title: QUESTION ÉCRITE E-0408/00 posée par Brigitte Langenhagen (PPE-DE) à la Commission. Divergence des droits d'importation du lieu noir d'Alaska (3,5 %) et du hoki (grenadier de roche ‐ merlu) (7,5 %).

eurovoc_concepts:
CCT duties
common fisheries policy
sea fish

text: C 46 E/8 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 Sur la base de ces ØlØments, la Commission peut-elle indiquer: (cid:129) comment il est possible qu(cid:146)elle puisse demander au Conseil des ouvertures successives de contingents douaniers de filets de thon alors qu(cid:146)elle ne dispose d(cid:146)aucune donnØe sur les quantitØs de ce produit entrant dans l(cid:146)Union europØenne sous le rØgime de ces contingents ni sur les entreprises ou les (cid:201)tats membres qui les importent? (cid:129) quel type de contr(cid:244)le elle exerce sur ces importations qui sont Øgalement en concurrence directe avec une importante industrie communautaire dans laquelle un grand nombre d(cid:146)emplois et des investisse- ments ØlevØs sont en jeu? (1) JO C 225 E du 8. 8. 2000, p. 95. RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (28 mars 2000) L(cid:146)Honorable Parlementaire avait demandØ (cid:224) la Commission, dans sa question Øcrite E-2310/99 (1), uniquement des donnØes sur les entreprises privØes tha(cid:239)landaises (liste d(cid:146)entreprises exportatrices de longes de thon (cid:224) la CommunautØ, quantitØs exportØes par chacune de ces entreprises) et communautaires (liste d(cid:146)entreprises communautaires importatrices et localisation de ces entreprises). Comme indiquØ dans sa rØponse, commerciales d(cid:146)entreprises privØes puisque ces donnØes ne sont pas communiquØes (cid:224) la Commission. la Commission ne peut pas fournir des donnØes sur les opØrations Au moment d(cid:146)Øtablir ses propositions pour l(cid:146)ouverture de contingents de produits de la pŒche, la Commission se sert notamment de donnØes globales sur l(cid:146)utilisation de ces contingents et des demandes introduites par les administrations des (cid:201)tats membres. En ce qui concerne le contr(cid:244)le sur les importations faites sur base de ce contingent, la Commission et les (cid:201)tats membres appliquent les dispositions reprises dans l(cid:146)article 308bis (cid:224) 308quater du rŁglement de la Commission (CEE) no 2454/93, du 2 juillet 1993, fixant certaines dispositions d(cid:146)application du rŁglement (CEE) no 2913/92 du Conseil Øtablissant le code des douanes communautaire (2). (1) (2) JO C 225 E du 8. 8. 2000, p. 95. JO L 253 du 11. 10. 1993. (2001/C 46 E/010) QUESTION (cid:201)CRITE E-0408/00 posØe par Brigitte Langenhagen (PPE-DE) (cid:224) la Commission (15 fØvrier 2000) Objet: Divergence des droits d(cid:146)importation du lieu noir d(cid:146)Alaska (3,5 %) et du hoki (grenadier de roche (cid:129) merlu) (7,5 %) Au cours de la pØriode allant de janvier (cid:224) mars 2000, des droits de douane diffØrents seront appliquØs (cid:224) des marchandises auparavant soumises (cid:224) des droits identiques. Ainsi, depuis le dØbut de l(cid:146)annØe, le lieu noir d(cid:146)Alaska fait l(cid:146)objet d(cid:146)un droit de douane de 3,5 % alors que le hoki (grenadier de roche (cid:129) merlu) se voit appliquer un droit de 7,5 %. Cette mesure ne se justife aucunement au titre des efforts engagØs en faveur de la conservation des ressources, car si le lieu noir d(cid:146)Alaska est une espŁce menacØe par la pŒche intensive, en revanche le hoki dispose de stocks importants. La Commission peut-elle indiquer: 1. Quelles sont les raisons qui ont conduit (cid:224) relever les droits de douane pour le hoki? 2. Quels sont d(cid:146)une fa(cid:231)on gØnØrale les objectifs poursuivis en matiŁre de droits de douane? 3. La Commission peut-elle indiquer quel est l(cid:146)Øtat des stocks des espŁces susmentionnØes ainsi que les mesures qu(cid:146)elle entend Øventuellement prendre? 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/9 RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (31 mars 2000) Pour les filets congelØs de hoki (Macruronus Novaezelandiae), le droit de douane conventionnel s(cid:146)ØlŁve (cid:224) 7,5 %. Toutefois, un contingent tarifaire autonome de 20 000 tonnes au taux de 3,5 % a ØtØ ouvert pour la pØriode du 1er avril 1999 au 31 dØcembre 1999 (1). Comparativement avec le lieu de l(cid:146)Alaska, le hoki n(cid:146)est utilisØ que rØcemment et de fa(cid:231)on relativement limitØe par l(cid:146)industrie de transformation communautaire. (cid:192) ce titre, comme la plupart des autres contingents tarifaires autonomes destinØs (cid:224) l(cid:146)approvisionnement du marchØ communautaire, la pØriode contingentaire ne couvre pas les trois premiers mois de l(cid:146)annØe pendant lesquels le droit de douane conventionnel s(cid:146)applique. Toutefois, dans le cadre de la rØforme de l(cid:146)organisation commune des marchØs des produits de la pŒche et de l(cid:146)aquaculture (2), le Conseil a dØcidØ en faveur d(cid:146)une suspension tarifaire pour le hoki, (cid:224) savoir l(cid:146)application d(cid:146)un tarif rØduit sans restrictions quantitatives mØnageant ainsi une solution d(cid:146)avenir pour l(cid:146)approvisionnement du marchØ (cid:224) partir de cette espŁce. Quant aux droits de douane, la Commission avait proposØ que le taux pour le hoki devrait Œtre fixØ (cid:224) 3,5 % (comme pour le lieu de l(cid:146)Alaska) (3). NØanmoins le Conseil, compte tenu de la demande de l(cid:146)Allemagne, a dØcidØ de supprimer le droit de douane pour le lieu de l(cid:146)Alaska. En ce qui concerne l(cid:146)Øtat de ces ressources halieutiques, il est vrai que le lieu de l(cid:146)Alaska est une espŁce qui a fait l(cid:146)objet d(cid:146)une forte exploitation tandis que le hoki a ØtØ identifiØ comme une espŁce moins exploitØe. Toutefois, les besoins d(cid:146)approvisionnement de l(cid:146)industrie de transformation communautaire tendent (cid:224) dØmontrer que le hoki n(cid:146)est pas encore en mesure de compenser la diminution de disponibilitØ du lieu de l(cid:146)Alaska. (cid:192) cet Øgard la politique de la CommunautØ est de favoriser la gestion des ressources halieutiques dans le cadre multilatØral et plus particuliŁrement au moyen des organisations rØgionales de pŒche. Pour les deux espŁces mentionnØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire, la CommunautØ ne participe pas directement (cid:224) la gestion de ces ressources mais encourage une gestion responsable de celles-ci dans le cadre des organisations internationales qui traitent de la pŒche (Organisation des Nations Unies pour l(cid:146)alimentation et l(cid:146)agriculture (FAO), Organisation de coopØration et dØveloppement Øconomique (OCDE)). (1) RŁglement (CE) no 745/1999 du Conseil, du 30 mars 1999, portant ouverture et mode de gestion de contingents tarifaires communautaires autonomes pour certains produits de la pŒche (cid:129) JO L 96 du 10. 4. 1999. (2) RŁglement (CE) no 104/2000 du Conseil du 17 dØcembre 1999 portant organisation commune des marchØs dans le secteur des produits de la pŒche et de l(cid:146)aquaculture (cid:129) JO L 17 du 21. 1. 2000. (3) Proposition de rŁglement (CE) du Conseil portant organisation commune des marchØs dans le secteur des produits de la pŒche et de l(cid:146)aquaculture (cid:129) JO C 78 du 20. 3. 1999. (2001/C 46 E/011) QUESTION (cid:201)CRITE E-0420/00 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (23 fØvrier 2000) Objet: RØpartition indicative des ressources du FEDER destinØes (cid:224) la Galice en tant que rØgion de l(cid:146)objectif 1 pour la pØriode 2000-2006 Le 21 dØcembre 1999, en rØponse (cid:224) une question posØe par l(cid:146)auteur de la prØsente (E-1433/99 (1)), M. Barnier, membre de la Commission, a dØclarØ concernant la rØpartition territoriale des ressources du FEDER pour la pØriode 2000-2006 que la Commission signalera aux (cid:201)tats membres, (cid:224) titre indicatif, quelle devrait Œtre la rØpartition de ces crØdits pour chaque rØgion Øligible si Øtait appliquØe (cid:224) l(cid:146)Øchelle nationale la mØthode utilisØe par la Commission pour rØpartir les crØdits de l(cid:146)objectif 1 entre les (cid:201)tats membres


title: 2000/360/EKSG: Kommissionens beslut av den 15 februari 2000 om det statliga stöd som Belgien avser att bevilja NV Sidmar [delgivet med nr K(2000) 517] (Text av betydelse för EES) (Endast de nederländska och franska texterna är giltiga)

eurovoc_concepts:
Belgium
State aid
application of EU law
control of State aid
environmental policy
iron and steel industry

