title: Komission asetus (EY) N:o 347/2000, annettu 15 päivänä helmikuuta 2000, tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

formats: pdf print

text: L 43/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 2. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 347/2000, annettu 15 päivänä helmikuuta 2000, tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komis- sion asetuksen (EY) N:o 1249/96 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2519/98 (4), ja erityi- sesti sen 2 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklassa säädetään, että tuotaessa mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitet- tuja tuotteita kannetaan yhteisen tullitariffin mukaiset tullit; kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuot- teiden osalta tuontitulli on kuitenkin yhtä suuri kuin näiden tuotteiden interventiohinta tuonnin tapahtuessa korotettuna 55 prosentilla, josta on vähennetty kyseessä olevaan toimitukseen sovellettava cif-tuotantohinta; tuontitulli ei saa kuitenkaan ylittää yhteisen tullitariffin mukaista tullimaksua. (2) Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 3 kohdan mukaan cif-tuontihinnat lasketaan kyseessä olevan tuot- teen edustavien maailmanmarkkinahintojen perusteella. (3) (4) (5) (6) Asetuksessa (EY) N:o 1249/96 vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevat yksityiskoh- taiset säännöt vilja-alan tuontitullien osalta. Tuontitulleja sovelletaan uusien tullien vahvistamisen voimaantuloon asti; ne jäävät myös voimaan, jos seuraavaa kausittaista vahvistamista edeltävien kahden viikon aikana ei ole käytettävissä asetuksen (EY) N:o 1249/96 liitteessä II tarkoitetun viitepörssin noteerausta. Tuontitullĳärjestelmän moitteettoman toiminnan vuoksi olisi tullien laskemisessa käytettävä kelluvien valuuttojen osalta viiteajanjakson aikana edustavia markkinakursseja. Asetuksen (EY) N:o 1249/96 soveltamisesta seuraa, että tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteen mukai- sesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 2 kohdassa tarkoi- tetut tuontitullit vilja-alalla vahvistetaan tämän asetuksen liit- teessä I liitteessä II annettujen tekĳöiden perusteella. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 16 päivänä helmikuuta 2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 15 päivänä helmikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 161, 29. 6. 1996, s. 125. (4) EYVL L 315, 25. 11. 1998, s. 7. 16. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 43/33 Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuontitullit LIITE I CN-koodi Tavaran kuvaus 1001 10 00 Durumvehnä korkealaatuinen keskilaatuinen (1) 1001 90 91 Tavallinen vehnä, siemenvilja 1001 90 99 Tavallinen vehnä, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja (3) keskilaatuinen heikkolaatuinen 1002 00 00 Ruis 1003 00 10 Ohra, siemenvilja 1003 00 90 Ohra, muu kuin siemenvilja (3) 1005 10 90 Maissi, siemenvilja, muu kuin hybridimaissi 1005 90 00 Maissi, muu kuin siemenvilja (3) 1007 00 90 Durra, muut kuin kylvämiseen tarkoitetut hybridit Tuontitulli tuotaessa maa-, joki- tai merikuljetuksena Välimeren, Mustanmeren tai Itämeren sata- mista (EUR/t) Tuontitulli tuotaessa lentoteitse tai muista satamista (2) (EUR/t) 22,84 32,84 36,12 36,12 71,05 82,08 80,45 80,45 80,45 84,53 84,53 80,45 12,84 22,84 26,12 26,12 61,05 72,08 70,45 70,45 70,45 74,53 74,53 70,45 (1) Sellaisen durumvehnän osalta, joka ei vastaa asetuksen (EY) N:o 1249/96 liitteessä I tarkoitettua keskilaatuisen durumvehnän vähimmäislaatua, sovelletaan heikkolaatuiselle tavalliselle vehnälle vahvistettua tullia. (2) Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön tulevien tavaroiden osalta (asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohta) tuoja voi päästä osalliseksi joka on: tullinalennuksesta, — 3 EUR/t, — 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, tai jos purkamissatama sijaitsee Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Tanskassa, Ruotsissa, Suomessa tai Iberian niemimaan Atlantin valtameren puoleisella rannikolla. (3) Tuoja voi päästä osalliseksi kiinteämääräisestä alennuksesta, jonka määrä on 14 tai 8 EUR tonnilta, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät. L 43/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 2. 2000 LIITE II Tullien laskentatekijät (1. 2. 2000 ja 14. 2. 2000 välisenä aikana) 1. Vahvistamispäivää edeltävien kahden viikon keskiarvot: Pörssinoteeraukset Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Tuote (valkuais-%, kun kosteus on 12 %) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 keskilaa- tuinen (*) US barley 2 Noteeraus (EUR/t) 119,66 108,64 98,06 88,86 162,05 (**) 152,05 (**) 104,44 (**) Lisä/Meksikonlahti (EUR/t) 29,11 5,20 4,75 11,50 Lisä/Suuret järvet (EUR/t) — — — — (*) Vähennys 10 EUR/t (”discount”) (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan ensimmäinen kappale). (**) Fob Meksikonlahti. — — — — — — 2. Maksut: Meksikonlahti—Rotterdam: 16,05 EUR/t; Suuret järvet—Rotterdam: 28,78 EUR/t. 3. Asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tukipalkkiot: 0,00 EUR/t (HRW2) 0,00 EUR/t (SRW2)


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0401/00 från Mikko Pesälä (ELDR) och Samuli Pohjamo (ELDR) till kommissionen. Om EU:s livsmedelsövervakning är neutral.

eurovoc_concepts:
Russia
food safety
game meat
image
import (EU)
operation of the Institutions
transparency in decision-making
veterinary inspection

