av varmvalsade ringar eller rullar från annat tredje land var orsak till den skada som vållats gemen- skapsindustrin inte beaktas. d) Andra tillverkare i gemenskapen 210. Under undersökningsperioden svarade de tillverkare i gemenskapen som inte ingick i definitionen av gemen- skapsindustrin för 35 % av den totala tillverkningen i gemenskapen. 211. Enligt tillgängliga uppgifter var under skadeundersök- ningsperioden den ekonomiska situationen för de övriga tillverkarna av varmvalsade ringar eller rullar i gemen- skapen lik gemenskapsindustrins. Deras försäljnings- volym ökade under undersökningsperioden med 5 %, en ökning som är lägre än uppgången i förbrukningen. Deras marknadsandel minskade således med 4 % i volym. Dessa tillverkare drabbades också av prisdepres- framgår av minskningen av försäljnings- sion, vilket linje värdet på 6 %, och deras försäljningspriser låg i med gemenskapsindustrins. 212. De andra tillverkarna i gemenskapen hade följaktligen endast en begränsad inverkan på gemenskapsindustrins försämrade ekonomiska situation. e) Gemenskapsindustrins export 213. Vissa exporterande tillverkare anförde att gemenskaps- industrins situation försämrades på grund av den min- skade exportverksamheten under skadeundersökningspe- rioden. 214. och 1997 försäljning. sammanlagda I undersökningen visades det att försäljningsvolymen för export till tredje land sjönk med 536 000 ton mellan 1995 och undersökningsperioden och med 299 000 ton mellan undersökningsperioden. Detta motsvarar en nedgång på 4,8 % respektive 2,9 % av På gemenskapsindustrins denna grund kan kommissionen inte utesluta att denna exportnedgång gemenskapsindustrins allmänna ekonomiska situation. Det bör dock erinras om att omfattar undersökning gemenskapsindustrins ekonomiska situation i fråga om gemenskapens fria marknad. Skadan för gemenskapsin- dustrin har följaktligen påvisats på grundval av indika- torer för gemenskapens marknad. Exportpriser och exportinkomster var således irrelevanta och uteslöts från analysen av skada. inverkade endast denna på f) Gemenskapsindustrins prioritering av leveranser till den företagsinterna marknaden 215. Ett antal användare av den berörda produkten på gemenskapens marknad hävdade att gemenskapsin- dustrin försökt uppnå en högre grad av integration i sin verksamhet under skadeundersökningsperioden. I slutet av 1997 skulle gemenskapsindustrin ha prioriterat leve- ranser till närstående parter på den företagsinterna mark- naden framför leveranser till oberoende parter på den fria marknaden, med resultatet att användarna tvangs söka leveranser utanför gemenskapen. Skadan kunde därför inte ha vållats av den berörda importen. 216. Kommissionen konstaterade att utvecklingen i volym av försäljningen till såväl närstående som icke-närstående kunder var nedåtgående mellan 1997 och undersök- ningsperioden. Utbudet till den företagsinterna mark- naden utvecklades på liknande sätt, vilket visar att det fanns outnyttjad produktionskapacitet. Denna nedgång i försäljningsvolymen visade att det inte rådde någon brist i utbudet av den berörda produkten som kunde ha lett till en minskning av volymen av försäljningen till icke- närstående parter. g) Den globala situationen för stålsektorn 217. Vissa exporterande tillverkare hävdade att gemenskaps- industrins situation, särskilt under undersökningsperio- dens andra hälft, till stor del berodde på försämringen världen över av stålsektorns situation. 218. Tillgängliga uppgifter visade att en global nedgång ägde rum under undersökningsperioden. Försäljningspriserna i USA, Japan och Sydkorea. Försäljningspriserna i föll dessa länder var dock vid slutet av undersökningspe- rioden 15 %, 24 % respektive 7 % högre än priserna i gemenskapen. 