formats: html pdf print

text: L 129/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 5. 2000 KOMMISSIONENS BESLUT av den 15 februari 2000 om det statliga stöd som Belgien avser att bevilja NV Sidmar [delgivet med nr K(2000) 517] (Endast de nederländska och franska texterna är giltiga) (Text av betydelse för EES) (2000/360/EKSG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, särskilt artikel 4 c i detta, med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samar- betsområdet, särskilt artikel 62. 1 a i detta, jämförd med proto- koll nr 14, med beaktande av kommissionens beslut nr 2496/96/EKSG av den 18 december 1996 om gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin (1), (6) efter att ha uppmanat de berörda parterna att inkomma med sina synpunkter i enlighet med de nämnda artiklarna (2) och med beaktande av dessa synpunkter, och av följande skäl: I. FÖRFARANDET (1) (2) (3) (4) (5) Genom en skrivelse av den 21 oktober 1998 anmälde Belgien till kommissionen ett stöd som de flamländska myndigheterna avsåg att bevilja stålföretaget NV Sidmar skydd för miljön. för Medlemsstaten inkom i skrivelser av den 31 maj och den 23 juni 1999 med kompletterande upplysningar till kommissionen. sex investeringsprojekt till Genom en skrivelse av den 11 augusti 1999, informe- rade kommissionen Belgien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 6. 5 i beslut 2496/96/ EKSG (nedan kallat gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin) med avseende på detta stöd. Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offent- liggjorts i Europeiska gemenskarpernas officiella tidning (3). Kommissionen har uppmanat intresserade parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. Kommissionen mottog synpunkter från NV Sidmar. Den översände dessa till Belgien för att ge medlemsstaten möjlighet att kommentera dem och mottog dessa kommentarer i en skrivelse av den 10 december 1999. (7) II. DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDEN NV Sidmar är ett stålföretag med säte i Gent i vilket Arbed SA, Luxemburg, är majoritetsägare. Det tillverkar platta produkter som omfattas av EKSG-fördraget, såsom stålrullar och varm- och kallvalsad stålplåt, såväl belagd som obelagd. Företagets produktion av flytande stål uppgick 1997 till 4 137 000 ton och dess omsättning till 55 814 miljoner belgiska franc. Företaget sysselsatte den 31 december 1997 6 005 personer. Företagets anläggningar uppfördes 1966, 1967 och 1972. De nuvarande investeringarna syftar till att anpassa dessa anläggningar så att de att uppfyller de nya normerna och i vissa fall nivåer som är betydligt striktare än dem som föreskrivs genom dessa normer. Det föreslagna stödet består av ett investeringsbidrag på 102 955 200 belgiska franc till de sex investeringspro- jekt som företaget är tvungna att genomföra för att förbättra miljöskyddet. Detta belopp motsvarar 15 % av de investeringskostnader som de flamländska myndighe- terna anser vara stödberättigande. De totala investerings- kostnaderna uppgår till 953 500 000 belgiska franc och fördelar sig på följande sätt: (Belgiska franc) Dammuppsamling kring lossningskranarna 10 000 000 Behandling av filtrat från masugnarna 27 000 000 Anpassning av masugn nr 4 59 000 000 Optimering av industriella avloppsledningar 78 000 000 Förbättrad stoftuppsamling vid fyllning av masugnarna 27 500 000 Uppförande sintringsanläggning nr 2 av en roterande kylare för 752 000 000 Totalt 953 500 000 ”Dammuppsamling kring Investeringsprojektet loss- ningskranarna” syftar till att reducera de negativa konse- kvenserna av dammspridning i områdena kring farty- gens lossningszoner. Det rör sig inte om en av lagstift- ningen påtvingad åtgärd, men åtgärden kommer att leda till en betydande förbättring av miljöskyddet genom att dammutsläppen kommer att minska från 15 ton/år till 2 Investeringen påverkar inte produktionen och ton/år. kostnaderna avser endast åtgärder för att skydda miljön. (1) EGT L 338, 28. 12. 1996, s. 42. (2) EGT C 280, 2. 10. 1999, s. 29. (3) Se fotnoten längst ned på sidan 2. (8) Investeringsprojektet ”Behandling av filtrat från masug- narna” syftar till att optimera det nuvarande vattenre- företaget ningssystemets funktion. Med tanke på att 30. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 129/27 (9) (10) uppfyller de fastställda reningskraven för utsläpp av avloppsvatten i kanalen redan innan investeringen genomförs, utgör den en ytterligare ansträngning för att märkbart reducera de betydande skadliga effekterna på miljön, och syftar till att minska zinkutsläppen med 5 ton per år till 2 ton per år. Investeringen påverkar inte produktionen och kostnaderna avser endast åtgärder för att skydda miljön. Investeringsprojektet ”Anpassning av masugn nr 4” gäller utbyte av det nuvarande filtret, konstruktionen av en utsugningsfläkt med större kapacitet, utbyte av den nuvarande skorstenen och uppförandet av en reserv- skorsten. Klorgasutsläppen uppgår för närvarande till ungefär 25 mg/Nm3, samtidigt som normen från och med den 1 januari 1999 har fastställts till 5 mg/Nm3. Företaget vill tack vare denna investering rena rökga- serna för att kunna uppfylla eller underskrida den från och med den 1 januari 1999 i lag föreskrivna normen på 3 mg Cl/Nm3. Den nuvarande nivån på utsläppen av väteklorid uppgår till cirka 50 mg/Nm3, medan den i den nya normen från och med den 1 januari 1999 föreskrivna nivån är 30 mg HCl/Nm3. Genom invester- ingen kommer utsläppsnivån att till endast 15 mg/Nm3. Investeringen påverkar inte produktionen och kostnaderna avser endast åtgärder för att skydda miljön. sänkas av ”Optimering Investeringsprojektet industriella avloppsledningar” syftar till att optimera återanvänd- ningen av företagets avloppsvatten och därigenom minska dess årliga vattenförbrukning med 9 miljoner m3 (vilken för närvarande uppgår till 35 miljoner m3). Inve- steringen innefattar byggandet av ytterligare ett rörled- ningssystem samt två nya pumpar. Det utbyggda rörsys- temet behövs för att återföra det renade avloppsvattnet till kallvalsverket och för att transportera avloppsvattnet från koksugnen till varmvalsverkets avloppsdamm. Efter det att investeringen genomförts kommer vattnet att innehålla lika höga föroreningshalter, men den lägre vattenvolymen kommer att leda till en minskning av det föroreningar. COD-utsläppen totala kommer att minska från 1 300 ton till 1 000 ton brutto per år. PAH-utsläppen kommer att minska från 5 kg per år till 4 kg per år och utsläppen av tungmetaller kommer också att minska i motsvarande utsträckning. Dessutom kommer den kvantitet avloppsslam som måste avskiljas i en särskild reningsanläggning för att slutligen deponeras att minska med 200 ton per år. Investeringen produktionskostnaden eftersom vatten pumpas gratis från en kanal och kostna- derna avser endast åtgärder för att skydda miljön. utsläppet påverkar inte av (11) Investeringsprojektet ”förbättrad stoftuppsamling vid fyllning av masugnarna” syftar till att minska stoftut- släppen när masugnarna fylls. Redan innan investeringen görs finns ett ventilationssystem och filter med en kapa- citet på 140 000 Nm3 per timme. Utöver det befintliga systemet skall ett kompletterande system uppföras med en kapacitet på 100 000 Nm3 per timme. Efter uppsam- ling och rening släpps rökgasen ut via en skorsten med ett utsläppsflöde på 10 000 Nm3 per timme. Efter reningen kommer stofthalten endast att uppgå till 10 mg/Nm3, vilket motsvarar ett stoftutsläpp pa mindre än 1 ton per år. Detta skall jämföras med det nuvarande stoftutsläppet på 30 ton per år. Investeringen påverkar inte produktionen och kostnaderna avser endast åtgärder för att skydda miljön. För närvarande uppgår (12) Genom investeringsprojektet ”Uppförande av en rote- rande kylare för sintringsanläggning nr 2”, avser före- taget att kunna minska stoftutsläppen från sintrings- stoftutsläppen till ugnen. 151 mg/Nm3, medan enligt den nya normen endast 50 mg/Nm3 tillåts från och med januari 1999. Med den nya till 20 mg/Nm3, vilket ligger en bra bit under den nya normen. Enligt anmälan innehåller detta projekt två nya delar: investeringen minskar stoftutsläppen a) Elektrofilter Elektrofilter utgör den del av investeringen som direkt syftar till att minska stoftutsläppen i enlighet med den nya lagstadgade normen. Kostnaden för denna del av investeringen uppgår till 36 miljoner belgiska franc och de belgiska myndigheterna avser att finansiera 15 % av investeringskostnaden. b) Energibesparingar Den andra delen av investeringen som gäller installa- tionen av en ny sintringsanläggning, kommer att bidra till miljöförbättringar, men möjliggör också energibesparingar. Investeringen gör det möjligt att sänka energiförbrukningen genom att restvärmen återanvänds och sintern kyls på ett energibesparande sätt. Eftersom sintern redan har splittrats upp kan luften lättare nå sinterbädden och kontaktytan mellan sintern och kalluften blir större, vilket resulterar i att värmeöverföringen blir effektivare. Eftersom det går åt mindre energi för kylningen kan kylfläktens instal- lationseffekt sänkas från dagens 5,6 MW till 2 MW. Kostnaden för denna del av investeringen uppgår till 582 miljoner belgiska franc. De belgiska myndighe- terna avser att bevilja ett bidrag på 73,44 miljoner belgiska franc, vilket motsvarar 15 % av de investe- ringskostnader som de anser vara stödberättigande, dvs. 486 740 316 belgiska franc. De stödberättigande kostnaderna har framräknats genom att dra av de kostnadsbesparingar som uppnås på två år från inve- steringskostnaden. (13) Kommissionen ansåg att de sex investeringsprojekten uppfyllde syftet att skydda miljön. Med undantag för stödet till projektet ”Uppförande av en roterande kylare för sintringsanläggning nr 2”, uppfylls samtliga före- skrivna villkor i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (1) och i gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin. När det gäller de fem första projekten ligger således stödnivån under de tillåtna stöd- taken, alla kostnader hänför sig till målet att skydda miljön, och föroreningsnivåerna sänks betydligt. (1) EGT C 72, 10. 3. 1994, s. 3. L 129/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 5. 2000 (14) Vad gäller projektet ”Uppförande av en roterande kylare för sintringsanläggning nr 2” ansåg emellertid kommis- sionen att det anmälda stödet överstiger de tillåtna stöd- taken. Detta beror på att de belgiska myndigheterna tillämpar en bredare definition av stödberättigande kost- nader än vad som medges enligt gemenskapsreglerna. Enligt dessa krävs att varje produktionskostnadsfördel som företaget får genom investeringen skall dras av från projektkostnaderna. Belgien föreslår att endast de kost- nadsbesparingar som gjorts under två år skall dras av, i stället för under de tio år som motsvarar avskrivningspe- rioden för investeringen i fråga. För att fastställa alla kostnadsfördelar som investeringen ger ett företag bör hänsyn tas till den ifrågavarande investeringens hela ekonomiska livslängd. I det här fallet har de belgiska myndigheterna uppgivit att avskrivningsperioden/livs- längden för investeringen uppgår till tio år. Om man endast gjorde avdrag för de kostnadsbesparingar som gjorts under två år, så skulle den investering som bevil- jats stöd ge företaget en kostnadsfördel under de rester- ande åtta åren, vilket inte skulle vara förenligt med gemenskapsreglerna. (15) De belgiska myndigheterna har även uppgivit att före- taget under denna tioårsperiod förväntas göra energi- kostnadsbesparingar på 510 075 887 belgiska franc, men att företaget under samma period kommer att få ytterligare utgifter som sammanhänger med invester- ingen på 485 533 829 belgiska franc, som fördelar sig på följande sätt: Ränta Finansieringskostnader Driftskostnader (Belgiska franc) 71 494 734 173 399 095 188 000 000 Under en tioårsperiod borde dessa ytterligare kostnader uppvägas av de kostnadsbesparingar som den nya inve- steringen ger upphov till, så att företaget skulle göra en nettobesparing på 24 542 000 belgiska franc, vilket skulle utgöra det belopp som borde dras av om investe- ringens livslängd beaktades. Kommissionen kunde inte godta denna argumentering, som gav upphov till allvarliga tvivel på förenligheten av det föreslagna stödet till projektet. Den beslutade därför att inleda det förfarande som avses i artikel 6. 5 i reglerna om statligt stöd till stålindustrin. III. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER Företaget som mottar stödet, NV Sidmar, är den enda berörda part som har inkommit med synpunkter. Före- taget har gjort detta i en skrivelse av den 29 oktober 1999, där den försvarar inställningen att det ifrågava- rande stödet inte utgör en investering som syftar till att spara energi, såsom det anmälts av de belgiska myndig- heterna, utan att det är fråga om en investering som för företaget att uppfylla nya skall göra det möjligt miljönormer. Detta eftersom det inte är möjligt att särskilja investeringen från den första delen av projektet, som beskrivs under rubriken ”elektrofilter”. NV Sidmar hävdar vidare att enligt riktlinjerna för statligt stöd till skydd för miljön skall kostnadsbesparingarna inte dras (16) (17) av från investeringskostnaden när ett företag genomför investeringar i syfte att uppfylla nya miljönormer. NV Sidmar hävdar vidare att om kommissionen skulle fort- sätta att hålla fast vid att betrakta projektet som en investering som syftar till att uppnå energibesparingar och att dra av de uppnådda besparingarna enligt vad som ovan beskrivits, borde i så fall besparingarna minskas med samtliga utgifter i samband med projektet. IV. KOMMENTARER FRÅN BELGIEN (18) De belgiska myndigheterna har inom ramen för förfa- för i randet upprepat den ståndpunkt de redogjort som anmälan, nämligen att endast de besparingar uppnås under en tvåårsperiod borde dras av från investe- ringskostnaderna för projektet ”Uppförande av en rote- rande kylare för sintringsanläggning nr 2”. I likhet med företagets uppfattning, ansåg de belgiska myndigheterna emellertid att om en tioårsperiod skulle komma att beaktas, skulle också samtliga kostnader i samband med investeringen behöva beaktas. De bekräftar också de anmärkningar som NV Sidmar har framfört inom ramen för förfarandet och anför att företagets målsättning med projektet är att minska stoftutsläppen från sintringsan- läggningen för att kunna uppfylla de nya normerna VLAREM II, och att investeringsprojektet utgör en helhet. Minskningen av energiförbrukningen har aldrig för att genomföra projektet. De varit huvudskälet belgiska myndigheterna anser därför att kommissionen vid undersökningen av stödets förenlighet med riktlin- jerna för statligt stöd till skydd för miljön bör betrakta stödet som ett investeringsstöd som syftar till att göra det möjligt för ett företag att anpassa sig till nya obliga- toriska normer. (19) V. BEDÖMNING AV STÖDET I artikel 3 i gemenskapsreglerna för stöd till stålindustrin föreskrivs möjligheten att bevilja EKSG-företag stöd till investeringar som syftar till att förbättra skyddet för miljön. De regler och villkor som gäller för stöd till förmån för miljön anges i bilagan till gemenskapsreg- lerna för stöd till stålindustrin samt i riktlinjerna för statligt stöd till skydd för miljön. Enligt dessa regler kan investeringsstöd som avser att hjälpa företagen att anpassa sig till nya obligatoriska regler godkännas upp till högst 15 % av de stödberättigande bruttokostnaderna (punkt A. 3. 2 i riktlinjerna för stöd till miljöskydd). Stöd till investeringar som gör det möjligt att uppnå betydligt högre miljöskyddsnivåer än de fastställda obligatoriska normerna kan godkännas med högst 30 % av de stödbe- rättigande kostnaderna (punkt B. 3. 2 i riktlinjerna för stöd till miljöskydd). De stödberättigande kostnaderna måste under alla omständigheter endast avse skyddet för miljön. (20) Som det särskilt anges i bilagan till gemenskapsreglerna för stöd till stålindustrin, anstränger sig kommissionen att undvika att stöd beviljas till allmänna investeringar i ny utrustning under sken av att de avser miljöskydd. Det ankommer följaktligen på kommissionen att genom en strikt kontroll försäkra sig om att endast investerings- kostnader som hänför sig till skydd för miljön betraktas som stödberättigande. I motsats till vad företaget hävdar anges det faktiskt entydigt i riktlinjerna för statligt stöd 30. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 129/29 (21) till skydd för miljön att ”De stödberättigande kostna- derna måste vara strikt begränsade till de ytterligare investeringskostnader som krävs för att nå miljöskydds- målen”. Detta gäller för alla investeringar, oavsett om företagets huvudsakliga motiv för att genomföra inve- steringen har varit att uppfylla nya normer, att gå längre än de obligatoriska normerna eller att minska energiför- brukningen. Det anges i punkt 2. 3 i riktlinjerna för statligt stöd till skydd för miljön att ”Stöd till förmån för energibesparande investeringar kommer att behandlas … som stöd till skydd för miljön”. Kommissionen anser, som den förklarade vid inledandet av förfarandet, att projektet ”Uppförande av en rote- rande kylare för sintringsanläggning nr 2” innebär bety- dande miljöfördelar och att projektet därför kan beviljas stöd med tillämpning av riktlinjerna för statligt stöd till skydd för miljön. Kommissionen erkänner följaktligen att projektet har sådana miljömålssyften, men den skulle inte bedöma ärendet annorlunda om besparingarna i stället för att avse energikostnader skulle ha gällt andra typer av kostnader. För att försäkra sig om att regeln om att de stödberättigande kostnaderna måste vara strikt begränsade till de ytterligare investeringskostnader som att nå miljöskyddsmålen efterlevs, drar krävs kommissionen av alla kostnadsfördelar i form av lägre produktionskostnader som företaget uppnår genom investeringen. Detta kan bara göras genom att beakta alla besparingar som uppnås under investeringarnas hela livslängd eller, vilket även är ett godtagbart beräknings- underlag, under de gällande investeringarnas avskriv- ningsperiod. I det här fallet betyder det att Belgien måste dra av från investeringskostnaden de kostnadsbespar- ingar som uppnås som en direkt följd av investeringen under en period av tio år. för (22) Driftskostnaderna i samband med projektet kan inte heller anses utgöra stödberättigande kostnader. Kost- nadsslag som finansieringskostnader, underhållskost- nader och löpande driftskostnader i samband med en given investering är en del av varje företags normala driftskostnader. De kan inte betraktas som en del av de ytterligare investeringskostnader som är nödvändiga för att uppnå miljömålsättningarna. Det innebär i det före- liggande fallet att de kostnader som företaget ådrar sig genom investeringen under den tioåriga avskrivningspe- rioden inte kan anses vara stödberättigande inom ramen för stöd till skydd för miljön. stödet kommissionen redan angivit i samband med inledandet av förfarandet uppfyller däremot det anmälda stödet till de övriga projekten alla villkoren. Kommissionen anser följaktligen att förmån för projekten till ”Dammuppsamling kring lossningskranarna”, ”Behand- ling av filtrat från masugnarna”, ”Anpassning av masugn nr 4”, ”Optimering av industriella avloppsledningar” och ”Förbättrad stoftuppsamling vid fyllning av masug- narna”, som totalt uppgår till 24 516 600 belgiska franc är förenligt med den gemensamma marknaden. Stödet till projektet ”Uppförande av en roterande kylare för sintringsanläggning nr 2”, på totalt 78 438 600 belgiska franc bedöms däremot vara oförenligt med den gemen- samma marknaden. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Det statliga stöd som Belgien planerar att genomföra till förmån för företaget NV Sidmar för finansiering av de miljöre- laterade projekten ”Dammuppsamling kring lossningskra- narna”, ”Behandling av filtrat från masugnarna”, ”Anpassning av masugn nr 4”, ”Optimering av industriella avloppsledningar” och ”Förbättrad stoftuppsamling vid fyllning av masugnarna” till ett totalt belopp av 24 516 600 belgiska franc är förenligt med den gemensamma marknaden. Artikel 2 Det statliga stöd som Belgien planerar att genomföra till förmån för företaget NV Sidmar för finansiering av det miljöre- laterade projektet ”Uppförande av en roterande kylare för sintringsanläggning nr 2” till ett belopp av 78 438 600 belgiska franc är oförenligt med den gemensamma marknaden. Detta stöd får därför inte genomföras. Artikel 3 Belgien skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet. Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien. Artikel 4 VI. SLUTSATS Utfärdat i Bryssel den 15 februari 2000. (23) Det av Belgien anmälda stödet till projektet ”Uppförande av en roterande kylare för sintringsanläggning nr 2” uppfyller inte villkoren i riktlinjerna för statligt stöd till förmån för skydd för miljön och gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin. I enlighet med det som På kommissionens vägnar Mario MONTI Ledamot av kommissionen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0486/00 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie. Bezoldiging ambtenaren van de Europese Investeringsbank (EIB).