formats: html pdf print

text: C 330 E/152 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 Bobsleigh-sporten ut(cid:246)vas p(cid:229) elitniv(cid:229) i regel professionellt. Utrustning och redskap tillh(cid:246)r normalt idrotts- m(cid:228)nnen, deras f(cid:246)reningar eller de nationella idrottsf(cid:246)rbund som st(cid:246)djer idrottsm(cid:228)nnen. I punkt 1. 13. 3. 2 i sina internationella best(cid:228)mmelser f(cid:246)rklarar FIBT att en yta p(cid:229) 50 cm2 p(cid:229) varje sida samt p(cid:229) den undre tredjedelen av bobens front inklusive ytan p(cid:229) de fr(cid:228)mre sidoavb(cid:228)rarna skall vara (cid:148)FIBT- Property(cid:148) vilket inneb(cid:228)r att man (cid:229)sidos(cid:228)tter idrottsm(cid:228)nnens, f(cid:246)reningarnas eller de nationella f(cid:246)rbundens r(cid:228)ttigheter till sin egendom. FIBT f(cid:246)rsv(cid:229)rar f(cid:246)r idrottsm(cid:228)n, f(cid:246)reningar eller nationella f(cid:246)rbund att erh(cid:229)lla medel fr(cid:229)n sponsorer och inskr(cid:228)nker deras frihet vad g(cid:228)ller n(cid:228)ringsverksamhet. Till kommissionen riktas s(cid:229)ledes f(cid:246)ljande fr(cid:229)ga. St(cid:229)r FIBT:s best(cid:228)mmelser enligt vilka denna organisation g(cid:246)r anspr(cid:229)k p(cid:229) (cid:148)reklamplats(cid:148) p(cid:229) idrottsm(cid:228)nnens hj(cid:228)lm, t(cid:228)vlingsdr(cid:228)kt och redskap i strid med EG-r(cid:228)ttens utveckling betr(cid:228)ffande professionell idrott? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 mars 2000) Det (cid:228)r sv(cid:229)rt f(cid:246)r kommissionen att ge ett definitivt svar p(cid:229) grundval av uppgifterna i parlamentsledamotens fr(cid:229)ga. F(cid:246)r att g(cid:246)ra en bed(cid:246)mning av huruvida ett idrottsf(cid:246)rbunds best(cid:228)mmelser (cid:228)r konkurrensbegr(cid:228)nsande i f(cid:246)rh(cid:229)llande till konkurrensreglerna kr(cid:228)vs full k(cid:228)nnedom om fakta, det ekonomiska och juridiska ramverket, branschens k(cid:228)nnetecken samt den relevanta marknaden. Under alla omst(cid:228)ndigheter m(cid:229)ste fr(cid:229)gan om vem som har r(cid:228)tt att f(cid:246)rfoga (cid:246)ver reklamplats avg(cid:246)ras enligt nationell lagstiftning. Om lagstiftningen i olika medlemsstater inte skulle ge FØdØration internationale de bobsleigh et de tobogganing (FIBT) r(cid:228)tt att f(cid:246)rfoga (cid:246)ver reklamplats, m(cid:229)ste man d(cid:228)refter granska om de best(cid:228)mmelser som parlamentsledamoten n(cid:228)mner inneb(cid:228)r avtal eller liknande som (cid:228)r f(cid:246)rbjudna enligt artikel 81 (tidigare artikel 85) i EG-f(cid:246)rdraget eller om de kan inneb(cid:228)ra missbruk av dominerande st(cid:228)llning enligt artikel 82 (tidigare artikel 86) i EG-f(cid:246)rdraget. F(cid:246)r en s(cid:229)dan bed(cid:246)mning beh(cid:246)vs uppgifter som kommissionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte f(cid:246)rfogar (cid:246)ver och som skulle kunna g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r kommissionen att kontrollera huruvida best(cid:228)mmelserna p(cid:229)verkar handeln mellan medlemsstaterna eller huruvida FIBT, om vi f(cid:246)ruts(cid:228)tter att f(cid:246)rbundet handlar i egenskap av f(cid:246)retag, innehar en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) en v(cid:228)sentlig del av den gemensamma marknaden. (2000/C 330 E/172) SKRIFTLIG FR¯GA E-0401/00 fr(cid:229)n Mikko Pes(cid:228)l(cid:228) (ELDR) och Samuli Pohjamo (ELDR) till kommissionen (15 februari 2000) ˜mne: Om EU:s livsmedels(cid:246)vervakning (cid:228)r neutral Europeiska unionens veterin(cid:228)rmedicinska inspekt(cid:246)rer gjorde den 11(cid:141)21 oktober 1998 en inspektionsresa till Kolahalv(cid:246)n i Ryssland. Avsikten var att utreda om tillst(cid:229)nd kunde beviljas f(cid:246)r export av renk(cid:246)tt och vilt fr(cid:229)n Kolahalv(cid:246)n till EU. I kommissionens inspektionsresa deltog enligt inspektionsrapporten (XXIV/1472/98) en f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r ett f(cid:246)retag som hade intresse av att importera renk(cid:246)tt. Enligt rapporten hj(cid:228)lpte f(cid:246)retaget till med researrang- emangen och ordnade med tolk till sammantr(cid:228)ffandena. ˜r det g(cid:228)ngse praxis att f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r kommersiella f(cid:246)retag deltar i EU:s inspektionsresor till tredje land? Anser kommissionen att det borgar f(cid:246)r f(cid:246)rtroende ute bland konsumenterna om kretsar med kommersiella intressen deltar i inspektionsresorna? 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/153 Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 mars 2000) (finns p(cid:229) Europa-servern p(cid:229) adressen http:// I den rapport som parlamentsledam(cid:246)terna h(cid:228)nvisar till europa. eu. int/comm/dg24/) anges att inspektionsgruppen bestod av tv(cid:229) veterin(cid:228)rer fr(cid:229)n kommissionen och en fr(cid:229)n det finska jord- och skogsbruksministeriet. Tv(cid:229) av gruppmedlemmarna talade flytande ryska, som var det spr(cid:229)k som anv(cid:228)ndes under inspektionsresan. Det visade sig vara om(cid:246)jligt att ordna med officiell tolkning f(cid:246)r den tredje inspekt(cid:246)ren. F(cid:246)r att inspektionsresan skulle kunna genomf(cid:246)ras och slutf(cid:246)ras framg(cid:229)ngsrikt blev man d(cid:228)rf(cid:246)r tvungen att vidta exceptionella (cid:229)tg(cid:228)rder som inte faller inom ramen f(cid:246)r g(cid:228)ngse praxis vid kontoret f(cid:246)r livsmedels- och veterin(cid:228)rfr(cid:229)gor. Den tredje inspekt(cid:246)ren fick hj(cid:228)lp av en tolk som st(cid:228)lldes till f(cid:246)rfogande av det svensk(cid:228)gda exportf(cid:246)retaget. Dessutom gjordes programmet f(cid:246)r inspektionsresan upp i samarbete med regionala veterin(cid:228)rmyndigheter, snarare (cid:228)n med centrala myndigheter, och med bist(cid:229)nd av det svenska exportf(cid:246)retaget. En av direkt(cid:246)rerna f(cid:246)r f(cid:246)retaget f(cid:246)ljde med gruppen f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa till med researrangemangen, men han utgjorde inte en del av inspektionsgruppen. Han deltog inte heller i n(cid:229)got av de tekniska m(cid:246)ten som h(cid:246)lls under resan, vilket tydligt framg(cid:229)r av rapporten. Inget av detta har p(cid:229) n(cid:229)got s(cid:228)tt p(cid:229)verkat utf(cid:246)randet av inspektionen och inte heller rapporteringen av resultaten, slutsatserna eller rekommendationerna. Alla arrangemang f(cid:246)r resor och uppeh(cid:228)lle har gjorts helt och h(cid:229)llet i enlighet med kommissionens best(cid:228)mmelser. Kommissionen (cid:228)r medveten om att konsumenternas f(cid:246)rtroende f(cid:246)r att inspektionerna och kontrollerna (cid:228)r oberoende m(cid:229)ste bibeh(cid:229)llas. Resultaten av inspektionsresan har uppn(cid:229)tts p(cid:229) ett (cid:246)ppet och oberoende s(cid:228)tt, vilket framg(cid:229)r av den offentliggjorda rapporten. Denna godk(cid:228)ndes av medlemsstaterna i St(cid:228)ndiga veteri- n(cid:228)rkommittØn den 10 februari 1999. (2000/C 330 E/173) SKRIFTLIG FR¯GA E-0406/00 fr(cid:229)n Gerhard Schmid (PSE) till r(cid:229)det (16 februari 2000) ˜mne: Ers(cid:228)ttning till tyska f(cid:246)retag som bedriver sj(cid:246)fart p(cid:229) Donau och tyska speditionsf(cid:246)retag p(cid:229) grund av att den jugoslaviska delen av Donau sp(cid:228)rrats av I staden Regensburg i Tyskland har flera f(cid:246)retag sitt s(cid:228)te som enbart (cid:228)gnar sig (cid:229)t transporter p(cid:229) Donau fr(cid:229)n Tyskland till destinationsorter som ligger nedanf(cid:246)r Jugoslavien. Kosovo-kriget, f(cid:246)rst(cid:246)randet av broarna (cid:246)ver Donau och den d(cid:228)rp(cid:229) f(cid:246)ljande avsp(cid:228)rrningen av den jugoslaviska delen av Donau har medf(cid:246)rt att dessa f(cid:246)retags verksamhet har upph(cid:246)rt. Eftersom dessa f(cid:246)retag (cid:228)r i h(cid:246)g grad specialiserade p(cid:229) en viss typ av trafik p(cid:229) Donau finns i stort sett ingen m(cid:246)jlighet att (cid:246)verg(cid:229) till andra verksamhetsomr(cid:229)den. D(cid:228)rf(cid:246)r st(cid:228)lls dessa fr(cid:229)gor till r(cid:229)det: 1. B(cid:246)r dessa f(cid:246)retag betraktas som drabbade av Kosovo-kriget, p(cid:229) samma s(cid:228)tt som f(cid:246)retagen i Kosovo? 2. Kan dessa f(cid:246)retag erh(cid:229)lla ekonomiskt uppbyggnadsst(cid:246)d som kompensation f(cid:246)r den skada som de drabbats av? 3. ˜r dessa f(cid:246)retag ber(cid:228)ttigade till ett uppbyggnads- respektive f(cid:246)retagsst(cid:246)d utan (cid:229)terbetalningsskyldighet som kompensation f(cid:246)r de l(cid:246)pande f(cid:246)rlusterna och till st(cid:246)dmedel f(cid:246)r investeringar med offentlig borgen? Svar (2 maj 2000) R(cid:229)det meddelar den (cid:228)rade parlamentsledamoten att det (cid:229)ligger kommissionen att uttala sig om det statliga st(cid:246)d som medlemsstaterna beviljat enligt best(cid:228)mmelserna i artikel 87 och f(cid:246)ljande i EG-f(cid:246)rdraget