219. Den globala situationen för stålindustrin och särskilt situationen i Sydostasien kan följaktligen inte förklara gemenskapsindustrins försämrade ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden. 4. Slutsats om orsakssamband 220. Denna analys visar att andra faktorer än den dumpade importen från de berörda länderna kan ha bidragit till gemenskapsindustrins prekära situation under undersök- ningsperioden. I undersökningen har det dock visats att den plötsliga ökningen av importen, prisdepressionen och de berörda exporterande tillverkarnas prisunderskri- dande fick väsentliga negativa verkningar för gemen- skapsindustrins slutsatsen att situation. Därför dras denna import, beaktad separat, har vållat gemenskapsin- dustrin väsentlig skada. 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/37 G. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Inledande anmärkningar 221. av Syftet med antidumpningsåtgärder är att motverka illojal handel som har en skadlig inverkan på gemenskapsin- dustrin och att återupprätta en situation som känne- tecknas gemenskapens effektiv konkurrens på marknad. Förutom undersökningen av dumpning, skada och orsakssamband undersökte kommissionen huruvida det fanns några tvingande skäl för att dra slutsatsen att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att införa åtgärder. I detta syfte och på grundval av tillgängliga uppgifter granskades i enlighet med artikel 21. 1 i grund- beslutet eventuella åtgärders verkningar för alla av förfa- randet berörda parter samt konsekvenserna av att vidta respektive inte vidta åtgärder. 2. Gemenskapsindustrins intresse 222. När det förekommer skadevållande dumpning orsakad av dumpad lågprisimport ligger det i en gemenskapsin- dustris intresse att effektiv konkurrens återställs. 223. I undersökningen visades att det på gemenskapens marknad för varmvalsade ringar eller rullar förekom produkter med ursprung i de berörda länderna som såldes till priser som underskred gemenskapsindustrins priser. Den därav följande skadliga situationen kunde behärskas så länge som importvolymen var begränsad. Den stora volymen dumpad import, som plötsligt över- svämmade gemenskapens marknad under en mycket kort tid under undersökningsperioden, medförde dock en prisdepression som fick betydande inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Som ett resultat av detta är gemenskapsindustrins ställning kraf- tigt försvagad och denna industri har ett intresse av att situationen korrigeras. 224. Under skadeundersökningsperioden genomförde gemen- skapsindustrin och andra i gemenskapen belägna tillver- kare stora rationaliserings- och omstruktureringsprojekt vilka ännu pågår. Fullbordandet av dessa projekt är viktigt med hänsyn till globaliseringen av stålmarknaden. Dessa ansträngningar av gemenskapsindustrin visar att den har anpassningsförmåga, konkurrenskraft och över- levnadsförmåga på global nivå. 225. Om antidumpningsåtgärder infördes skulle sysselsätt- ningen, som steg under skadeundersökningsperioden, kunna bibehållas och möjligen ökas, beroende på förbrukningens utveckling. Undersökningsresultaten visar att gemenskapsindustrin har förlorat avsevärda försäljningsvolymer och fått vidkännas sjunkande priser, särskilt mot slutet av undersökningsperioden. De före- slagna antidumpningstullarna, vilka som ett vägt genom- snitt uppgår till omkring 8 % för de samarbetsvilliga för exporterande tillverkarna, borde göra det möjligt gemenskapsindustrin att återhämta sig från sin skadliga situation genom att antingen höja sina priser eller öka sina försäljningsvolymer. 226. Med tanke på den otillräckliga lönsamheten under 1996 och 1997 och den väsentliga skadan under undersök- ningsperioden är det i högsta grad sannolikt att gemen- skapsindustrins ekonomiska situation i avsaknad av åtgärder för att motverka den dumpade importens nega- tiva verkningar kommer att förvärras ytterligare. Detta kan i sista hand medföra produktionsminskningar och nedläggningar av verksamheter, vilket skulle hota syssel- sättningen i gemenskapen. 3. Användares och i gemenskapen närstående verk- samheters intresse 227. För att kommissionen skulle kunna utvärdera verkning- arna för användare av att åtgärder vidtas eller inte vidtas sände den frågeformulär till kända användare på gemen- skapens marknad. En undersökning på plats utfördes hos en större användare i syfte att man skulle kunna kontrollera inlämnade uppgifter. Följande slutsatser baseras på de svar som användare lämnat. 