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
confidentiality
decision-making body (EU)
pay cut
remuneration of work
tax on income
wage cost

text: 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 303 E/197 (2000/C 303 E/225) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0473/00 van Olivier Dupuis (TDI) aan de Commissie (24 februari 2000) Betreft: Toetreding van Albaniº tot de WTO In zijn antwoord op schriftelijke vraag 2526/99 (1) over de toetreding van Albaniº tot de WTO verschaft commissaris Lamy vage informatie over de vorderingen die dit land heeft gemaakt wat betreft de naleving van de WTO-regels, en verklaart hij dat de voorbereiding van de toetreding van Albaniº tot de WTO haar eindstadium heeft bereikt. Commissaris Lamy heeft evenwel de voornaamste aan de Commissie gestelde vraag niet beantwoord, namelijk of deze de geruchten kan bevestigen (cid:141)of ontkennen- volgens welke de toetreding van Albaniº tot de WTO wordt geblokkeerd door een geschil tussen Frankrijk en een ander land dat lid is van de WTO, een geschil dat niets te maken heeft met de kwestie van de toetreding zelf. Indien deze geruchten waar zijn, welke maatregelen heeft de Commissie dan getroffen, of is zij van plan te treffen, om conform het besluit van de Unie de spoedige toetreding van Albaniº tot de WTO, als volwaardig lid, mogelijk te maken? (1) PB C 219 van 1. 8. 2000, blz. 177. Antwoord van de heer Lamy namens de Commissie (20 maart 2000) De Commissie betreurt het indien het geachte parlementslid van opvatting was dat het voorafgaande antwoord te vaag is geweest. De feiten zijn dat de Gemeenschap de toezeggingen van Albaniº voor audiovisuele diensten niet kon aanvaarden. Deze toezeggingen zouden, bij verwezenlijking ervan, de ontwikkeling van de toekomstige betrekkingen van Albaniº met de Gemeenschap in haar audiovisueel beleid schade toebrengen en het gevaar met zich meebrengen dat Albaniº wordt buitengesloten van de mogelijkheid aan verschillende Gemeenschapsprogramma(cid:146)s zoals Media deel te nemen. De genoemde toezeggingen kwamen op tafel toen vrijwel alle bilaterale onderhandelingen over de toetreding van Albaniº tot de Wereldhandelsorganisatie (WTO) waren afgesloten, en wel op verzoek van de Verenigde Staten. Gezien de beperkte economische belangen van de Noord-Amerikaanse bedrijfstak in Albaniº, leverde het Amerikaanse verzoek het risico een averechtse uitwerking te hebben, aangezien dit vertraging zouden kunnen veroorzaken voor de verdere integratie van Albaniº in Europa, een beleid dat in de communautaire strategie voor de Balkan centraal staat. De Commissie heeft zich derhalve actief ingezet voor onderhandelingen met de betrokken partijen, zodat de toetreding tot de WTO van Albaniº, welke door de Gemeenschap ten sterkste wordt gesteund, spoedig voltooid wordt. (2000/C 303 E/226) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0486/00 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie (15 februari 2000) Betreft: Bezoldiging ambtenaren van de Europese Investeringsbank (EIB) Overwegende dat de begroting van de Europese Investeringsbank (EIB) ongeveer 129 miljoen ecu uittrekt voor de salarissen van de ongeveer 1. 000 (om precies te zijn 998) ambtenaren van de instelling; dit niet slechts zijn topambtenaren voor wie de uitgaven eveneens ongeveer 260. 000 ecu per jaar zouden bedragen, maar ook eenvoudige administrateurs; in dit verband luidt de vraag aan de Commissie: 1. Hoe is de leiding van de EIB samengesteld? 2. Hoe staat het met salarissen en belastingen (brutobezoldiging en met inbegrip van de perks)? 3. Hoeveel salaris krijgen de topambtenaren gemiddeld (diegenen die in dienst zijn bij de EIB)? C 303 E/198 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 4. Is het waar dat voor de ongeveer 1. 000 ambtenaren van de EIB de uitgaven (cid:129) berekend aan de hand van gemiddelden op elk niveau, de bezoldiging en lasten ten laste van de instelling (cid:129) ongeveer 130 miljoen € bedragen? Daarmee liggen deze bedragen tweemaal zo hoog als het gemiddelde in Europa voor bankpersoneel (minder dan 52. 000 € per jaar). 5. Is het waar dat de directieleden van de EIB in totaal 50 miljoen lire netto per maand opstrijken? 6. Is het waar dat de directeuren-generaal 40 miljoen lire netto per maand opstrijken? 7. Is het waar dat salarissen slechts tot op het niveau van afdelingshoofd openbaar zijn? 8. 9. Is het waar dat sommige administrateurs van de bank van de instelling ongeveer 500. 000 € betaald krijgen? Is de Commissie niet van mening dat met ingang van 1 januari 2000 30 % op deze salarissen gekort zou kunnen worden? 10. Hoeveel hebben alle administrateurs en alle ambtenaren van de EIB in het jaar 1998 samen aan salaris ontvangen? Antwoord van de heer Solbes Mira namens de Commissie (13 maart 2000) Gezien de zeer concrete aard van de vraag van het geachte parlementslid heeft de Commissie deze voorgelegd aan de Europese Investeringsbank (EIB), die als volgt heeft geantwoord: De leidinggevende organen van de EIB zijn 1) de Raad van Gouverneurs, bestaande uit ØØn minister per lidstaat, meestal die van Financiºn, Economische Zaken of de Schatkist, 2) de Raad van Bewind, bestaande uit 25 leden en 13 plaatsvervangende leden, 3) de Directie, het uitvoerend college voor het dagelijks beheer van de EIB, bestaande uit de president van de Bank en de zeven vice-presidenten, en 4) het ComitØ ter controle van de boekhouding, het orgaan voor externe audit van de EIB, bestaande uit vier personen die hun sporen hebben verdiend in de externe controle van de openbare of particuliere financiºn in de Europese Unie. De leden van de in 2) tot en met 4) vermelde organen worden benoemd door de Raad van Gouverneurs. De samenstelling en de verantwoordelijkheden van de leidinggevende organen van de EIB worden gedocumenteerd in het jaarverslag van de Bank, dat het geachte parlementslid kan inzien. (cid:133) de EIB besteedt 126,359 miljoen euro aan haar personeelsuitgaven, zoals trouwens is vermeld in het jaarverslag van de Bank (1). Deze kosten hebben betrekking op het personeel van de Bank (998 posten) alsmede op de acht leden van de Directie. Vermeld zij dat slechts 70 % van dit bedrag, dat is 88,5 miljoen euro, is besteed aan bezoldigingen, terwijl het saldo (37,589 miljoen) is aangewend voor uitgaven van sociale aard. In tegenstelling tot de andere instellingen van de Unie draagt de EIB namelijk zelf en rechtstreeks de kosten betreffende de ziekenkas, de pensioenen, de crŁche en het (cid:132)centre de petite enfance(cid:148) (kinderopvang), alsmede de subsidie aan het restaurant voor haar personeel. Met betrekking tot de bezoldiging van het leidinggevend personeel van de Bank zij opgemerkt dat overeenkomstig een besluit van de Raad van Gouverneurs de leden van de Directie dezelfde salaris- regeling hebben als de voorzitter en de ondervoorzitters van de Commissie. In dezelfde geest hebben de directeuren-generaal van de EIB hetzelfde salaris als hun collega(cid:146)s van de andere Europese instellingen. Het door het geachte parlementslid genoemde bedrag, een nettosalaris van 40 miljoen lire per maand (dat is 20 658,28 €) voor de directeuren-generaal van de EIB, is derhalve meer dan 35 % hoger dan de in werkelijkheid ontvangen salarissen. De leden van de Raad van Bewind, die 11 maal per jaar bijeenkomen, ontvangen geen bezoldiging van de Bank; er wordt hen slechts een forfaitaire vergoeding van 50 € uitbetaald om de kosten te dekken die voortvloeien uit hun effectieve deelneming aan een vergadering van de Raad. Dit bedrag is sinds 1958 ongewijzigd gebleven. De leden van de Raad van Gouverneurs ontvangen van de Bank geen bezoldiging en evenmin een vergoeding voor de deelneming aan vergaderingen. 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 303 E/199 De structuur van de basissalarissen van het personeel van de EIB komt grotendeels overeen met die voor de ambtenaren en andere personeelsleden van de Gemeenschappen; deze structuur ziet er als volgt uit: (in Euro) Basissalaris van de EIB (1998) Categorie Uitvoerend personeel Personeel belast met werkzaamhe- den van scheppende aard Leidinggevend personeel Minima 1 891,48 3 715,03 7 466,13 Maxima 4 950,88 10 651,64 14 610,10 Uit deze gegevens blijkt een theoretische maximumspanning tussen de laagste en de hoogste bezoldigingen van 1 tot 7,7, dat is veel minder dan wat gebruikelijk is in de banksector in Europa. Bovendien zij erop gewezen dat momenteel geen enkel lid van het leidinggevend personeel van de EIB als bezoldiging het in deze tabel vermelde theoretische maximum ontvangt. Al deze salarissen zijn onderworpen aan de gemeenschapsbelasting, waarvan het hoogste marginale tarief 45 % bedraagt en die op de begroting van de Gemeenschappen wordt gestort. Het geachte parlementslid zij herinnerd aan enkele specifieke elementen voor de EIB die in aanmer- king moeten worden genomen bij de beoordeling van bovenstaande gedetailleerde gegevens: (cid:129) In tegenstelling tot de andere instellingen van de Unie is de EIB op grond van haar statuten verplicht tot financiºle zelfstandigheid en dekt zij haar bedrijfskosten uit haar marge als bancair tussenpersoon. Aldus functioneert de EIB zonder ten laste te komen van de begrotingsmiddelen van de Gemeenschappen of hun lidstaten. (cid:129) Eveneens anders dan in het geval van de andere instellingen is de arbeidsverhouding tussen de Bank en haar personeel van contractuele en niet van statutaire aard; bovendien is de wekelijkse arbeidstijd gehandhaafd op 40 uur. Deze beide elementen, alsmede de bancaire aard van de werkzaamheden van de EIB, die tot uiting komt in de omstandigheid dat het hoger personeel belast met scheppende of leidinggevende werkzaamheden in de meerderheid is (55 % van het personeel), moeten in aanmerking worden genomen bij de beoordeling van het gemiddelde salarispeil van de personeelsleden van de Bank. (cid:129) Ten slotte zij opgemerkt dat de salarissen van de personeelsleden van de EIB overeenkomstig de gebruiken in de bankwereld individueel worden vastgesteld en deel uitmaken van de arbeidsver- houding tussen het personeelslid en zijn werkgever. Elk van de personeelsleden van de Bank is echter op de hoogte van de minima en maxima van zijn categorie. Tot besluit zij opgemerkt dat het bedrag dat daadwerkelijk wordt besteed aan de bezoldigingen van de personeelsleden van de Bank (88,5 miljoen euro op 126,359 miljoen personeelskosten) 30 % lager is dan het bedrag dat het geachte parlementslid zelf heeft genoemd. Ten slotte wenst de Commissie erop te wijzen dat de EIB een onafhankelijke instelling is die rechtstreeks eigendom van de lidstaten is en opereert volgens door haar gouverneurs vastgestelde richtsnoeren. Voor een nadere toelichting op de bezoldiging van de ambtenaren van de EIB dienen de gouverneurs of de Bank rechtstreeks te worden benaderd. (1) Winst- en verliesrekening, jaarverslag van de EIB 1998, blz. 74. Aangezien het geachte parlementslid verwijst naar gegevens van 1998, hebben de cijfers in dit antwoord betrekking op ditzelfde boekjaar, het laatste waarvoor de rekeningen zijn gecontroleerd. (2000/C 303 E/227) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0498/00 van Luciana Sbarbati (ELDR) aan de Commissie (17 februari 2000) Betreft: Maatregelen ten behoeve van personen met neurodegeneratieve ziekten Gezien de steeds hogere gemiddelde leeftijd doet zich het probleem voor van een algehele toename van gezondheidsproblemen in verband met ouderdom. Een van de prioriteiten van het sociaal beleid van de Europese Unie is ouderen in staat te stellen zo lang mogelijk zelfstandig te blijven, met name via voorzorgsmaatregelen, bijstand en voorlichting over ziekten