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0385/00 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle. Mainosten vastaanottamisen estävä mikrosiru televisiolaitteissa.

eurovoc_concepts:
advertising
advertising budget
commercial media
electronic component
impact of advertising
television
television equipment

text: C 330 E/148 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Selitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) johtuen liittyminen on toteutettu kuitenkin vain osittain, koska liittymisasiakirjaan ei ole sis(cid:228)llytetty kaikkia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), liittein(cid:228) liittymisasiakirjan allekirjoitushetkell(cid:228) 27. marraskuuta 1997. Lis(cid:228)ksi t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen laadittujen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on lis(cid:228)(cid:228)nty- nyt, joten t(cid:228)ll(cid:228) alalla ei voida puhua t(cid:228)ydellisest(cid:228) mukauttamisesta tekniseen kehitykseen. jotka t(cid:228)h(cid:228)n sopimukseen sis(cid:228)ltyiv(cid:228)t Aikooko Euroopan komissio t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) vuonna 2000 t(cid:228)t(cid:228) luetteloa, jotta liittymisasiakirjaan sis(cid:228)llytett(cid:228)isiin kaikki vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, jotka siihen eiv(cid:228)t viel(cid:228) sis(cid:228)lly? Onko t(cid:228)lle t(cid:228)ydent(cid:228)miselle olemassa juridista tai teknist(cid:228) estett(cid:228)? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (29. maaliskuuta 2000) Euroopan yhteis(cid:246)st(cid:228) tuli Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen sopimuspuoli 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1997 tehdyll(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 97/836/EY. liittymisens(cid:228) sopimuksen liitteen(cid:228) olevien 78 s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n Liittyess(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)h(cid:228)n sopimukseen yhteis(cid:246) rajoitti tunnustamiseen. On sovittu, ett(cid:228) yhteis(cid:246)(cid:228) sitovat YK:n Euroopan talouskomission s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t julkaistaan Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) ennen niiden voimaantuloa. Siihen asti j(cid:228)senvaltiot hyv(cid:228)ksyv(cid:228)t my(cid:246)s muiden sopimus- puolten antamia hyv(cid:228)ksynti(cid:228) sek(cid:228) antavat hyv(cid:228)ksynti(cid:228) n(cid:228)iden s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti. Useat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ovat s(cid:228)ilyneet muuttumattomina yhteis(cid:246)n liitytty(cid:228) YK:n Euroopan talouskomission vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen. Uusia YK:n Euroopan talouskomission s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228) vasta, kun neuvosto on ensin hyv(cid:228)ksynyt ne komission ehdotuksesta ja parlamentin suostumuksen saatuaan. Neuvostossa on parhaillaan tutkittavana useita YK:n Euroopan talouskomission uusia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)luonnoksia, jotka yhteis(cid:246)n on tarkoitus tunnustaa. On my(cid:246)s muistettava, ett(cid:228) parlamentti on antanut suostumuksena kahteen niist(cid:228). Niiden YK:n Euroopan talouskomission nykyisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen osalta, joita yhteis(cid:246) ei tunnustanut liittyess(cid:228)(cid:228)n vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen, on korostettava, ett(cid:228) komissio aikoo v(cid:228)hitellen antaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille ehdotuksia yhteis(cid:246)n liittymisest(cid:228) j(cid:228)ljell(cid:228) oleviin s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin. Liittyess(cid:228)(cid:228)n YK:n Euroopan talouskomission vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen yhteis(cid:246) itse asiassa jo tarkasteli n(cid:228)it(cid:228) joita YK:n Euroopan talouskomission on mukautettava tekniikan kehitykseen ennen kuin 31 s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), yhteis(cid:246) voi liitty(cid:228) niihin. T(cid:228)t(cid:228) mukautusty(cid:246)t(cid:228) tehd(cid:228)(cid:228)n parhaillaan YK:n Euroopan talouskomission ty(cid:246)ryhmiss(cid:228). Heti kun ty(cid:246) on saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen, komissio tekee tarvittavat ehdotukset. On my(cid:246)s muistutettava, ett(cid:228) yhteis(cid:246) on osallistunut aktiivisesti YK:n Euroopan talouskomission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sentekoon niiden s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen muuttamisen osalta, joihin se on liittynyt. Marraskuusta 1998 lokakuuhun 1999 yhteis(cid:246)n hyv(cid:228)ksyikin noin 30 muutosta tunnustamiinsa YK:n Euroopan talouskomission s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin. Avoimuuden vuoksi komissio tutkii mahdollisuutta laatia rekisteri, komission s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen soveltamistilanne yhteis(cid:246)ss(cid:228) josta n(cid:228)kyisi YK:n Euroopan talous- (2000/C 330 E/168) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0385/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle (15. helmikuuta 2000) Aihe: Mainosten vastaanottamisen est(cid:228)v(cid:228) mikrosiru televisiolaitteissa Joissain televisioissa on nyky(cid:228)(cid:228)n mikrosiru, joka est(cid:228)(cid:228) automaattisesti mainosviestien vastaanottamisen ja l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) tilalla muuta kuvamateriaalia. T(cid:228)t(cid:228) tekniikkaa voidaan verrata autoradioiden mikrosiruun, joka ilmoittaa liikennetiedotuksista. Kuluttajan t(cid:228)st(cid:228) saama hy(cid:246)ty on mahdollisuus v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) mainoksia. Mainosten tekij(cid:228)t taas saavat motivoituneita katsojia. Vaihtoehtoinen kuvamateriaali voidaan rahoittaa kaventamalla asteittain mahdollisuutta v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) mainoskulut verotuksessa. 