228. Användarna konstaterades själva ha stått för 40 % av den totala importen av varmvalsade ringar eller rullar från de berörda länderna och sysselsatte 4 000 personer i gemenskapen 229. Användarna hävdade att om antidumpningsåtgärder infördes skulle de inte längre kunna välja mellan olika försörjningskällor och de fruktade att de skulle bli helt beroende av gemenskapstillverkarnas goda vilja. Dessa tillverkare skulle ha en stor företagsintern marknad att försörja och de hade redan en andel på 75 % av gemen- skapens fria marknad. De anförde att dessa tillverkares försäljning på den företagsinterna marknaden och en stor del av deras försäljning på den fria marknaden gick till närstående företag, vilkas produkter i senare led i förädlingskedjan direkt konkurrerade med användarnas produkter. Användarna i fråga uppgav även att gemen- skapsindustrin levererade till oberoende användare först efter det att deras närstående företags behov helt var tillfredsställda. De närstående användarföretagen skulle dessutom redan kunna köpa produkten i fråga till priser som låg under marknadsnivån. Under dessa omständig- heter ansåg användarna att ett införande av antidump- ningsåtgärder skulle ge gemenskapsindustrin en avgö- rande och oberättigad konkurrensfördel i senare led i förädlingskedjan. Detta skulle inte kunna ligga i gemen- skapens intresse. 230. Dessa användare gjorde slutligen gällande att antidump- för ningstullar oberoende kunder, vilket rådde på gemenskapens marknad vid slutet av 1997. En sådan situation skulle klart strida mot EKSG-fördraget. troligen skulle vålla försörjningsbrist L 31/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 231. Syftet med antidumpningsåtgärder är inte att hindra användare från att importera varmvalsade ringar eller rullar från de berörda länderna, utan att se till att denna import sker till icke-skadevållande priser. Även om anti- dumpningsåtgärder införs kommer dessa produkter alltid att förekomma på gemenskapens marknad och innebära att användarföretag kan välja bland olika försörjningskällor. 232. Kommissionen uppskattade att en vägd genomsnittlig antidumpningstull på 8 % på import av varmvalsade ringar eller rullar från de berörda länderna skulle kunna leda till en höjning på högst cirka 1,6 % av de totala användarföretagen. Denna råmaterialkostnaderna ytterligare kostnad uppskattas medföra att de totala till- verkningskostnaderna ökar med ungefär 1,1 %, med hänsyn till sammansättningen av olika inköpskällor och det genomsnittliga förädlingsvärdet i produkter i senare led i förädlingskedjan. för 233. Denna uppskattade ytterligare tillverkningskostnad för användarföretagen, antingen den övervältras på företa- gens kunder eller ej, hotar inte dessa företags lönsamhet. Denna kostnad bör dessutom beaktas mot bakgrund av en förväntad positiv utveckling för varmvalsade ringar eller rullar under förhållanden som kännetecknas av rätt- visa handelsvillkor. 234. När det gäller försäljningspriserna på den fria marknaden erinras det om att inga betydande skillnader konstate- rades förekomma mellan gemenskapsindustrins priser till närstående respektive icke-närstående kunder. Påstå- endet om att gemenskapsindustrin inte hade levererat eller hade tillämpat en prioritetsordning för leveranserna av varmvalsade ringar eller rullar beroende på dess anknytning till kunderna under skadeundersökningspe- rioden kan inte beaktas, eftersom inga bevis i detta avseende har lagts fram. Tvärtom konstaterades det att vissa försäljningskontrakt som ingåtts med gemenskaps- industrin hade annullerats. 235. Mot bakgrund av detta anses det att eventuella negativa verkningar för användarna av att det vidtas åtgärder mot den dumpade importen från de berörda länderna inte kan uppväga de positiva verkningarna för alla andra aktörer som verkar på gemenskapens marknad. 