title: 2000/165/EC: Commission Decision of 15 February 2000 setting out the arrangements for Community comparative trials and tests on seeds and propagating material of certain plants under Council Directives 66/401/EEC, 66/402/EEC, 66/403/EEC and 69/208/EEC (notified under document number C(2000) 370) (Text with EEA relevance)

eurovoc_concepts:
EU Member State
plant health control
plant propagation
research body
seed
testing

text: 25. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 52/41 COMMISSION COMMISSION DECISION of 15 February 2000 setting out the arrangements for Community comparative trials and tests on seeds and propagating material of certain plants under Council Directives 66/401/EEC, 66/402/EEC, 66/403/EEC and 69/208/EEC (notified under document number C(2000) 370) (Text with EEA relevance) (2000/165/EC) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Directive 66/401/EEC of 14 June fodder plant seed (1), as last 1966 on the marketing of amended by Directive 98/96/EC (2), and in particular Article 20(3) thereof, Having regard to Council Directive 66/402/EEC of 14 June 1966 on the marketing of cereal seed (3), as last amended by Commission Directive 1999/54/EC (4), and in particular Article 20(3) thereof, Having regard to Council Directive 66/403/EEC of 14 June 1966 on the marketing of seed potatoes (5), as last amended by Commission Decision 1999/742/EC (6), and in particular Article 14(4) thereof, Having regard to Council Directive 69/208/EEC of 30 June 1969 on the marketing of seed of oil and fibre plants (7), as last amended by Directive 98/96/EC, and in particular Article 19(3) thereof, Whereas: (1) (2) The above mentioned Directives provide for the neces- sary arrangement to be made for Community compara- tive trials and tests of seed and propagating material to be carried out. It is essential to ensure the adequate representation of the samples included in the trials and tests at least for certain selected plants. Member States should participate (1) OJ 125, 11. 7. 1966, p. 2298/66. (2) OJ L 25, 1. 2. 1999, p. 27. (3) OJ 125, 11. 7. 1966, p. 2309/66. (4) OJ L 142, 5. 6. 1999, p. 30. (5) OJ 125, 11. 7. 1966, p. 2320/66. (6) OJ L 297, 18. 11. 1999, p. 39. (7) OJ L 169, 10. 7. 1969, p. 3. in the Community comparative trials and tests, in so far as seed of the abovementioned plants are usually repro- duced or marketed in their territories, in order to ensure that proper conclusion may be drawn therefrom. The Commission is responsible for making the necessary arrangements for the Community comparative trials and tests. The detailed technical arrangements for the carrying out the trials and tests have been made within the of Standing Committee on Seeds and Propagating Material for Agriculture, Horticulture and Forestry. The arrangements for the trials and tests also cover, inter alia, certain harmful organisms which come within the scope of Council Directive 77/93/EEC of 21 December 1976 on protective measures against the introduction into Member States of organisms harmful to plants or last amended by Commission plant products (8) as Directive 1999/53/EC (9) (Community Plant Health Regime). Community comparative trials and tests should be carried out during 1999 to 2001 on seeds and propa- gating material harvested in 1999 and the general arrangements for such trials and tests should also be set out. The measures provided for in this decision are in accord- ance with the opinion of the Standing Committee on Seeds and Propagating Material for Agriculture, Horticul- ture and Forestry, (3) (4) (5) (6) (7) (8) OJ L 26, 31. 1. 1977, p. 20. (9) OJ L 142, 5. 6. 1999, p. 29. L 52/42 EN Official Journal of the European Communities 25. 2. 2000 HAS ADOPTED THIS DECISION: Article 1 1. Community comparative trials and tests shall be carried out during 1999 to 2001 on seeds and propagating material of the plants listed in the Annex hereto. 2. All Member States shall participate in the Community comparative trials and tests in so far as seeds and propagating material of the plants listed in the Annex hereto are usually reproduced or marketed in their territories. Article 2 trials and tests under the responsibility of the Commission services. In the case of samples confirmed to be contaminated by any of the relevant harmful organisms, the Commission shall ensure that the measures required under the Community Plant Health Regime are taken. This is without prejudice to the general conditions applicable to the examination of the annual reports on the and conclusions of Community comparative trials and tests. confirmed results Article 4 This Decision is addressed to the Member States. The general arrangements for the carrying out of the trials and tests referred to in Article 1 are set out in the Annex hereto. Done at Brussels, 15 February 2000. Article 3 In relation to the assessments under Directive 77/93/EEC each sample to be submitted to the laboratory tests shall have been previously coded by the body responsible for carrying out the For the Commission David BYRNE Member of the Commission 25. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 52/43 ANNEX Species Responsible body Conditions to be assessed Number of samples Gramineae Hordeum Lolium Pisum Triticum aestivum Zea mays Solanum tuberosum Bundessortenamt Hannover (D) Varietal identity and purity (field) External seed quality (laboratory) Plantedirektoratet Lyngby (DK) External seed quality (laboratory) ENSE Milano (I) BFL Vienna (A) DGPC Oeiras (P) Varietal identity and purity (field) External seed quality (laboratory) Varietal identity and purity (field) Varietal identity and purity, plant health (field) Plant health (ringrot/brown rot/pstv) (laboratory) Brassica napus NIAB Cambridge (UK) Varietal identity and purity (field), (samples to be divided between spring and autumn sowing) Gossypium spp. VRICP Thessaloniki (EL) Helianthus annuus Zea mays Helianthus annuus Brassica napus OEVV Madrid (E) GNIS/SOC (F) Varietal identity and purity (field) Fibre quality (laboratory) External seed quality (laboratory) Varietal identity and purity (field) Electrophoresis: Zea mays Helianthus annuus Brassica napus Hordeum vulgare DAF (IRL) Varietal identity and purity Analytical seed quality (laboratory) 230 55 342 100 100 80 250 250 120 60 60 60 80 32 36 36 80 80


title: Verordening (EG) nr. 353/2000 van de Commissie van 15 februari 2000 houdende vaststelling van eenheidswaarden voor de bepaling van de douanewaarde van bepaalde aan bederf onderhevige goederen