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/149 Mikrosirun aktivoinnin edellytyksen(cid:228) on lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)muutos, jonka mukaan mainoksen alkamisen yhtey- dess(cid:228) olisi pakollista l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) signaali. Samanaikaisesti olisi luotava puitteet vaihtoehtoisen kuvamateriaalin tuotannolle. Mainituista syist(cid:228) on toivottavaa, ett(cid:228) yhteis(cid:246) antaa s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksen, kaikkiin televisioihin. jolla t(cid:228)m(cid:228) mikrosiru tulee pakolliseksi Voisiko komissio ilmoittaa, onko t(cid:228)llainen s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)s, jolla mikrosirusta tulee pakollinen, mahdoton toteuttaa vai toivottava? Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) t(cid:228)llaisen s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksen antamiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 2000) jonka avulla katsojat voisivat vastaanottaa TV- Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen viittaa uuteen tekniikkaan, mainosten aikana muuta kuvamateriaalia. Toiminto edellytt(cid:228)isi sellaisen mikrosirun asentamista televisio- vastaanottimiin, jonka avulla mainosjaksot pystyt(cid:228)(cid:228)n havaitsemaan. Komission tietojen mukaan toiminnon toteuttavaa j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) ei ole viel(cid:228) olemassa, vaikka er(cid:228)(cid:228)t RDS-tekniikan (Radio Data System) ominaisuu- det saattavat tehd(cid:228) sen teknisesti mahdolliseksi radioissa. Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mielest(cid:228) kyseinen ominaisuus voisi jotka haluavat v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) mainoksia, ja toisaalta mainostajia, jotka haluavat tavoittaa vain sellaiset katsojat, jotka suhtautuvat my(cid:246)nteisesti kaupallisten viestien vastaanottamiseen. Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen ehdottaa, ett(cid:228) mainosten korvaaminen voitaisiin rahoittaa mainoskulujen verov(cid:228)hennysoikeuden progressiivisella v(cid:228)hen- t(cid:228)misell(cid:228). Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mukaan vaadittaisiin lakimuutos, jotta TV-asemat voisivat l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) t(cid:228)llaisia signaaleja ja jotta varmistettaisiin (cid:148)korvaaville l(cid:228)hetyksille(cid:148) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n infrastruktuurin k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)notto. Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen kysyy siksi komissiolta, pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) se toivottavana, ett(cid:228) mikrosirujen asentaminen televisioihin s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n pakolliseksi. toisaalta kiinnostaa katsojia, Komission mielest(cid:228) keksint(cid:246) on ensinn(cid:228)kin hy(cid:246)dyllinen kuluttajille, jotka eiv(cid:228)t halua vastaanottaa TV- mainontaa. Komissio on samaa mielt(cid:228) my(cid:246)s siit(cid:228), ett(cid:228) mainostajat haluavat kohdistaa viestins(cid:228) vastaanot- tavimmille kuluttajille. N(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) siis silt(cid:228), ett(cid:228) mikrosiru kiinnostaisi sek(cid:228) TV:n katsojia ett(cid:228) mainostajia ja ett(cid:228) sille olisi menekki(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio ei n(cid:228)e tarvetta s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228) asiaa koskevia lakeja silt(cid:228) varalta, ett(cid:228) televisiolaitteiden valmistajien olisi mahdollista toteuttaa t(cid:228)m(cid:228) keksint(cid:246) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228). Tulisi my(cid:246)s ottaa huomioon, ett(cid:228) l(cid:228)hetystekniikka muuttuu parhaillaan. Digitaalitelevision tulo markkinoille mahdollistaa uusia mainontamuotoja, mutta antaa kuluttajalle vuorovaikutteisuuden ansiosta my(cid:246)s uusia hallintakeinoja. Kaikkia analogista televisiota varten kehitett(cid:228)vi(cid:228) j(cid:228)rjestelmi(cid:228) uhkaa nopea vanhentuminen. joiden ainoana rahoitusl(cid:228)hteen(cid:228) ovat mainostulot ja Toisaalta on selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kaupallisten TV-asemien, sponsoriaika, t(cid:228)ytyisi reagoida kyseisen teknologian levi(cid:228)miseen joko muuttamalla mainosajan hintoja tai mahdollisesti perim(cid:228)ll(cid:228) katsojilta maksu (cid:148)ensiluokkaisesta, mainoksettomasta(cid:148) palvelusta. Komissio ei usko, ett(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n suhteessa tarvitaan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), jolla TV-asemat pakotettaisiin tarjoamaan palvelua, koska sill(cid:228) on selv(cid:228)sti lis(cid:228)arvoa katsojien ja mainostajien kannalta. Komissio ei liioin usko, ett(cid:228) arvoisan parlamentin j(cid:228)senen ehdottama mainoskulujen verov(cid:228)hennysmahdol- lisuuden kaventaminen auttaisi t(cid:228)ss(cid:228) asiassa. P(cid:228)invastoin, se v(cid:228)hent(cid:228)isi edelleen mainosajan kysynt(cid:228)(cid:228), mik(cid:228) puolestaan lis(cid:228)isi kaupallisiin TV-asemiin kohdistuvaa painetta ja siten huonontaisi niiden mahdollisuuksia kehitt(cid:228)(cid:228) sopiva rahoitusmenetelm(cid:228), jonka avulla t(cid:228)t(cid:228) mielenkiintoista tekniikkaa voitaisiin levitt(cid:228)(cid:228). Komis- sio ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n usko, ett(cid:228) l(cid:228)hiaikoina olisi odotettavissa sellaista v(cid:228)lit(cid:246)nt(cid:228) verotusta koskevaa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), jolla itse asiassa osittain yhdenmukaistettaisiin mainoskulujen v(cid:228)hennysoikeutta koskevia kansallisia lakeja