4. Konsekvenser för konkurrensen på skapens marknad gemen- 236. Vissa parter hävdade att antidumpningsåtgärder skulle minska konkurrensen på gemenskapens marknad och uppmuntra bildandet av stora stålföretagsgrupper. De anförde att större stålföretag, t. ex. British Steel och Sollac, under senare tid hade ökat i storlek genom att fusionera med eller köpa upp andra stålföretag. Dessa företagsgrupper konkurrerar även i fråga om produkter i senare led i förädlingskedjan med oberoende användare, vilka för det mesta utgörs av små eller medelstora företag. En sådan koncentration kan medföra att många sådana oberoende användare upphör med sin verk- samhet, vilket skulle minska sysselsättningen i gemen- skapen. bl. a. Ryssland, försörjningskällor, 237. När det gäller påståendet om begränsningen av konkur- rensen bör det erinras om att det finns ett flertal alterna- tiva Indonesien, Ungern, Rumänien, Sydkorea, Slovakien och Brasilien, som exporterar varmvalsade ringar eller till gemenskapen. Det finns också hundratals stålcentraler, lagerhållare och handlare som säljer produkten i fråga i huvudsak till små och medelstora användare. Slutligen finns det förutom gemenskapsindustrin flera andra stål- tillverkare i gemenskapen, vilka är belägna i Finland, Frankrike, Österrike och Grekland. rullar 238. Med hänsyn till att nivån på de föreslagna åtgärderna ur inte är sådan att gemenskapens ekonomisk synvinkel marknad stängs för de berörda länderna verkar det inte finnas någon risk för att konkurrensen på marknaden skulle begränsas. 5. Utbudsunderskott på gemenskapens marknad 239. Några exporterande tillverkare från de berörda länderna och användare i gemenskapen gjorde gällande att ett införande av antidumpningsåtgärder skulle medföra ett utbudsunderskott, i synnerhet för oberoende användar- industrier. Detta påstående grundades på att gemen- skapsindustrin själv inte kunde försörja gemenskapens hela fria marknad, i synnerhet på grund av dess för närvarande höga kapacitetsutnyttjande. 240. Andra berörda parter hävdade att gemenskapsindustrin inte har kapacitet för att försörja sina egna närstående företag på den fria marknaden och således inte kan kompensera för en eventuell minskning av importen till följd av antidumpningsåtgärder. 241. I detta sammanhang bör det noteras att eftersom tillver- karna i gemenskapen inte kan försörja hela den fria marknaden i gemenskapen kommer import från tredje land alltid att behövas, och gemenskapens marknad kommer alltid att vara öppen för sådan import, förutsatt att den sker i enlighet med grundbeslutet. 242. Under alla omständigheter kommer gemenskapsin- dustrin, övriga tillverkare i gemenskapen och exporte- rande tillverkare från länder som inte berörs av detta förfarande att kunna fortsätta att försörja gemenskapens marknad. Även de exporterande tillverkarna från de berörda länderna kommer att kunna fortsätta att försörja gemenskapens marknad, eftersom de föreslagna åtgär- derna inte innebär att marknaden stängs för dem. 243. På grundval av dessa omständigheter och överväganden anses det att påståendet om att ett införande av anti- dumpningsåtgärder kommer att medföra ett utbudsun- derskott inte är berättigat. 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/39 6. Slutsats om gemenskapens intresse för jämförbara importmodeller. nettoförsäljningspriset Skillnaden uttrycktes sedan i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull. 244. Kommissionen anser att ett införande av antidumpnings- tullar är av nöden för att förhindra ytterligare dumpad lågprisimport och för att undvika att gemenskapsindust- rins situation förvärras ytterligare. Ett införande av åtgärder i detta fall kommer dessutom att återställa effektiva konkurrensvillkor för alla aktörer i gemen- skapen. En granskning av de olika intressen som berörs av detta förfarande visar att det inte finns några tving- ande skäl mot att införa slutgiltiga antidumpningsåt- gärder. Ett införande av slutgiltiga antidumpningsåt- gärder bedöms därför inte strida mot gemenskapens intresse. H. SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER 245. Efter fastställandet av att den dumpade importen med Indien, Sydafrika, Taiwan och ursprung i Bulgarien, Jugoslavien har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada och att det inte finns några tvingande skäl för att inte vidta åtgärder, anses det att slutgiltiga antidump- ningsåtgärder bör införas. 