eurovoc_concepts:
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods

text: 17. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 45/15 VERORDENING (EG) Nr. 353/2000 VAN DE COMMISSIE van 15 februari 2000 houdende vaststelling van eenheidswaarden voor de bepaling van de douanewaarde van bepaalde aan bederf onderhevige goederen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, (2) Gelet op Verordening (EEG) nr. 2913/92 van de Raad van 12 oktober 1992 tot vaststelling van het communautair douane- wetboek (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 955/ 1999 van het Europees Parlement en de Raad (2), Gelet op Verordening (EEG) nr. 2454/93 van de Commissie van 2 juli 1993 houdende vaststelling van enkele bepalingen ter uitvoering van Verordening (EEG) nr. 2913/92 van de Raad tot vaststelling van het communautair douanewetboek (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1662/1999 (4), inzonderheid op artikel 173, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: zĳn omschreven in de in bĳlage 26 van genoemde verordening opgenomen klasse-indeling. De toepassing van de regelen en maatstaven bepaald in voornoemde artikelen op de gegevens die overeenkom- stig het bepaalde in artikel 173, lid 2, van voornoemde verordening aan de Commissie zĳn medegedeeld, leidt ertoe voor de betrokken producten de eenheidswaarden vast te stellen die zĳn vermeld in de bĳlage bĳ de onderhavige verordening, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De eenheidswaarden bedoeld in artikel 173, lid 1, van Verorde- ning (EEG) nr. 2454/93 worden vastgesteld zoals in de in de bĳlage opgenomen lĳst vermeld. (1) In de artikelen 173 tot en met 177 van Verordening (EEG) nr. 2454/93 is bepaald dat de Commissie perio- dieke eenheidswaarden vaststelt voor de producten die Deze verordening treedt in werking op 18 februari 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 15 februari 2000. Voor de Commissie Erkki LIIKANEN Lid van de Commissie (1) PB L 302 van 19. 10. 1992, blz. 1. (2) PB L 119 van 7. 5. 1999, blz. 1. (3) PB L 253 van 11. 10. 1993, blz. 1. (4) PB L 197 van 29. 7. 1999, blz. 25. L 45/16 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 2. 2000 BĲLAGE Omschrĳving Bedrag van de eenheidswaarden/100 kg netto Rubriek Soort, variëteit, GN-code 1. 10 Nieuwe aardappelen (primeurs) 0701 90 50 1. 30 Uien (andere dan plantuitjes) 0703 10 19 1. 40 Knoflook 0703 20 00 1. 50 Prei ex 0703 90 00 1. 60 Bloemkool 0704 10 10 1. 70 Spruitjes 0704 20 00 1. 80 1. 90 Witte kool en rode kool 0704 90 10 Broccoli (L. ) Alef var. italica Plenck) (Brassica oleracea L. convar. botrytis ex 0704 90 90 1. 100 Chinese kool ex 0704 90 90 1. 110 Kropsla 0705 11 10 1. 120 Andĳvie ex 0705 29 00 1. 130 Wortelen ex 0706 10 00 1. 140 Radĳs ex 0706 90 90 1. 160 Erwten (Pisum sativum), peultjes daaronder begrepen 0708 10 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 48,92 290,88 413,02 25,14 149,48 212,25 97,16 577,67 820,25 56,25 334,44 474,89 55,28 328,68 466,70 59,69 354,90 503,93 45,53 270,71 384,39 105,95 629,95 894,48 108,31 644,00 914,43 673,18 320,91 1 973,51 345,95 164,92 1 014,19 1 336,91 637,31 3 919,30 774,01 368,97 2 269,10 760,67 362,61 2 229,99 821,35 391,54 2 407,89 626,51 298,66 1 836,68 1 457,90 694,99 4 274,01 1 490,42 710,49 4 369,33 152,67 907,73 1 288,92 2 100,79 1 001,45 6 158,69 21,82 129,74 184,22 54,55 324,37 460,58 90,43 537,65 763,43 300,25 143,13 880,22 750,69 357,86 2 200,74 1 244,30 593,16 3 647,80 95,68 38,53 30,02 49,17 19,80 15,43 190,02 76,52 59,62 110,01 44,30 34,51 108,12 43,54 33,92 116,74 47,01 36,63 89,05 35,86 27,94 207,22 83,44 65,01 211,84 85,30 66,46 298,60 120,24 93,68 42,68 17,18 13,39 106,70 42,97 33,47 176,86 71,22 55,49 364,22 94 726,39 16 288,61 107,81 8 139,95 9 808,00 187,17 48 680,15 8 370,76 55,40 4 183,14 5 040,36 723,31 188 121,80 32 348,36 214,11 16 165,53 19 478,19 418,77 108 914,22 18 728,27 123,96 9 359,13 11 277,01 411,55 107 037,01 18 405,48 121,82 9 197,82 11 082,64 444,38 115 575,96 19 873,79 131,54 9 931,58 11 966,77 338,96 88 158,37 15 159,21 100,33 7 575,55 9 127,95 788,78 205 147,81 35 276,05 233,48 17 628,60 21 241,07 806,37 209 722,83 36 062,75 238,69 18 021,73 21 714,77 1 136,60 295 610,34 50 831,48 336,44 25 402,15 30 607,59 162,45 42 249,41 7 264,97 48,08 3 630,54 4 374,52 406,15 105 632,82 18 164,02 120,22 9 077,15 10 937,26 673,21 175 090,12 30 107,50 199,27 15 045,70 18 128,89 353,70 2 103,00 2 986,11 4 867,01 2 320,12 14 268,20 691,78 278,56 217,03 2 633,22 117 764,25 779,45 684 857,73 58 850,65 70 910,38 17. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 45/17 Omschrĳving Bedrag van de eenheidswaarden/100 kg netto Rubriek Soort, variëteit, GN-code 1. 170 Bonen: 1. 170. 1 — Bonen (Vigna spp. , Phaseolus spp. ) ex 0708 20 00 1. 170. 2 — Bonen (Phaseolus spp. , vulgaris var. Compressus Savi) ex 0708 20 00 1. 180 Tuinbonen ex 0708 90 00 1. 190 Artisjokken 0709 10 00 1. 200 Asperges: 1. 200. 1 — Groene ex 0709 20 00 1. 200. 2 — Andere ex 0709 20 00 1. 210 Aubergines 0709 30 00 1. 220 Bleekselderĳ (Apium graveolens L. , var. Dulce (Mill. ) Pers. ) ex 0709 40 00 1. 230 Cantharellen 0709 51 30 1. 240 Niet-scherpsmakende pepers 0709 60 10 1. 250 Venkel 0709 90 50 1. 270 Bataten (bestemd voor menselĳke consumptie) aardappelen), (zoete geheel, vers 0714 20 10 2. 10 Kastanjes (Castanea spp. ), vers ex 0802 40 00 2. 30 Ananassen, vers ex 0804 30 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 161,69 961,34 1 365,03 2 224,84 1 060,59 6 522,36 206,51 1 227,85 1 743,46 2 841,64 1 354,62 8 330,59 157,74 937,88 1 331,72 2 170,55 1 034,71 6 363,22 — — — — — — 316,23 127,34 99,21 403,90 162,64 126,71 308,51 124,23 96,79 — — — 411,27 2 445,28 3 472,11 562,08 3 342,00 4 745,39 5 659,15 2 697,73 16 590,44 7 734,44 3 687,03 22 674,41 804,37 323,90 252,35 1 099,34 442,68 344,89 1 203,71 313 066,20 53 833,09 356,31 26 902,15 32 414,97 1 537,43 399 859,12 68 757,50 455,09 34 360,37 41 401,54 1 174,34 305 427,23 52 519,53 347,61 26 245,73 31 624,03 — — — — — — 3 061,79 136 931,08 906,31 796 322,41 68 428,94 82 451,47 4 184,60 187 145,83 93 522,89 1 238,67 112 687,70 1 088 346,19 183,20 1 089,25 1 546,65 2 520,86 1 201,70 7 390,18 358,30 144,28 112,41 1 363,87 354 720,60 60 995,74 403,72 30 481,57 36 727,88 79,10 470,33 667,83 1 088,48 518,88 3 191,01 154,71 62,30 48,54 588,91 153 164,77 26 337,34 174,32 13 161,63 15 858,73 1 699,80 10 106,55 14 350,56 23 389,76 11 149,96 68 569,76 3 324,52 1 338,70 1 043,00 12 654,67 565 948,41 282 822,92 3 745,87 340 779,30 3 291 271,75 182,70 1 086,27 1 542,42 2 513,97 1 198,42 7 369,99 73,55 437,31 620,95 1 012,07 482,46 2 967,00 45,61 271,19 385,07 627,62 299,19 1 839,95 176,48 1 049,30 1 489,93 2 428,42 1 157,63 7 119,19 85,26 506,96 719,84 1 173,26 559,29 3 439,53 357,32 143,89 112,10 143,85 57,93 45,13 89,21 35,92 27,99 345,16 138,99 108,29 166,76 67,15 52,32 1 360,14 353 751,11 60 829,03 402,61 30 398,26 36 627,50 547,57 142 412,66 24 488,47 162,08 12 237,69 14 745,45 339,57 88 315,60 15 186,25 100,51 7 589,07 9 144,22 1 313,86 341 712,93 58 759,02 388,91 29 363,80 35 381,06 634,77 165 093,74 28 388,58 187,90 14 186,70 17 093,86 L 45/18 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 2. 2000 Omschrĳving Bedrag van de eenheidswaarden/100 kg netto Rubriek Soort, variëteit, GN-code 2. 40 Advocaten, vers ex 0804 40 00 2. 50 Guaves en manga's, vers ex 0804 50 00 2. 60 Sinaasappelen, andere dan pomeransen (bittere oranjeappelen), vers: 2. 60. 1 — Bloedsinaasappelen en halfbloedsinaas- appelen 0805 10 10 2. 60. 2 — Navels, navelines, navelates, salustiana's, verna's, valencia lates, maltaises, shamoutis, ovalis, trovita, hamlins 0805 10 30 2. 60. 3 — Andere 0805 10 50 2. 70 Mandarĳnen (tangerines en satsuma's daaronder begrepen), vers; clementines, wilkings en derge- lĳke kruisingen van citrusvruchten, vers: 2. 70. 1 — Clementines 0805 20 10 2. 70. 2 — Monreales en satsuma's 0805 20 30 2. 70. 3 — Mandarĳnen en wilkings 0805 20 50 2. 70. 4 — Tangerines en andere ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 2. 85 Lemmetjes (Citrus aurantifolia), vers ex 0805 30 90 2. 90 Pompelmoezen en pomelo's of grapefruit, vers: 2. 90. 1 — Witte ex 0805 40 00 2. 90. 2 — Roze ex 0805 40 00 2. 100 Druiven voor tafelgebruik ex 0806 10 10 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 133,65 794,67 1 128,38 1 839,13 876,72 5 391,61 101,35 602,59 855,63 1 394,57 664,80 4 088,36 261,41 105,26 82,01 198,22 79,82 62,19 995,03 258 791,20 44 500,27 294,54 22 238,24 26 795,32 754,51 196 236,51 33 743,72 223,34 16 862,84 20 318,39 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 57,79 343,60 487,88 795,19 379,07 2 331,19 113,03 45,51 35,46 430,23 111 894,72 19 240,78 127,35 9 615,25 11 585,61 — — — — — — — — — — — — 66,19 393,52 558,77 910,74 434,15 2 669,92 154,08 916,11 1 300,81 2 120,17 1 010,69 6 215,53 38,14 226,75 321,97 56,45 335,63 476,58 524,78 250,16 1 538,45 776,76 370,29 2 277,18 164,66 979,00 1 390,11 2 265,72 1 080,08 6 642,23 — — — — — — 129,45 52,13 40,61 301,35 121,35 94,54 74,59 30,04 23,40 110,41 44,46 34,64 322,04 129,68 101,03 — — — — — — — — — — — — 492,74 128 153,39 22 036,53 145,85 11 012,37 13 269,04 1 147,09 298 338,35 51 300,57 339,55 25 636,57 30 890,05 283,92 73 843,92 12 697,78 84,04 6 345,50 7 645,82 420,26 109 301,86 18 794,93 124,40 9 392,44 11 317,15 1 225,84 318 819,63 54 822,41 362,86 27 396,55 33 010,68 17. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 45/19 Omschrĳving Bedrag van de eenheidswaarden/100 kg netto Rubriek Soort, variëteit, GN-code 2. 110 Watermeloenen 0807 11 00 2. 120 Andere meloenen: 2. 120. 1 — Amarillo, Cuper, Honey Dew (daaronder begrepen Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (daaronder begrepen Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro ex 0807 19 00 2. 120. 2 — Andere ex 0807 19 00 2. 140 Peren: 2. 140. 1 — Peren — Nashi (Pyrus pyrifolia) ex 0808 20 50 2. 140. 2 — Andere ex 0808 20 50 2. 150 Abrikozen ex 0809 10 00 2. 160 Kersen 0809 20 05 0809 20 95 2. 170 Perziken 0809 30 90 2. 180 Nectarines ex 0809 30 10 2. 190 Pruimen 0809 40 05 2. 200 Aardbeien 0810 10 00 2. 205 Frambozen 0810 20 10 2. 210 Blauwe bosbessen (vruchten van de Vaccinium myrtillus) 0810 40 30 2. 220 Kiwi's (Actinidia chinensis Planch. ) 0810 50 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 32,48 193,13 274,23 446,96 213,07 1 310,30 63,53 25,58 19,93 241,82 62 893,15 10 814,75 71,58 5 404,48 6 511,98 65,98 392,32 557,07 144,21 857,43 1 217,49 907,96 432,83 2 661,78 1 984,37 945,95 5 817,40 129,05 51,97 40,49 282,05 113,57 88,49 491,24 127 762,45 21 969,31 145,41 10 978,78 13 228,56 1 073,61 279 228,92 48 014,62 317,80 23 994,48 28 911,45 — — — — — — — — — — — — 335,44 1 994,44 2 831,96 4 615,76 2 200,35 13 531,64 377,09 2 242,06 3 183,56 5 188,83 2 473,53 15 211,66 246,05 1 462,97 2 077,31 3 385,78 1 614,01 9 925,79 223,64 1 329,69 1 888,06 3 077,32 1 466,97 9 021,51 139,60 830,02 1 178,57 1 920,93 915,71 5 631,42 237,63 1 412,88 2 006,18 3 269,84 1 558,74 9 585,92 — — — — — — 656,06 264,18 205,83 737,52 296,98 231,38 481,24 193,78 150,98 437,40 176,13 137,22 273,03 109,94 85,66 464,76 187,15 145,81 — — — — — — — — — — — — 2 497,29 111 684,95 739,21 649 503,57 55 812,62 67 249,80 2 807,34 125 551,18 830,99 730 142,63 62 742,03 75 599,20 1 831,82 476 426,98 81 923,68 542,23 40 939,94 49 329,40 1 664,94 433 022,39 74 460,07 492,83 37 210,13 44 835,27 1 039,29 270 301,74 46 479,55 307,64 23 227,35 27 987,13 1 769,10 460 113,32 79 118,48 523,66 39 538,09 47 640,28 1 035,65 6 157,70 8 743,48 14 250,86 6 793,42 41 778,03 2 025,56 815,64 635,47 7 710,21 344 819,73 172 317,69 2 282,27 207 629,22 2 005 298,41 1 413,31 8 403,17 11 931,89 19 447,60 9 270,72 57 012,88 2 764,20 1 113,07 867,21 10 521,83 470 562,36 235 155,40 3 114,53 283 343,70 2 736 554,40 163,06 969,51 1 376,63 2 243,75 1 069,60 6 577,82 318,92 128,42 100,05 1 213,95 315 728,19 54 290,83 359,34 27 130,90 32 690,59 L 45/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 2. 2000 Omschrĳving Bedrag van de eenheidswaarden/100 kg netto Rubriek Soort, variëteit, GN-code 2. 230 Granaatappels ex 0810 90 85 2. 240 Kaki-appels (daaronder begrepen Sharonvrucht) ex 0810 90 85 2. 250 Litchis ex 0810 90 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 87,32 519,17 737,18 1 201,52 572,77 3 522,40 118,30 703,39 998,76 143,79 854,91 1 213,91 1 627,87 776,01 4 772,28 1 978,53 943,17 5 800,28 170,78 68,77 53,58 231,38 93,17 72,59 281,22 113,24 88,23 650,07 169 071,22 29 072,53 192,42 14 528,49 17 505,69 880,73 229 064,23 39 388,58 260,70 19 683,76 23 717,38 1 070,45 278 407,16 47 873,32 316,86 23 923,86 28 826,36


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 341/2000 της Επιτροπής, της 15ης Φεβρουαρίου 2000, σχετικά με τον καθορισμό της ισοτιμίας που εφαρμόζεται σε ορισμένες άμεσες ενισχύσεις και μέτρα διαρθρωτικού ή περιβαλλοντικού χαρακτήρα