title: Règlement (CE) n° 346/2000 de la Commission, du 15 février 2000, modifiant les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation pour certains produits du secteur du sucre

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar
white sugar

text: L 43/30 FR Journal officiel des Communautés européennes 16. 2. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 346/2000 DE LA COMMISSION du 15 février 2000 modifiant les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation pour certains produits du secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, (CE) no 2038/1999 du Conseil, du 13 vu le règlement septembre 1999, portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), vu le règlement (CE) no 1423/95 de la Commission, du 23 juin 1995, établissant les modalités d'application pour l'importation des produits du secteur du sucre autres que les mélasses (2), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 624/98 (3), et notamment son article 1er paragraphe 2 deuxième alinéa et son article 3 paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) Les montants des prix représentatifs et des droits addi- tionnels applicables à l'importation de sucre blanc, de sucre brut et de certains sirops ont été fixés par le (CE) no 1441/1999 de la Commission (4), règlement modifié en dernier 291/2000 (5). lieu par le règlement (CE) no (2) L'application des règles et modalités de fixation rappe- lées dans le règlement (CE) no 1423/95 aux données dont la Commission a connaissance conduit à modifier lesdits montants actuellement en vigueur conformément à l'annexe du présent règlement, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les prix représentatifs et les droits additionnels applicables à l'importation des produits visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1423/95 sont fixés comme indiqué en annexe. Le présent règlement entre en vigueur le 16 février 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 15 février 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 252 du 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 141 du 24. 6. 1995, p. 16. (3) JO L 85 du 20. 3. 1998, p. 5. (4) JO L 166 du 1. 7. 1999, p. 77. (5) JO L 33 du 8. 2. 2000, p. 10. 16. 2. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 43/31 du règlement de la Commission, du 15 février 2000, modifiant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels applicables à l'importation du sucre blanc, du sucre brut et des produits du code NC 1702 90 99 ANNEXE Code NC 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Montant du prix représentatif par 100 kg net du produit en cause Montant du droit additionnel par 100 kg net du produit en cause (en EUR) 13,85 13,85 13,85 13,85 16,27 16,27 16,27 0,16 9,95 16,25 9,72 15,73 19,02 13,57 13,57 0,48 (1) Fixation pour la qualité type telle que définie à l'article 1er du règlement (CEE) no 431/68 du Conseil (JO L 89 du 10. 4. 1968, p. 3) modifié. (2) Fixation pour la qualité type telle que définie à l'article 1er du règlement (CEE) no 793/72 du Conseil (JO L 94 du 21. 4. 1972, p. 1). (3) Fixation par 1 % de teneur en saccharose


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0386/00 från Vasco Graça Moura (PPE-DE) till kommissionen. Betalning till Europeiska föreningen för journalistutbildning.