1. Nivå för undanröjande av skada 246. Vid fastställandet av tullarnas nivå beaktades de konsta- terade dumpningsmarginalerna och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som den dumpade importen vållat gemenskapsindustrin. Den nödvändiga prishöjningen fastställdes på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, fastställts vid beräkningen av prisunderskri- som det dandet, och det icke-skadevållande priset för olika typer av varmvalsade ringar eller rullar som säljs av gemen- skapsindustrin på gemenskapens marknad. 247. Det tullbelopp som krävs för att undanröja verkan av den skadevållande dumpningen bör göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina tillverkningskost- nader och uppnå en skälig vinst på sin försäljning. I detta sammanhang ansågs att den vinstmarginal före skatt på 12,9 % av omsättningen som angivits av gemenskapsindustrin utgjorde en rimlig grund, med beaktande av behovet av långsiktiga investeringar och den avkastning som gemenskapsindustrin rimligen kunde förväntas uppnå i avsaknad av skadevållande dumpning. 248. I enlighet med detta och med hänsyn till den vinstnivå som gemenskapsindustrin uppnådde under undersök- ningsperioden, fastställdes nivåer för undanröjande av skada typ för typ som skillnaden mellan gemenskapsin- dustrins faktiska nettoförsäljningspris och det faktiska 2. De slutgiltiga tullarnas nivå 249. Mot bakgrund av detta anses det att slutgiltiga anti- dumpningstullar bör införas på en nivå som motsvarar de dumpningsmarginalerna, men att tullarna enligt artikel 9. 4 i grundbeslutet aldrig får över- skrida de skademarginaler som fastställts enligt ovan. konstaterade 250. Vad gäller det parallella antisubventionsförfarandet rörande import från Indien, Sydafrika och Taiwan bör utjämningstullsatsen enligt artikel 12. 1 i kommissionens beslut nr 1889/98/EKSG (1) motsvara subventionsmargi- nalen, såvida skademarginalen inte är lägre. 251. 252. får I enlighet med artikel 24. 1 i beslut nr 1889/98/EKSG och artikel 14. 1 i grundbeslutet ingen produkt beläggas med både antidumpningstull och utjämnings- tull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Eftersom antidumpningstullar bör införas mot importen av produkten i fråga måste det fastställas huruvida, och i vilken utsträckning, subventions- och dumpningsmargi- nalen uppstått från en och samma situation. I det berörda fallet befanns alla undersökta system i Indien utgöra exportsubventioner enligt artikel 3. 4 a i beslut nr 1889/98/EKSG. Subventionerna kan inverka på de indiska exporterande tillverkarnas exportpriser, vilket medför ökade dumpningsmarginaler. De dumpnings- marginaler som fastställts är således helt eller delvis orsa- kade av exportsubventionerna. Under dessa omständig- heter bör man inte införa både utjämnings- och anti- dumpningstullar som motsvarar hela omfattningen av de berörda subventions- och dumpningsmarginaler som fastställts. När det gäller Indien bör därför antidump- ningstullarna justeras så att de återspeglar de faktiska dumpningsmarginaler som återstår efter införandet av de utjämningstullar som skall motverka exportsubventio- nerna. 253. I fråga om Taiwan befanns de undersökta systemen inte utgöra exportsubventioner. Tullar kan således införas som motsvarar hela omfattningen av de dumpnings- och subventionsmarginaler så länge som skademarginalerna inte överskrids. som fastställts, 254. När det gäller Sydafrika befanns graden av subventio- nering underskrida miniminivån, varför inga utjämnings- tullar införs i detta skede. Under dessa omständigheter kan antidumpningstullar som motsvarar hela omfatt- ningen av skademarginalerna införas, eftersom dessa marginaler är lägre än dumpningsmarginalerna. (1) EGT L 245, 4. 9. 