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
aid per hectare
environmental policy
exchange rate
structural policy

text: 16. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 43/19 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 341/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 15ης Φεβρουαρίου 2000 σχετικά µε τον καθορισµό της ισοτιµίας που εφαρµόζεται σε ορισµένες άµεσες ενισχύσεις και µέτρα διαρθρωτικού ή περιβαλλοντικού χαρακτήρα Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2799/98 του Συµβουλίου, της 15ης ∆εκεµβρίου 1998, για τη θέσπιση του γεωργονοµισµατικού καθεστώτος του ευρώ (1), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1410/1999 της Επιτροπής, της 29ης Ιουνίου 1999, για την τροποποίηση του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2808/98 περί λεπτοµερειών εφαρµογής του γεωργονοµισµατικού καθεστώτος του ευρώ στον γεωργικό τοµέα (2), και ιδίως το άρ- θρο 2, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) Σύµφωνα µε τις διατάξεις του άρθρου 42 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2342/1999 της Επιτροπής (3) για τον καθορισµό των λεπτοµερειών εφαρµογής της κοινής οργάνωσης αγοράς στον τοµέα του βοείου κρέατος που καθορίστηκε από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1254/1999 του Συµβουλίου (4), η ηµεροµηνία υποβολής της αιτήσεως αποτελεί τη γενε- σιουργό αιτία για τον καθορισµό του έτους καταλογισµού των πριµοδοτήσεων για τα ζώα που εµπίπτουν στα καθεστώτα των πριµοδοτήσεων στον τοµέα του κρέατος. Η µετατροπή σε εθνικό νόµισµα των πριµοδοτήσεων αυτών πραγµατοποιείται βάσει των διατάξεων του άρθρου 43 του εν λόγω κανονισµού, σύµφωνα µε το µέσο όρο που υπολο- γίζεται pro rata temporis των ισοτιµιών που εφαρµόζονται κατά τον µήνα ∆εκέµβριο του έτους που προηγείται του έτους καταλογισµού. Σύµφωνα µε το άρθρο 4 παράγραφος 2 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2808/98 της Επιτροπής, της 22ας ∆εκεµβρίου 1998, περί λεπτοµερειών εφαρµογής του γεωργονοµισµατι- κού καθεστώτος του ευρώ στο γεωργικό τοµέα (5), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1410/1999 η γενεσιουργός αιτία της ισοτιµίας για τα ποσά διαρθρωτικού ή περιβαλλοντικού χαρακτήρα είναι η 1η Ιανουαρίου του έτους κατά τη διάρκεια του οποίου λαµβά- νεται η απόφαση χορήγησης της ενίσχυσης. Σύµφωνα µε τους όρους του άρθρου 4 παράγραφος 3 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2808/98 η ισοτιµία που πρέπει να εφαρµοστεί είναι ο µέσος όρος ο οποίος υπολογίζεται pro rata tempo- ris των ισοτιµιών που εφαρµόζονται κατά τη διάρκεια του µηνός που χορηγείται της ηµεροµηνίας της γενεσιουργού αιτίας. Σύµφωνα µε το άρθρο 12 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 293/ 98 της Επιτροπής, της 4ης Φεβρουαρίου 1998, για τον καθορισµό των γενεσιουργών αιτίων στον τοµέα των οπω- ροκηπευτικών, στον τοµέα των µεταποιηµένων προϊόντων µε βάση τα οπωροκηπευτικά, τοµέα των ζωντανών φυτών και των προϊόντων της ανθοκοµίας, καθώς επίσης και για ορισµένα προϊόντα που απαριθµούνται στο εν µέρει στον (1) ΕΕ L 349 της 24. 12. 1998, σ. 1. (2) ΕΕ L 164 της 30. 6. 1999, σ. 53. (3) ΕΕ L 281 της 4. 11. 1999, σ. 30. (4) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 21. (5) ΕΕ L 349 της 24. 12. 1998, σ. 36. παράρτηµα Ι της συνθήκης και για την κατάργηση του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1445/63 (6), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1410/1999, η ισοτιµία που εφαρµόζεται για την µετατροπή κάθε χρόνο σε εθνικό νόµισµα του µέγιστου ποσού ανά εκτάριο ενίσχυσης για τη βελτίωση της ποιότητας και της εµπορίας στον τοµέα των καρπών µε κέλυφος και των χαρουπιών, που ορίζεται στο άρθρο 2 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 790/89 του Συµβουλίου (7), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1825/97 της Επιτροπής (8), είναι ίση µε τον µέσο όρο που υπολογίζεται pro rata temporis, των ισοτιµιών που εφαρµόζονται κατά τον µήνα που προηγείται της 1ης Ιανουαρίου της ετήσιας περιόδου αναφοράς, κατά την έννοια του άρθρου 19 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2159/89 της Επιτροπής (9), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1363/95 (10). Σύµφωνα µε το άρθρο 6 παράγραφος 2 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2700/93 της Επιτροπής, της 30ής Σεπτεµβρίου 1993, περί λεπτοµερών κανόνων εφαρµογής της πριµο- δότησης υπέρ των παραγωγών αιγοπροβείου κρέατος (11), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1410/1999, η ισοτιµία που πρέπει να εφαρµοστεί στο υπόλοιπο ποσό των πριµοδοτήσεων στον τοµέα του προ- βείου κρέατος είναι ίση µε τον µέσο όρο που υπολογίζεται pro rata temporis των ισοτιµιών που εφαρµόζονται κατά τη διάρκεια του µηνός που προηγείται της τελευταίας ηµέρας της περιόδου στο πλαίσιο της οποίας χορηγείται η πριµο- δότηση. Σύµφωνα µε το άρθρο 6 παράγραφος 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2700/93 η ισοτιµία που εφαρµόζεται στο ποσό της προκαταβολής των πριµοδοτήσεων στον τοµέα του προ- βείου κρέατος είναι ίση µε τον µέσο όρο που υπολογίζεται pro rata temporis των ισοτιµιών που εφαρµόζονται κατά τη διάρκεια του µηνός που προηγείται της πρώτης ηµέρας της περιόδου εµπορίας στο πλαίσιο της οποίας χορηγήθηκε η πριµοδότηση. (4) (5) ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Η ισοτιµία η οποία εφαρµόζεται: 1. — στα ποσά των πριµοδοτήσεων στον τοµέα του βοείου κρέατος που αναφέρεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1254/1999, — στα µέγιστα ποσά ανά εκτάριο της ενίσχυσης και της εµπορίας στον τοµέα των καρπών µε κέλυφος και των χαρουπιών, που ορίζεται στο άρθρο 2 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 790/89 και — στα ποσά περιβαλλοντικού ή διαρθρωτικού χαρακτήρα που αναφέρονται στο άρθρο 5 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2799/98, εµφαίνεται στο παράρτηµα Ι. (6) ΕΕ L 30 της 5. 2. 1998, σ. 16. (7) ΕΕ L 85 της 30. 3. 1989, σ. 6. (8) ΕΕ L 260 της 23. 9. 1997, σ. 9. (9) ΕΕ L 207 της 19. 7. 1989, σ. 19. (10) ΕΕ L 132 της 16. 6. 1995, σ. 8. (11) ΕΕ L 245 της 1. 10. 1993, σ. 99. L 43/20 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 16. 2. 2000 Η ισοτιµία που εφαρµόζεται στα ποσά της πριµοδότησης και στο υπόλοιπο που αναφέρεται στο άρθρο 5 2. παράγραφος 6 τέταρτο εδάφιο του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2467/98 του Συµβουλίου (1), και στο ποσό που αφαιρείται το οποίο αναφέρεται στο άρθρο 4 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 3493/90 του Συµβουλίου (2), εµφαίνεται στο παράρτηµα ΙΙ. Η ισοτιµία που εφαρµόζεται στο ποσό της προκαταβολής που αναφέρεται στο άρθρο 5 παράγραφος 6 3. δεύτερο εδάφιο του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2467/98 και στο ποσό που αφαιρείται το οποίο αναφέρεται στο άρθρο 4 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 3493/90 εµφαίνεται στο παράρτηµα ΙΙΙ. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει την έβδοµη ηµέρα από τη δηµοσίευσή του στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 15 Φεβρουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 312 της 20. 11. 1998, σ. 1. (2) ΕΕ L 337 της 4. 12. 1990, σ. 7. 16. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 43/21 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ I Ισοτιµία που αναφέρεται στην παράγραφο 1 του άρθρου 1 1 EUR = (µέσος όρος 1. 12. 1999 — 31. 12. 1999) 7,44023 ∆ανική κορώνα 329,655 Ελληνική δραχµή 8,58622 0,626674 Σουηδική κορώνα Λίρα στερλίνα ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II Ισοτιµία που αναφέρεται στην παράγραφο 2 του άρθρου 1 1 EUR = (µέσος όρος 2. 12. 1999 — 1. 1. 2000) 7,44036 ∆ανική κορώνα 329,705 Ελληνική δραχµή 8,58643 0,626326 Σουηδική κορώνα Λίρα στερλίνα ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ III Ισοτιµία που αναφέρεται στην παράγραφο 3 του άρθρου 1 1 EUR = (µέσος όρος 31. 12. 1999 — 2. 1. 2000) 7,44048 ∆ανική κορώνα 329,762 Ελληνική δραχµή 8,58502 0,626045 Σουηδική κορώνα Λίρα στερλίνα


title: Oikaistaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/25/EY, annettu 16 päivänä kesäkuuta 1994, huviveneitä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä (EYVL L 164, 30.6.1994)

eurovoc_concepts:
European standard
approximation of laws
free movement of goods
pleasure craft
safety standard
technical specification