eurovoc_concepts:
EU financing
communications profession
vocational training

text: C 303 E/186 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Kommissionen k(cid:228)nner inte till de fakta som parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till. Den information som parlamentsledamoten l(cid:228)mnat (cid:228)r inte tillr(cid:228)cklig f(cid:246)r att en ordentlig unders(cid:246)kning skall kunna g(cid:246)ras. Det finns p(cid:229) det h(cid:228)r stadiet inga bevis p(cid:229) diskriminering p(cid:229) grund av nationalitet. Kommissionen (cid:228)r d(cid:228)remot beredd att titta n(cid:228)rmare p(cid:229) fallet om mer information blir tillg(cid:228)nglig. (2000/C 303 E/211) SKRIFTLIG FR¯GA E-0377/00 fr(cid:229)n John McCartin (PPE-DE) till kommissionen (14 februari 2000) ˜mne: Skattebefrielse f(cid:246)r sm(cid:229) f(cid:246)retag Kan kommissionen ange om den f(cid:246)rbereder f(cid:246)rslag till r(cid:228)ttsakt genom vilka sm(cid:229) f(cid:246)retag skulle undantas kravet om kommissionens godk(cid:228)nnande av statligt st(cid:246)d? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, inbegriper detta skattebefrielser? N(cid:228)r kommer dessa f(cid:246)rslag troligtvis att vara klara? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 mars 2000) Genom r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om till(cid:228)mpningen av artiklarna 92 och 93 i EG-f(cid:246)rdraget (nu artiklarna 87 och 88) p(cid:229) vissa slag av (cid:246)vergripande statligt st(cid:246)d (1) gavs kommissionen m(cid:246)jlighet att genom kommissionsf(cid:246)rordningar undanta vissa slag av (cid:246)vergripande st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:229)n anm(cid:228)lningskraven. Statligt st(cid:246)d till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag (cid:228)r en av de st(cid:246)dkategorier som omfattas av denna f(cid:246)rordning. Kommissionen antog den 28 juli 1999 ett utkast till f(cid:246)rordning om undantag f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag som inom kort kommer att offentligg(cid:246)ras i EGT. Kommissionen avser att anta f(cid:246)rordningen senast i juli 2000. I f(cid:246)rordningen definieras vilka h(cid:246)gsta till(cid:229)tna st(cid:246)dniv(cid:229)er som g(cid:228)ller f(cid:246)r att vissa st(cid:246)d till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag skall kunna undantas fr(cid:229)n anm(cid:228)lningskraven. Dessa st(cid:246)dniv(cid:229)er g(cid:228)ller oberoende av st(cid:246)dets form och d(cid:228)rigenom (cid:228)ven skatteneds(cid:228)ttningar eller skattebefrielser till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. (1) EGT L 142, 14. 5. 1998. (2000/C 303 E/212) SKRIFTLIG FR¯GA E-0386/00 fr(cid:229)n Vasco Gra(cid:231)a Moura (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Betalning till Europeiska f(cid:246)reningen f(cid:246)r journalistutbildning (15 februari 2000) Av vilken anledning har generaldirektoratet f(cid:246)r utbildning och kultur fortfarande inte betalt de utlovade 50 procent av kostnaderna f(cid:246)r projekt under 1998 och 1999 till Europeiska f(cid:246)reningen f(cid:246)r journalistut- bildning? N(cid:228)r kommer betalningarna att g(cid:246)ras? Vilket slags st(cid:246)d kommer att ges till Europeiska f(cid:246)reningen f(cid:246)r journalistutbildning fr(cid:229)n och med innevarande (cid:229)r? 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/187 Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (30 mars 2000) f(cid:246)rh(cid:229)llande till Europeiska f(cid:246)rbundet Kommissionen har ett gott f(cid:246)r journalistutbildning (EJTA) och v(cid:228)rdes(cid:228)tter dess program f(cid:246)r utbildning av europeiska journalister. Kommissionen har anslagit ett (cid:229)rligt ekonomiskt bidrag till en rad (cid:148)Euroreporter(cid:148)-projekt som uppg(cid:229)tt till omkring 200 000 euro per (cid:229)r under det senaste (cid:229)rtiondet. Att kommissionens betalningar blivit f(cid:246)rsenade beror i huvudsak p(cid:229) att EJTA- sekretariatet dr(cid:246)jt med att l(cid:228)mna in slutrapporterna. Utan dessa g(cid:246)rs inga (cid:229)taganden i fr(cid:229)ga om nya ans(cid:246)kningar. EJTA:s slutrapport f(cid:246)r 1997 och ans(cid:246)kan f(cid:246)r 1998 inkom f(cid:246)r sent f(cid:246)r att kommissionen skulle kunna bevilja ekonomiskt st(cid:246)d f(cid:246)r 1998. Kommissionen kan inte ge retroaktivt st(cid:246)d till projekt. N(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:148)Euroreporter(cid:148) 1999 har den f(cid:246)rsta h(cid:228)lften av bidraget redan betalats ut och (cid:229)terstoden kommer att betalas ut n(cid:228)r kommissionen f(cid:229)r slutredovisningen f(cid:246)r 1999 fr(cid:229)n EJTA. EJTA har (cid:228)nnu inte l(cid:228)mnat in n(cid:229)gon formell beg(cid:228)ran f(cid:246)r (cid:229)r 2000 till kommissionen. (2000/C 303 E/213) SKRIFTLIG FR¯GA E-0389/00 fr(cid:229)n Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till r(cid:229)det (16 februari 2000) ˜mne: Genetiska analyser av invandrare i Schweiz F(cid:246)rra s(cid:246)ndagen rapporterade programmet (cid:148)Mise au point(cid:148) i den franskspr(cid:229)kiga televisionen i Schweiz (TSR) om ett lagf(cid:246)rslag som nu behandlas av f(cid:246)rbundsr(cid:229)dets ledamot Ruth Metzler. Enligt programmet inneb(cid:228)r f(cid:246)rslaget att de som (cid:229)beropar familjeanknytningssk(cid:228)l f(cid:246)r att f(cid:229) invandra till Schweiz, i framtiden kommer att underst(cid:228)llas genetiska analyser f(cid:246)r att man skall kunna kontrollera att uppgifterna om sl(cid:228)ktskap (cid:228)r korrekta. Med beaktande av det avtal som finns mellan Europeiska unionen och Schweiz skulle jag vilja fr(cid:229)ga f(cid:246)ljande: 1. Hur t(cid:228)nker Europeiska unionen bem(cid:246)ta dessa orov(cid:228)ckande signaler av fr(cid:228)mlingsfientligt slag, som i detta fall snarast p(cid:229)minner om nazistiska metoder? 2. Vad t(cid:228)nker r(cid:229)dets portugisiska ordf(cid:246)randeskap g(cid:246)ra, mot bakgrund av att s(cid:229) m(cid:229)nga utl(cid:228)ndska medborgare arbetar i Schweiz och att ett stort antal av dem har sitt ursprung i EU:s olika medlemsstater? Svar (13 april 2000) Det (cid:228)r inte r(cid:229)dets sak att parlamentsledamoten. ta st(cid:228)llning till program fr(cid:229)n den TV-kanal som n(cid:228)mns av den (cid:228)rade (2000/C 303 E/214) SKRIFTLIG FR¯GA P-0390/00 fr(cid:229)n Liam Hyland (UEN) till kommissionen (8 februari 2000) ˜mne: Israels v(cid:228)gran att ge Europamedborgare visum Den 10 oktober 1999 nekades 25 medlemmar i en katolsk v(cid:228)lg(cid:246)renhetsorganisation fr(cid:229)n Co Wexford i Irland intr(cid:228)de i i medierna. Efter Israel. De blev utsatta f(cid:246)r d(cid:229)lig behandling av polisen och f(cid:246)rtal ingripanden p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) fr(cid:229)n den irl(cid:228)ndska regeringen och ledare inom den katolska kyrkan f(cid:246)resl(cid:229)r Israel


title: PREGUNTA ESCRITA E-0407/00 de Gerhard Schmid (PSE) a la Comisión. Indemnización de los transportistas alemanes del Danubio como consecuencia del cierre del trayecto yugoslavo.

eurovoc_concepts:
Germany
Kosovo
carriage of goods
common foreign and security policy
indemnification
inland waterway shipping
redevelopment aid
war damage