1998, s. 3. L 31/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 255. Följande tullsatser bör, med beaktande av resultaten av antisubventionsförfarandet, tillämpas på priset fritt gemenskapens gräns, före tull: Land/Företag Dumpnings- marginal i % Skade- marginal i % Export- subventions- marginal i % Föreslagen utjämningstull i % Föreslagen antidumpnings- tull i % Bulgarien Kremikovtzi Indien Essar SAIL TISCO Sydafrika Iscor Highveld & Vanadium Taiwan CSC Yieh Loong Jugoslavien Sartid 27,1 27,1 56,3 55,8 56,3 29,4 47,8 47,8 37,8 7,5 7,5 23,8 6,4 23,8 6,4 38,3 5,2 38,3 30,3 29,3 8,8 2,1 56,1 56,1 8,9 3,9 15,4 15,4 14,8 4,9 12,3 8,7 0 0 0 0 0 0 14,8 4,9 12,3 6,4 0 0 0 4,4 4,4 0 7,5 7,5 9,0 1,5 11,5 0 37,8 5,2 37,8 24,9 3,9 2,1 15,4 15,4 256. De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i detta beslut har fastställts på grundval av avgörandena i den innevarande undersökningen. De återspeglar följaktligen den situation som konstaterats föreligga avseende dessa företag under den undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullsats som är tillämplig på alla andra företag) bör således endast tillämpas på import av produkter med ursprung i berört land som tillverkats av företagen i fråga, dvs. av de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i artikeltexten i denna förordning, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda enheterna närstående, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan bör omfattas av den tullsats som tillämpas på alla andra företag. 257. En begäran om tillämpning av individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t. ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (1) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt vad gäller eventuella förändringar av företagets verksamhet i samband med tillverkning, inhemsk försälj- ning eller export som hänger samman med namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller förekommande fall kommer kommissionen efter samråd med rådgivande försäljningsenheter. kommittén att ändra detta beslut därmed genom att uppdatera förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. I (1) Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, direktorat C DM 24 - 8/38, rue de la Loi/Wetstraat 200 - B-1049 Bryssel, Belgien. 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/41 3. Åtaganden 258. 259. Exporterande tillverkare från Bulgarien, Indien och Sydafrika gjorde prisåtaganden enligt artikel 8. 1 i grundbeslutet. En exporterande tillverkare i Jugoslavien förklarade sig villig att göra ett prisåtagande. Med hänsyn till ett flertal problem med produktrapporteringsnumret och till det faktum att merparten av försälj- ningen till Europeiska unionen gick via närstående bolag, ansågs det dock att kommissionen inte skulle kunna övervaka åtagandet. Exportörens erbjudande avvisades därför och företaget underrät- tades om detta, i enlighet med artikel 8. 3 i grundbeslutet. 260. Kommissionen anser att åtagandena från de exporterande tillverkarna i Bulgarien, Indien och Sydafrika kan godtas. Detta förutsätter att företagen vid import för medlemsstaternas tullförvaltning visar upp en giltig åtagandefaktura i vilken tillverkaren klart identifieras och som innehåller de uppgifter som anges i bilagan. Om en sådan faktura inte uppvisas bör den tillämpliga antidump- ningstullsatsen betalas. 261. Det bör noteras att i fall ett åtagande överträds eller återtas får i enlighet med artiklarna 8. 9 och 10 i grundbeslutet en antidumpningstull införas. I. AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET 262. Med hänsyn till avgörandena om omfattningen av importen med ursprung i Iran bör förfarandet avseende detta land avslutas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90, Indien, Sydafrika, 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 och 7208 39 90, med ursprung i Bulgarien, Taiwan eller Jugoslavien. i ringar eller rullar, Följande tullsatser skall tillämpas på priset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter som 2. tillverkats av nedanstående företag: Land Företag Bulgarien Alla företag Indien Sydafrika Essar Steel Ltd, 27th KM, Surat Hazira Road, Hazira 394270, Dist: Surat, State: Gujarat Steel