text: 15. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 41/21 Oikaistaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/25/EY, annettu 16 päivänä kesäkuuta 1994, huvive- neitä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 164, 30. kesäkuuta 1994) Oikaistaan liite I seuraavasti: ”LIITE I HUVIVENEIDEN SUUNNITTELUUN JA RAKENTAMISEEN LIITTYVÄT OLENNAISET TURVALLISUUSVAATI- MUKSET 1 VENEIDEN SUUNNITTELULUOKAT Suunnitteluluokka Tuulen voimakkuus (boforia) Merkitsevä aallon korkeus (H 1/3, metriä) A–’Valtameri’ B–’Avomeri’ C–’Ranniko’ D–’Suojaisat vedet’ Määritelmät yli 8 enintään 8 enintään 6 enintään 4 yli 4 enintään 4 enintään 2 enintään 0,5 A. ’VALTAMERI’: suunniteltu pitkille matkoille, joiden aikana tuulen voimakkuus saattaa olla enemmän kuin 8 boforia ja aaltojen merkitsevä korkeus olla suurempi kuin 4 metriä ja joiden aikana nämä veneet ovat suureksi osaksi omavaraisia. B. ’AVOMERI’: suunniteltu lähivesillä tapahtuville matkoille, joiden aikana tuulen voimakkuus on enintään 8 boforia ja aaltojen merkitsevä korkeus enintään 4 metriä. C. järvillä ja joilla tapahtuville ’RANNIKKO’: suunniteltu rannikon läheisyydessä, suurilla lahdilla, matkoille, joiden aikana tuulen voimakkuus on enintään 6 boforia ja aaltojen merkitsevä korkeus enintään 2 metriä. joensuistoilla, D. ’SUOJAISET VEDET’: suunniteltu pienillä järvillä, joilla ja kanavilla tapahtuville matkoille, joiden aikana tuulen voimakkuus on enintään 4 boforia ja aaltojen merkitsevä korkeus enintään 0,5 metriä. Kunkin luokan veneiden on oltava siten suunniteltuja ja rakennettuja, että ne kestävät nämä raja-arvot vakavuuden, kelluvuuden ja muiden liitteessä I lueteltujen asianmukaisten olennaisten vaatimusten osalta ja siten, että niillä on hyvät ohjausominaisuudet. 2 YLEISET VAATIMUKSET Huviveneiden ja liitteessä II tarkoitettujen varusteiden on oltava näiden olennaisten vaatimusten mukaisia siinä määrin kuin vaatimukset koskevat niitä. 2. 1 Rungon merkintäjärjestelmä Kukin vene on merkittävä rungon tunnusnumerolla, jossa on seuraavat tiedot: — valmistajan tunnus; — valmistusmaa; — yksittäinen sarjanumero; — valmistusvuosi; — vuosimalli. Sovellettava yhdenmukaistettu standardi sisältää vaatimusten yksityiskohdat. 2. 2 Valmistajan kilpi Kussakin veneessä on oltava pysyvästi kiinnitetty, rungon tunnusnumerosta erillään oleva kilpi, jossa on seuraavat tiedot: — valmistajan nimi; — CE-merkintä (liite IV); — edellä 1 kohdassa tarkoitettu veneen suunnitteluluokka; — 3. 6 alakohdassa tarkoitettu valmistajan suositus suurimmasta sallitusta kuormasta; — valmistajan suositus matkustajamäärästä, jonka vene on suunniteltu kuljettamaan. L 41/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 2. 2000 2. 3 Laidan yli putoamisen ehkäiseminen ja veneeseen uudelleen nouseminen Suunnitteluluokan mukaan vene on suunniteltava niin, että laidan yli putoamisen vaara on mahdollisimman pieni ja veneeseen uudelleen nouseminen mahdollisimman helppoa. 2. 4 Näkyvyys pääasiallisesta ohjauspaikasta Moottoriveneissä ohjaajalla on pääasiallisesta ohjauspaikasta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa (nopeus ja kuorma) oltava hyvä 360 ° näkyvyys. 2. 5 Omistajan käsikirja Kussakin veneessä on oltava omistajan käsikirja, joka on laadittu sen jäsenvaltion, jossa vene saatetaan markkinoille, perustamissopimuksen mukaisesti päättämällä yhdellä tai useammalla yhteisön virallisella kielellä. Käsikirjassa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tulipalon ja veneen vedellä täyttymisen vaaraan, ja sen on sisällettävä 2. 2, 3. 6 ja 4 kohdassa luetellut tiedot sekä tieto veneen omapainosta kilogrammoina. 3 RAKENTEESEEN, LUJUUTEEN JA TIIVIYTEEN LIITTYVÄT VAATIMUKSET 3. 1 Rakenne Materiaalivalintojen ja niiden yhdistelmien sekä veneen rakenneominaisuuksien on taattava veneen kaikkinainen riittävä lujuus. Erityistä huomiota on kiinnitettävä 1 kohdassa tarkoitettuihin suunnitteluluokkiin ja 3. 6 alakohdassa tarkoitettuun valmistajan suositukseen suurimmasta sallitusta kuormasta. 3. 2 Vakavuus ja varalaita Veneellä on oltava riittävä vakavuus ja varalaita ottaen huomioon sen 1 kohdassa tarkoitettu suunnitteluluokka ja 3. 6 alakohdassa tarkoitettu valmistajan suositus suurimmasta sallitusta kuormasta. 3. 3 Kelluvuus Runko on rakennettava tavalla, joka takaa veneelle 1 kohdassa tarkoitetun suunnitteluluokan ja 3. 6 alakohdassa tarkoitetun valmistajan suurimmasta sallitusta kuormasta antaman suosituksen mukaiset kelluntaominaisuudet. Kaikki monirunkoiset asuttavat veneet on suunniteltava siten, että niiden kelluvuus on riittävä pitämään ne pinnalla jos ne kääntyvät ylösalaisin. joiden pituus on alle 6 metriä ja jotka ovat alttiit vedellä täyttymiselle kun niitä käytetään niiden Veneet, suunnitteluluokan mukaisesti, on varustettava tarpeellisella kelluntakyvyllä, joka takaa niiden pysymisen pinnalla vedellä täyttyneinä. 3. 4 Rungon, kannen ja kansirakenteiden aukot Rungossa, kannessa (tai kansissa) ja kansirakenteissa olevat aukot eivät saa huonontaa veneen rakenteellista lujuutta tai sen säätiiviyttä, kun ne ovat suljettuina. Ikkunoiden, valoventtiilien, ovien ja kansiluukkujen on kestettävä vedenpaine, kohdistuu, sekä kannella liikkuvien henkilöiden painon aiheuttama pistekuormitus. joka niihin todennäköisesti Jäljempänä 3. 6 alakohdassa tarkoitettua valmistajan suositusta suurimmasta sallitusta kuormasta vastaavat rungon läpiviennit, joiden tarkoituksena on mahdollistaa veden pääsy runkoon tai ulos rungosta vesirajan alapuolella, on varustettava sulkulaitteilla, joihin pääsee helposti käsiksi. 3. 5 Vedellä täyttyminen Kaikki veneet on suunniteltava niin, että uppoamisvaara on mahdollisimman pieni. Erityistä huomiota on tarvittaessa kiinnitettävä: — ohjaamoon ja istuinkaukaloihin sekä muihin kaukaloihin, joiden olisi oltava itsetyhjentyviä tai varustettuja jollakin muulla menetelmällä, jolla estetään veden pääsy veneen sisätiloihin; — tuuletuslaitteisiin; — veden poistamiseen pumpuilla tai muulla tavalla. 3. 6 Valmistajan suositus suurimmasta sallitusta kuormasta Valmistajan suosittelema suurin sallittu kuorma (polttoaine, vesi, muona, varusteet, henkilöt (kilogrammoina)), jota varten vene on suunniteltu siten kuin on ilmoitettu valmistajan kilvessä, määritetään suunnitteluluokan (1 kohta), vakavuuden ja varalaidan (3. 2 alakohta) sekä kelluvuuden (3. 3 alakohta) mukaan. 3. 7 Pelastuslauttojen säilytys Kaikissa A ja B luokan veneissä sekä sellaisissa C ja D luokan veneissä, joiden pituus on yli 6 metriä, on oltava yksi tai useampi säilytyspaikka pelastuslautoille, joissa on riittävästi tilaa sille henkilömäärälle, jonka vene on valmistajan suosituksen mukaan suunniteltu kuljettamaan. Tähän paikkaan tai näihin paikkoihin on oltava helppo pääsy kaikkina aikoina. 15. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 41/23 3. 8 Poistumistie Kaikissa yli 12 metriä pitkissä asuttavissa monirunkoisissa veneissä on oltava toimiva poistumistie veneen ylösalaisin kääntymisen varalta. Kaikissa asuttavissa veneissä on oltava toimiva poistumistie tulipalon varalta. 3. 9 Ankkurointi, kiinnittäminen ja hinaaminen Kaikki veneet, ottaen huomioon niiden suunnitteluluokka ja ominaisuudet, on varustettava yhdellä tai useammalla joiden avulla ne voidaan turvallisesti ankkuroida, kiinnittää tai hinata. kiinnityskohdalla tai muilla varusteilla, 4 OHJAUSOMINAISUUDET Valmistajan on varmistettava, että veneen ohjausominaisuudet ovat tyydyttävät, jos siinä on voimakkain moottori, jota varten vene on suunniteltu ja rakennettu. Kaikkien huviveneiden moottorien suurin nimellisteho on ilmoitet- tava omistajan käsikirjassa yhdenmukaistetun standardin mukaisesti. 5 VARUSTEISIIN JA NIIDEN ASENNUKSEEN LIITTYVÄT VAATIMUKSET 5. 1 Koneet ja moottoritilat 5. 1. 1 Sisämoottorit Kaikki sisämoottorit on sijoitettava suljettuun tilaan erilleen asuintiloista sekä asennettava niin, että asuintiloihin kohdistuva tulipalon tai tulipalon leviämisen vaara sekä myrkyllisiin kaasuihin, kuumuuteen, meluun tai tärinään liittyvä vaara on mahdollisimman pieni. Koneen niihin osiin ja tarvikkeisiin, jotka tarvitsevat usein toistuvaa tarkastusta ja/tai huoltoa, on päästävä helposti käsiksi. Moottoritilojen sisäpuolella käytettyjen eristeiden on oltava palamattomia. 5. 1. 2 Tuuletus Moottoritilan on oltava tuuletettu. Vaarallinen veden pääsy moottoritilaan tuuletusaukkojen kautta on estettävä. 5. 1. 3 Suojaamattomat osat Jos moottori ei ole kotelon tai oman kuorensa suojassa, on se varustettava tehokkailla suojilla, jotka estävät pääsyn suojaamattomiin liikkuviin tai kuumiin osiin, jotka saattavat aiheuttaa henkilövahingon. 5. 1. 4 Ulkolaitamoottorin käynnistäminen Kaikki veneet, joissa on ulkolaitamoottori, on varustettava laitteella, joka estää moottorin käynnistämisen vaihteen ollessa päällä, paitsi: a) jos moottorin tuottama staattinen työntövoima on vähemmän kuin 500 newtonia (N); b) jos moottori on varustettu tehon rajoittimella, joka rajoittaa työntövoiman 500 newtoniin (N) moottorin käynnistyessä. 5. 2 Polttoainejärjestelmä 5. 2. 1 Yleistä Asennukset ja laitteet polttoaineen täyttää, varastointia, tuuletusta sekä syöttöä varten on suunniteltava ja asennet- tava siten, että tulipalo- ja räjähdysvaara on mahdollisimman pieni. 5. 2. 2 Polttoainesäiliöt ja -letkut on kiinnitettävä ja pidettävä erillään tai suojattava kaikilta huomattavilta Polttoainesäiliöt, -putket lämpölähteiltä. Säiliöiden materiaali ja rakenne on määritettävä niiden tilavuuden ja polttoainetyypin mukaisesti. Kaikkien tankkitilojen on oltava tuuletettuja. Nestemäiset polttoaineet, joiden syttymispiste on alle 55 °C, on pidettävä säiliöissä, jotka eivät muodosta rungon osaa ja jotka ovat: a) eristettyjä moottoritilasta ja kaikista muista kipinälähteistä; b) erillään veneen asuintiloista. Nestemäisiä polttoaineita, runkoa. 5. 3 Sähköjärjestelmä joiden syttymispiste on 55 °C tai enemmän, voidaan pitää säiliöissä, jotka ovat osa Sähköjärjestelmä on suunniteltava ja asennettava siten, että varmistetaan veneen moitteeton toiminta tavanomai- sissa käyttöolosuhteissa ja minimoidaan tulipalon ja sähköiskun vaarat. L 41/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 2. 2000 Huomiota on kiinnitettävä siihen, että kaikki akkukäyttöiset virtapiirit moottorin käynnistyspiiriä lukuun ottamatta suojataan ylikuormitukselta ja oikosuluilta. Akuista mahdollisesti purkautuvien kaasujen kerääntymisen estämiseksi on varmistettava ilmastointi. Akut on kiinnitettävä tukevasti ja ne on suojattava vedeltä. 5. 4 Ohjausjärjestelmä 5. 4. 1 Yleistä Ohjausjärjestelmä on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että ohjausvoimien siirtokyky säilyy ennalta odotettavissa olevissa toimintaolosuhteissa. 5. 4. 2 Varajärjestelmät Purjeveneet ja yhdellä sisämoottorilla varustetut veneet, varustettava varajärjestelmällä, joka tekee mahdolliseksi veneen ohjaamisen alhaisella nopeudella. joissa on kauko-ohjattava peräsinohjausjärjestelmä, on 5. 5 Kaasulaitteet Talouskäyttöön tarkoitettujen kaasulaitteiden on oltava höyrystyvää tyyppiä ja ne on suunniteltava ja asennettava siten, että estetään vuodot ja räjähdysvaara ja että on mahdollista tarkastaa niiden tiiviys. Materiaalien ja varusteiden on sovelluttava käytettyyn kaasuun ja ne on suunniteltava kestämään meriympäristölle tyypillisiä rasituksia ja altistuksia. Kukin laite on varustettava jokaisessa polttimessa toimivalla liekinvarmistimella. Kussakin kaasulaitteessa on oltava erillinen kaasun jakelujärjestelmä ja kukin laite on varustettava erillisellä sulkulaitteella. On varmistettava riittävä ilmastointi vuotojen ja palamistuotteiden varalta. joissa on kiinteästi asennettu kaasulaite, on varustettava suljetulla tilalla, Kaikki veneet, jossa säilytetään kaikki kaasupullot. Tilan on oltava eristetty veneen asuintiloista siten, että sinne on pääsy ainoastaan ulkokautta ja että sillä on tuuletus ulkoilmaan, jotta kaikki kaasut poistuvat veneestä. Kaikki kiinteät kaasulaitteet on koekäytettävä asentamisen jälkeen. 5. 6 Palontorjunta 5. 6. 1 Yleistä Asennettujen laitteiden ja veneen sisustuksen osalta on otettava huomioon tulipalon ja tulipalon leviämisen vaara. Erityistä huomiota on kiinnitettävä sellaisten laitteiden ympäristöön, joissa on avoin liekki; kuumiin alueisiin tai moottoreihin ja apumoottoreihin; öljyn ja polttoaineen ylivuotoihin; suojaamattomiin öljy- ja polttoaineputkiin; lisäksi on vältettävä asentamasta sähköjohtoja koneiden kuumien alueiden yläpuolelle. 5. 6. 2 Palontorjuntavälineet Veneet on varustettava tulipalon vaaraan nähden tarkoituksenmukaisilla palontorjuntavälineillä. Bensiinimoottori- tilat on suojattava sammutusjärjestelmällä, jota käytettäessä moottoritiloja ei tarvitse avata palon sattuessa. Jos veneessä on kannettavia sammuttimia, ne on asennettava helppopääsyiseen paikkaan; yksi sammuttimista on sijoitettava siten, että se on helposti saatavilla veneen pääasiallisesta ohjauspaikasta käsin. 5. 7 Kulkuvalot Jos merenkulkuvalot on asennettu, niiden on oltava vuoden 1972 COLREGin tai CEVNIn määräysten mukaiset. 5. 8 Päästöjen torjunta Veneet on rakennettava siten, että estetään saastuttavien aineiden (öljyn, polttoaineen jne. ) vahingossa tapahtuvat päästöt. Veneet, joissa on WC, on varustettava joko a) käymäläjätevesisäiliöllä; tai b) järjestelmällä, joka sallii käymäläjäteveden varastoimisen alueilla, joilla käymäläjäteveden päästöjä on rajoitettu. Lisäksi kaikki käymäläjätevedelle tarkoitetut rungon läpiviennit on varustettava venttiileillä, jotka voidaan suljettuina sinetöidä. ”


title: Manual sobre registros de empresas con fines estadísticos, Volumen 2. Recommendaciones metodológicas: Edición 1999.

eurovoc_concepts:
European undertaking
directory
statistical method


title: Förslag rådets beslut om förlängning av giltighetstiden för beslut 91/482/EEG om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen

eurovoc_concepts:
association agreement (EU)
international affairs
overseas countries and territories