text: C 374 E/68 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/079) PREGUNTA ESCRITA E-0407/00 de Gerhard Schmid (PSE) a la Comisi(cid:243)n (15 de febrero de 2000) Asunto: Indemnizaci(cid:243)n de los transportistas alemanes del Danubio como consecuencia del cierre del trayecto yugoslavo En la ciudad de Ratisbona (Alemania) estÆn establecidas muchas empresas que se dedicaN exclusivamente al transporte por el Danubio desde Alemania a otros puntos situados por debajo de Yugoslavia. La guerra de Kosovo, la destrucci(cid:243)n de los puentes sobre el Danubio y el cierre consiguiente del trayecto yugoslavo del Danubio han dado al traste con la actividad econ(cid:243)mica de esas empresas, ya que, al estar sumamente especializadas en determinados transportes por el Danubio, apenas tienen posibilidad alguna de ejercer su actividad en otro terreno. 1. 2. 3. ¿Hay que considerar dichas empresas como damnificadas por la guerra de Kosovo, al igual que las empresas mismas de Kosovo? ¿Pueden recibir dichas empresas ayuda econ(cid:243)mica para compensar los daæos sufridos? ¿Tienen derecho tales empresas a una ayuda de reconstrucci(cid:243)n y mantenimiento a fondo perdido para compensar las pØrdidas que estÆn sufriendo y a subvenciones para el sector de inversiones con garant(cid:237)a pœblica de buen fin? Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (29 de marzo de 2000) La Comisi(cid:243)n es consciente de los problemas espec(cid:237)ficos de las empresas dedicadas, directa e indirecta- mente, al transporte por el Danubio como consecuencia del bloqueo del r(cid:237)o al destruir la OTAN los puentes de Novi Sad. Sin embargo, la cuesti(cid:243)n de la compensaci(cid:243)n de tales pØrdidas no puede abordarse hasta que el problema de la responsabilidad, si existe, por estas pØrdidas se haya aclarado en los foros legales apropiados. la Comisi(cid:243)n Europea estÆ Por lo que se refiere a la reanudaci(cid:243)n de la navegaci(cid:243)n por el Danubio, analizando actualmente una petici(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n del Danubio de cofinanciaci(cid:243)n de una propuesta de proyecto para despejar un canal de navegaci(cid:243)n, retirando los escombros de los puentes destruidos por la OTAN, as(cid:237) como toda pieza de artiller(cid:237)a sin explotar, y reparar el lecho y las orillas. El proyecto y su contexto son complejos desde el punto de vista pol(cid:237)tico, tØcnico y legal. (2000/C 374 E/080) PREGUNTA ESCRITA E-0410/00 de Glenys Kinnock (PSE) a la Comisi(cid:243)n (23 de febrero de 2000) Asunto: Camboya ¿Tiene conocimiento la Comisi(cid:243)n de que, segœn algunas informaciones, todav(cid:237)a subsiste toda una serie de problemas en Camboya, desde una pobreza extrema, hambruna en algunas zonas, elevados niveles de corrupci(cid:243)n y violaciones de los derechos humanos? ¿Considera necesario la Comisi(cid:243)n aplicar condiciones restrictivas en este momento?


title: 2000/165/EG: Kommissionens beslut av den 15 februari 2000 om villkor för gemenskapens jämförande försök och tester av utsäde och förökningsmaterial från vissa växter enligt rådets direktiv 66/401/EEG, 66/402/EEG, 66/403/EEG och 69/208/EEG [delgivet med nr K(2000) 370] (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
EU Member State
plant health control
plant propagation
research body
seed
testing

text: 25. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 52/41 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 15 februari 2000 om villkor för gemenskapens jämförande försök och tester av utsäde och förökningsmaterial från vissa växter enligt rådets direktiv 66/401/EEG, 66/402/EEG, 66/403/EEG och 69/208/EEG [delgivet med nr K(2000) 370] (Text av betydelse för EES) (2000/165/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets direktiv 66/401/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av foderväxter (1), senast ändrat genom direktiv 98/96/EG (2), särskilt artikel 20. 3 i detta, med beaktande av rådets direktiv 66/402/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av stråsäd (3), senast ändrat genom kommissionens direktiv 1999/54/EG (4), särskilt artikel 20. 3 i detta, med beaktande av rådets direktiv 66/403/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsädespotatis (5), senast ändrat genom kommissionens beslut 1999/742/EG (6), särskilt artikel 14. 4 i detta, med beaktande av rådets direktiv 69/208/EEG av den 30 juni 1969 om saluföring av utsäde av olje- och spånadsväxter (7), senast ändrat genom direktiv 98/96/EG, särskilt artikel 19. 3 i detta, och av följande skäl: (1) (2) I ovannämnda direktiv anges vilka villkor som måste vara uppfyllda för att gemenskapens jämförande försök och tester av utsäde och förökningsmaterial skall kunna genomföras. Det är viktigt att man kan garantera att de prov som används i försöken och testerna verkligen är representa- tiva, åtminstone när det gäller vissa utvalda växtarter. I (1) EGT 125, 11. 7. 1966, s. 2298/66. (2) EGT L 25, 1. 2. 1999, s. 27. (3) EGT 125, 11. 7. 1966, s. 2309/66. (4) EGT L 142, 5. 6. 1999, s. 30. (5) EGT 125, 11. 7. 1966, s. 2320/66. (6) EGT L 297, 18. 11. 1999, s. 39. (7) EGT L 169, 10. 7. 1969, s. 3. saluförs på medlemsstaternas de fall utsäde från dess växtarter regelmässigt förökas eller territorier bör medlemsstaterna också delta i gemenskapens jämförande försök och tester, så att man kan dra korrekta slutsatser av dessa. Kommissionen ansvarar för att de nödvändiga villkoren för gemenskapens jämförande försök och tester är uppfyllda. Villkoren för dessa tekniska försök och tester har fast- ställts inom Ständiga kommittén för utsäde och upp- förökningsmaterial trädgårdsnäring och för jordbruk, skogsbruk. Försöken och testerna tillämpas också på vissa skadegö- rare som omfattas av rådets direktiv 77/93/EEG av den 21 december 1976 om skyddsåtgärder mot att skadegö- rare på växter eller växtprodukter förs in till gemen- skapen och mot att de sprids inom gemenskapen (8), senast direktiv 1999/53/EG (9) (gemenskapens växtskyddssystem). genom kommissionens ändrat Gemenskapens jämförande försök och tester bör utföras under perioden 1999–2001 och omfatta utsäde och förökningsmaterial som skördats under 1999. Det bör också fastställas allmänna villkor för sådana försök och tester. De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk. (3) (4) (5) (6) (7) (8) EGT L 26, 31. 1. 1977, s. 20. (9) EGT L 142, 5. 6. 1999, s. 29. L 52/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 2000 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Gemenskapens jämförande försök och tester skall utföras under perioden 1999–2001 och omfatta utsäde och förök- ningsmaterial från de växtarter som förtecknas i bilagan till detta beslut. 2. Medlemsstaterna skall delta i gemenskapens jämförande försök och tester i den mån utsäde och förökningsmaterial från de arter som förtecknas i bilagan till detta beslut regelmässigt förökas eller saluförs på deras territorier. Artikel 2 ning med en särskild kod. Om det visar sig att ett prov är smittat med någon av skadegörarna i fråga, skall kommissionen se till att de åtgärder vidtas som anges i gemenskapens växt- skyddslagstiftning. Detta skall inte påverka de allmänna villkor som gäller granskningen av de årliga rapporterna om bekräf- tade resultat och slutsatser från gemenskapens jämförande försök och tester. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. De allmänna villkoren för de försök och tester som avses i artikel 1 fastställs i bilagan till detta beslut. Utfärdat i Bryssel den 15 februari 2000. Artikel 3 Vid bedömningar enligt direktiv 77/93/EEG skall det organ som under kommissionens överinseende ansvarar för försöken och testerna förse varje prov som lämnas in för laboratorietest- På kommissionens vägnar David BYRNE Ledamot av kommissionen 25. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 52/43 BILAGA Art Ansvarigt organ Egenskap som skall bedömas Antal prov Gramineae Hordeum Lolium Pisum Triticum aestivum Zea mays Solanum tuberosum Bundessortenamt Hannover (D) Sortäkthet och sortrenhet (fältförsök) Yttre utsädeskvalitet (laboratorietest) Plantedirektoratet Lyngby (DK) Yttre utsädeskvalitet (laboratorietest) ENSE Milano (I) BFL Wien (A) DGPC Oeiras (P) Sortäkthet och sortrenhet (fältförsök) Yttre utsädeskvalitet (laboratorietest) Sortäkthet och renhet (fältförsök) Sortäkthet och sortrenhet, växtskydd (fältförsök) Växtskydd (ljus ringröta, mörk ringröta, pstv) (laboratorietest) Brassica napus NIAB Cambridge (UK) Sortäkthet och sortrenhet (fältförsök) Proven skall tas från både vår- och höstsådd Gossypium spp. VRICP Thessaloniki (EL) Helianthus annuus Zea mays Helianthus annuus Brassica napus OEVV Madrid (E) GNIS/SOC (F) Sortäkthet och sortrenhet (fältförsök) Fiberkvalitet (laboratorietest) Yttre utsädeskvalitet (laboratorietest) Sortäkthet och sortrenhet (fältförsök) Elektrofores: Zea mays Helianthus annuus Brassica napus Hordeum vulgare DAF (IRL) Sortäkthet och sortrenhet Analytisk utsädeskvalitet (laboratorietest) 230 55 342 100 100 80 250 250 120 60 60 60 80 32 36 36 80 80