Authority of India Limited, Ispat Bhavan, Integrated Office Complex, Lodhi Road, New Delhi-110003 Tata Iron & Steel Company Limited, 43 Chowringhee Road, Calcutta-700071 Alla andra företag Iscor Limited, Roger Dyason Road, Pretoria West, och Saldanha Steel (Pty) Ltd, Private Bag X11, Saldanha 7395 Alla andra företag Antidumpningstull- sats (i %) Taric-tilläggsnummer 7,5 1,5 11,5 0 9 5,2 37,8 A999 A076 A077 A078 A999 A079 A999 L 31/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 Land Företag Antidumpningstull- sats (i %) Taric-tilläggsnummer Taiwan China Steel Corp. , 1 Chung Kang Road, Hsiao Kang, Kaohsiung 81233, Yieh Loong Enterprise Co, Ltd. , 317 Yu Liao Road, Chiao Tou Hsiang, Kaohsiung Hsien Alla andra företag Jugoslavien Alla företag 3,9 2,1 24,9 15,4 A080 A081 A999 — Trots vad som sägs i punkt 1 skall den slutgiltiga tullen inte tillämpas på import av produkter som 3. övergått till fri omsättning i enlighet med artikel 2. 4. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. De åtaganden som nedanstående företag gjort i samband med detta antidumpningsförfarande skall 1. godtas. Artikel 2 Företag Land Taric-tilläggsnummer Kremikovtzi Corporation, 1870 Sofia, Botunetz Bulgarien Essar Steel Ltd, 27th KM, Surat Hazira Road, Hazira 394270, Dist: Surat, State: Gujarat Indien Steel Authority of India Limited, Ispat Bhavan, Integrated Office Complex, Lodhi Road, New Delhi-1100031 Indien Highveld Limited, PO Box 111, Witbank 1035 Steel & Vanadium Corporation Sydafrika A082 A083 A084 A085 2. Import som sker i enlighet med dessa åtaganden och deklareras enligt tillämpligt Taric-tilläggs- nummer skall vid övergång till fri omsättning befrias från den antidumpningstull som anges i artikel 1. 2 när produkterna i fråga tillverkats av något av de företag som anges i tabellen i punkt 1 och direkt exporteras till och faktureras ett importföretag i gemenskapen. Befrielse från tull skall förutsätta att det för den berörda medlemsstatens tullförvaltning visas upp en giltig åtagandefaktura som utställts av det exporterande företaget och som innehåller de viktigaste uppgifter som anges i bilagan. Artikel 3 I enlighet med artikel 14. 6 i beslut nr 2277/96/EKSG skall medlemsstaterna i sina rapporter till kommis- sionen för varje övergång till fri omsättning ange uppgift om importår, importmånad, KN- och Taric- nummer, Taric-tilläggsnummer, typ av åtgärd, ursprungsland, kvantitet, värde, antidumpningstull, importe- i förekommande fall, tillverkningsintygets serienummer. rande medlemsstat och, Artikel 4 Antidumpningsförfarandet rörande import av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Iran, skall avslutas. i ringar eller rullar, 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/43 Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 5 Detta beslut är till alla delar bindande och direkt tillämpligt i alla medlemsstater. Utfärdat i Bryssel den 4 februari 2000. På kommissionens vägnar Pascal LAMY Ledamot av kommissionen BILAGA Uppgifter som skall anges på den åtagandefaktura som avses i artikel 2. 2 1. Produktrapporteringsnummer (PRC) (enligt den berörda exporterande tillverkarens åtagande), inbegripet produkttyp och KN-nummer. 2. En exakt beskrivning av varorna med bl. a. följande uppgifter: — Fakturanummer. — Fakturadag. — Det av företaget använda produktnumret (CPC). — Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna kan deklareras vid gemenskapens gräns (enligt beslutet). — Kvantitet (i kg). — Tillämpligt minimipris. 3. Beskrivning av försäljningsvillkoren med bl. a. följande uppgifter: — Pris per kg. — Betalningsvillkor. — Leveransvillkor. — Sammanlagda rabatter och avdrag. 4. Namnet på den importör till vilken företaget direkt har utställt fakturan. 5. Namnet på den företrädare för företaget som har utställt åtagandefakturan samt följande undertecknade försäkran: ”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av. (företaget) och som godtagits av Europeiska kommissionen genom beslut nr 283/2000/EKSG. Jag försäkrar att uppgifterna på denna faktura är fullständiga och korrekta. ”