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 15. 2. 2000 KOM(2000) 156 slutlig Förslag RÅDETS BESLUT om förlängning av giltighetstiden för beslut 91/482/EEG om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Det nu gällande beslutet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen upphör att gälla den 29 februari 2000. Sedan början av 1999 förbereds ett nytt beslut av rådet (som ett led i detta arbete har kommissionen givit ut meddelandet KOM (1999) 163 slutlig av den 20 maj 1999). Kommissionen kommer emellertid inte att kunna anta sitt förslag i sådan tid att rådet har möjlighet att fatta sitt beslut före den 1 mars 2000. För att det inte skall uppstå ett rättsligt tomrum som är oförenligt med artikel 187 i fördraget föreslår kommissionen att giltighetstiden för det nu gällande beslutet om associering förlängs med högst ett år. 2 Förslag RÅDETS BESLUT om förlängning av giltighetstiden för beslut 91/482/EEG om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 187 i detta, med beaktande av kommissionens förslag och av följande skäl: (1) I avvaktan på att ett nytt beslut av rådet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska ekonomiska gemenskapen träder i kraft bör giltighetstiden för tillämpliga bestämmelser inom ramen för beslut 91/482/EEG1, ändrat genom beslut 97/803/EG2, förlängas fram till det nya beslutets ikraftträdande, dock längst till och med den 28 februari 2001. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 240. 1 i beslut 91/482/EEG skall ersättas med följande : " Detta beslut skall gälla fram till och med den 28 februari 2001 ". Artikel 1 Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 2 Det skall tillämpas från och med den 29 februari 2000. Utfärdat i Bryssel den 1 2 EGT L 263, 19. 9. 1991, s. 1. EGT L 329, 29. 11. 1997, s. 50. På rådets vägnar Ordförande 3


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0384/00 υποβολή: María Rodríguez Ramos (PSE) προς την Επιτροπή. Η κατάσταση του περιβάλλοντος στο φυσικό πάρκο του Μονκάγιο.

eurovoc_concepts:
Aragon
Council of the European Union
EU law
EU programme
Spain
application of EU law
directive (EU)
energy transport
environmental impact
frontier region
interpretation of the law
national implementing measure
power plant
protection of animal life
retroactivity of a law
town and country planning
wind energy

text: 26. 1. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 26 E/35 Se apa·nthsh· thw se grapte·w ervth·seiw P-1537/99 kai E-1561/99 (1), h Epitroph· parei·xe h·dh sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy ton ariumo· tvn skafv·n poy pre·pei na lamba·nontai ypo·ch gia ka·ue kra·tow me·low gia ta e·th 1995 e·vw 1997, kauv·w kai ton ariumo· tvn egkekrime·nvn skafv·n gia ta e·th 1998 kai 1999. (cid:211)pvw e·xei h·dh anafe·rei sthn apa·nthsh· thw sthn grapth· erv·thsh E-2484/99 toy k. Ortuondo Larrea (2), h Epitroph· den mporei· na dhmosiey·sei ton onomastiko· kata·logo tvn en lo·gv skafv·n dyna·mei tvn diata·jevn toy a·ruroy 37 toy kanonismoy· (EOK) ariu. 2847/93 toy Symboyli·oy thw 12hw Oktvbri·oy 1993, poy ue·tei se isxy· kauestv·w ele·gxoy sthn koinh· alieytikh· politikh· (3), oi opoi·ew apaitoy·n ta stoixei·a poy sylle·gontai sta plai·sia toy paro·ntow kanonismoy· na tygxa·noyn empisteytikh·w metaxei·rishw. Oi elegktike·w arxe·w ka·ue sxetikoy· kra·toyw me·loyw diaue·toyn aparai·thtew plhrofori·ew gia thn ejasfa·lish thw th·rhshw toy kanonismoy· (EK) ariu. 1239/98. (1) (2) (3) EE C 170 E thw 20. 6. 2000, sel. 34. EE C 225 E thw 8. 8. 2000, sel. 145. EE L 261 thw 20. 10. 1993. (2001/C 26 E/048) GRAPTH ERVTHSH E-0384/00 ypobolh·: María Rodríguez Ramos (PSE) prow thn Epitroph· (15 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: H kata·stash toy periba·llontow sto fysiko· pa·rko toy Monka·gio To Monka·gio, fysiko· pa·rko thw Ayto·nomhw Koino·thtaw thw Aragoni·aw, metatre·petai baumiai·a se «hlektriko· pa·rko», vw prow thn pleyra· toy prow th So·ria. H pauhtikh· sta·sh thw Dioi·khshw epe·trece thn egkata·stash 6 aiolikv·n pa·rkvn, 31 xiliome·trvn hlektrikv·n grammv·n kai deka·dvn xiliome·trvn grammv·n 22 kiloba·t me toyw sxetikoy·w ypostaumoy·w. To periballontiko· endiafe·ron thw perioxh·w ayth·w e·xei anagnvrisuei· se koinotiko· epi·pedo, dedome·noy o·ti ypa·rxei e·na sxe·dio toy progra·mmatow LIFE prostasi·aw toy pvgvnofo·roy gypaetoy·, o opoi·ow diabioi· kai sth zv·nh thw So·ria. H dh·lvsh periballontikv·n epiptv·sevn (1) thw opoi·aw h mele·th periballontikv·n epiptv·sevn den ei·xe anakoinvuei· sthn EE C kai L thw 9hw Ioyli·oy 1998, a·llaje monomerv·w rizika· apo· thn kybe·rnhsh thw Kasti·llhw kai Leo·n, xvri·w akro·ash h· enhme·rvsh tvn enistame·nvn, pra·gma poy proka·lese thn allagh· xrh·shw, xvri·w prohgoy·meno apoxarakthrismo·, thw Cañada Real (basilikoy· faraggioy·) stiw paryfe·w toy Monka·gio me thn egkata·stash tvn proanaferueisv·n hlektrikv·n grammv·n, ue·tontaw se sobaro· ki·ndyno th bivsimo·thta toy progra·mmatow LIFE sthn perioxh·. Kata· tvn anvte·rv paratypiv·n ypeblh·uhsan perisso·terew apo· 1500 anafore·w kai ekkremei· prosfygh· gia dioikhtikh· ry·umish. Mporei· na anafe·rei h Epitroph· ea·n e·xei metaferuei· oruv·w apo· pleyra·w toy ispanikoy· kra·toyw h Odhgi·a 85/337/EOK (2), teleytai·a tropopoi·hsh thw opoi·aw ei·nai h Odhgi·a 97/11/EK (3) toy Symboyli·oy sxetika· me thn ajiolo·ghsh tvn periballontikv·n epiptv·sevn sygkekrime·nvn dhmo·sivn kai idivtikv·n programma·tvn; Se peri·ptvsh tropopoih·sevn h·dh egkekrime·nhw dhlv·sevw periballontikv·n epiptv·sevn, h oruh· efarmogh·w thw en lo·gv Odhgi·aw ua epe·bale thn kata·uesh ne·oy fake·loy apo· thn fa·sh kata· thn opoi·a pragmatopoih·uhkan oi sxetike·w tropopoih·seiw; To pro·gramma LIFE (prostasi·a toy pvgvnofo·roy gypaetoy·, sth zv·nh toy Monka·gio thw Aragoni·aw) epitre·pei th lh·ch me·trvn prostasi·aw tvn pthnv·n aytv·n stiw o·morew zv·new, molono·ti anh·koyn se a·llew Ayto·nomew Koino·thtew; Proble·petai ka·poio me·tro to opoi·o na ypoxrev·nei tiw anado·xoyw etairei·ew na apokatasth·soyn tiw mh aparai·thtew alloiv·seiw poy eph·luan sto periba·llon, me·xriw o·toy lhfuoy·n apofa·seiw epi· tvn dioikhtikv·n prosfygv·n poy e·xoyn katateuei·; (1) Dh·lvsh poy dhmosiey·uhke sthn EE Ckai L thw 6. 11. 1998. (2) (3) EE L 175 thw 5. 7. 1985, sel. 40. EE L 73 thw 14. 3. 1997, sel. 5. C 26 E/36 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 26. 1. 2001 Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (6 Aprili·oy 2000) Sxetika· me thn odhgi·a 85/337/EOK toy Symboyli·oy, thw 27hw Ioyni·oy 1985, gia thn ekti·mhsh tvn epiptv·sevn orisme·nvn sxedi·vn dhmosi·vn kai idivtikv·n e·rgvn sto periba·llon, shmeiv·netai o·ti h Epitroph· e·xei kinh·sei diadikasi·a para·bashw kata· thw Ispani·aw gia esfalme·nh metafora· thw odhgi·aw sto esvteriko· di·kaio thw Ispani·aw. H Epitroph· ype·bale prosfygh· gia to lo·go ayto· sto Dikasth·rio tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn (1). H odhgi·a 97/11/EK toy Symboyli·oy, thw 3hw Marti·oy 1997, h opoi·a tropopoiei· thn odhgi·a 85/337/EOK, proble·pei sto a·ruro 3 o·ti ta kra·th me·lh ofei·loyn na symmorfvuoy·n prow thn odhgi·a to argo·tero e·vw tiw 14 Marti·oy 1999. Shmeiv·netai o·ti h Epitroph· parakoloyuei· pa·ntote ea·n koinopoioy·ntai ta eunika· me·tra ekte·leshw ento·w tvn kauorisme·nvn prouesmiv·n, sy·mfvna me to a·ruro 226 (prv·hn a·ruro 169) thw synuh·khw EK. Gia thn odhgi·a 97/11/EK diabiba·suhke aitiologhme·nh gnv·mh sthn Ispani·a. To e·rgo poy anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy sxeti·zetai me biomhxanike·w egkata- sta·seiw hlektroparagvgh·w h· me egkatasta·seiw metafora·w hlektrikh·w ene·rgeiaw me enae·riew gramme·w. Ayta· ta ei·dh tvn e·rgvn perilamba·nontai sto Para·rthma II thw odhgi·aw 85/337/EOK. Sy·mfvna me o·sa ori·zei to a·ruro 4 para·grafow 2, ta e·rga poy ypa·gontai sto Para·rthma pre·pei na ypoba·llontai se diadikasi·a ekti·mhshw tvn periballontikv·n toyw epiptv·sevn efo·son to endiafero·meno kra·tow me·low kri·nei o·ti to epiba·lloyn ta xarakthristika· toyw. Shmeiv·netai o·ti sth dedome·nh peri·ptvsh fai·netai na e·xei pragmatopoihuei· h sxetikh· ekti·mhsh. Kata· ta a·lla, h Epitroph· den ei·nai se ue·sh na kauori·sei me ba·sh mo·non tiw plhrofori·ew poy diabi·base to Ajio·timo Me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy ea·n oi metabole·w poy eph·luan sto e·rgo pre·pei na ypoblhuoy·n se ekti·mhsh tvn epiptv·sev·n toyw. To geneiofo·ro gera·ki anh·kei sta prostateyo·mena ei·dh thw odhgi·aw 92/43/EOK (2) toy Symboyli·oy, thw 21hw Mai(cid:138)oy 1992, gia th diath·rhsh tvn fysikv·n endiaithma·tvn kai thw a·griaw pani·daw kai xlvri·daw. (cid:201)na e·rgo LIFE afora· eidika· thn prostasi·a tvn geneiofo·rvn gerakiv·n sthn perioxh· Moncayo thw Aragvni·aw, Ayto·nomh Koino·thta thw Aragvni·aw. H epaneisagvgh· aytoy· toy ei·doyw sthn perioxh· ei·nai poly· shmantikh· gia thn epaneisagvgh· toy ei·doyw stiw a·llew oreine·w perioxe·w thw Ispani·aw. H Epitroph·, ypo· thn idio·thta· thw vw uematofy·laka tvn Synuhkv·n, ua la·bei oy·tvw h· a·llvw o·la ta anagkai·a me·tra gia na ejasfali·sei thn th·rhsh toy koinotikoy· dikai·oy sth dedome·nh peri·ptvsh. (1) Ypo·uesh C-474/99. (2) EE L 206 thw 22. 7. 1992. (2001/C 26 E/049) GRAPTH ERVTHSH E-0388/00 ypobolh·: Ilda Figueiredo (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (15 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Genetike·w analy·seiw stiw opoi·ew ypo·keintai oi metana·stew sthn Elbeti·a To thleoptiko· pro·gramma «Mise au Point» thw gallo·fvnhw elbetikh·w thleo·rashw TSR, gnvstopoi·hse thn perasme·nh Kyriakh· thn y·parjh eno·w nomosxedi·oy poy h·dh bri·sketai sta xe·ria thw omospondiakh·w symboy·loy Ruth Metzler. Sy·mfvna me thn ekpomph·, to en lo·gv nomosxe·dio proble·pei pvw oi ypoch·fioi metana·stew poy epikaloy·ntai to dikai·vma thw oikogeneiakh·w syne·nvshw ua ypo·keintai mellontika· se analy·seiw genetikoy· xarakth·ra poy aposkopoy·n sthn epalh·ueysh toy ba·simoy tvn isxyrismv·n toyw. Lamba·nontaw ypo·ch to gegono·w o·ti ypa·rxei symfvni·a metajy· Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw kai Elbetikh·w Synomospon- di·aw: 1. Me poio tro·po skopey·ei h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh na antidra·sei e·nanti se ayta· ta anhsyxhtika· dei·gmata jeno·foboy xarakth·ra ta opoi·a, sthn prokeime·nh peri·ptvsh, parape·mpoyn se nazistike·w praktike·w; 2. Ti· skopey·ei na pra·jei h Epitroph·, e·xontaw ypo·ch o·ti polya·riumoi je·noi poli·tew, ana·mesa stoyw opoi·oyw kai poli·tew poy kata·gontai apo· dia·fora kra·th me·lh, zoyn kai erga·zontai sth xv·ra ayth·;