title: 2000/360/CECA: Decisión de la Comisión, de 15 de febrero de 2000, referente a la ayuda estatal que Bélgica prevé conceder a NV Sidmar [notificada con el número C(2000) 517] (Texto pertinente a efectos del EEE) (Los textos en lenguas neerlandesa y francesa son los únicos auténticos)

eurovoc_concepts:
Belgium
State aid
application of EU law
control of State aid
environmental policy
iron and steel industry

text: L 129/26 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 5. 2000 DECISIÓN DE LA COMISIÓN de 15 de febrero de 2000 referente a la ayuda estatal que Bélgica prevé conceder a NV Sidmar [notificada con el número C(2000) 517] (Los textos en lenguas neerlandesa y francesa son los únicos auténticos) (Texto pertinente a efectos del EEE) (2000/360/CECA) LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo la Comunidad Europea del Carbón y del Acero y, en particular, la letra c) de su artículo 4, Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo y, en la letra a) del apartado 1 de su artículo 62, en particular, relación con el Protocolo 14, Vista la Decisión no 2496/96/CECA de la Comisión, de 18 de diciembre de 1996, por la que se establecen normas comunita- rias relativas a las ayudas estatales en favor de la siderurgia (1), (6) Tras haber invitado los interesados a presentar sus observa- ciones de conformidad con los mencionados artículos (2) y vistas dichas observaciones, Considerando lo siguiente: alcanzaba 4 137 000 toneladas y su volumen de nego- cios 55 814 millones de francos belgas. A 31 de diciembre de 1997, empleaba a 6 005 personas. Las instalaciones de la sociedad datan de los años 1966, 1967 y 1972. Las nuevas inversiones tienen por objeto adaptar estas instalaciones, con el fin de satisfacer las nuevas normas o alcanzar niveles claramente superiores a los impuestos por estas normas. El proyecto de ayuda consiste en una contribución de 102 955 200 francos belgas al coste de seis proyectos de inversión que la empresa debe realizar para mejorar la protección del medio ambiente. Este importe representa un 15 % de los costes de inversión que las autoridades de Flandes consideran admisibles. El coste total de las inversiones asciende a 953 500 000 francos belgas, desglosados del modo siguiente: (1) (2) (3) (4) (5) I. PROCEDIMIENTO Mediante carta de 21 de octubre de 1998, Bélgica noti- ficó a la Comisión una ayuda que las autoridades de Flandes preveían conceder a la empresa siderúrgica NV Sidmar para seis proyectos de inversión en favor de la protección del medio ambiente. Mediante cartas de 31 de mayo y 23 de junio de 1999 dicho país comunicó a la Comisión informaciones complementarias. Por carta de 11 de agosto de 1999, la Comisión informó a Bélgica de su decisión de incoar el procedimiento previsto en el apartado 5 del artículo 6 de la Decisión no 2496/96/CECA (en lo sucesivo denominada «Código de ayudas a la siderurgia») contra esta ayuda. La decisión de la Comisión de incoar el procedimiento se publicó en el Diario Oficial de las Comunidades Euro- peas (3). La Comisión invitó a los interesados a presentar sus observaciones sobre la ayuda en cuestión. La Comisión recibió observaciones de NV Sidmar. Las transmitió a Bélgica, dándole la posibilidad de comen- tarlas y recibió sus comentarios por carta de 10 de diciembre de 1999. II. DESCRIPCIÓN DETALLADA DE LAS AYUDAS NV Sidmar es una empresa siderúrgica, establecida en Gante, en la cual ARBED SA, Luxemburgo, es mayori- taria. Fabrica productos planos CECA, como bobinas y chapas laminadas en caliente y en frío, revestidas y no revistidas. En 1997, su producción de acero líquido (1) DO L 338 de 28. 12. 1996, p. 42. (2) DO C 280 de 2. 10. 1999, p. 29. (3) Véase la nota 2. (en francos belgas) Captación del polvo en las grúas de descarga 10 000 000 Tratamiento de las aguas de lavado de los altos hornos 27 000 000 Adaptación del horno de tostación no 4 59 000 000 Máximo aprovechamiento de los conductos de evacuación de aguas residuales Mejora de la captación de polvo en las insta- laciones de carga de los altos hornos 78 000 000 27 500 000 Construcción de un refrigerador circular para la instalación de sinterización no 2 752 000 000 Total 953 500 000 (7) (8) El proyecto «Captación del polvo en las grúas de descarga» tiene por objeto reducir la incidencia del povlo en los alrededores de las zonas de descarga de los buques. No se trata de una medida impuesta por la legislación, pero permitirá mejorar considerablemente la protección del medio ambiente, ya que se prevé una reducción de las emisiones de polvo de 15 a 2 toneladas al año. La inversión no tiene ninguna incidencia sobre la producción y los costes corresponden exclusivamente al objetivo de protección del medio ambiente. El proyecto «Tratamiento de las aguas de lavado de los altos hornos» tiene por objeto optimizar el funciona- miento del sistema de purificación de las aguas. Como la empresa ya cumple las condiciones fijadas en cuanto a 30. 5. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 129/27 eliminación de las aguas residuales en el canal incluso antes de proceder a esta inversión, ésta constituye un esfuerzo suplementario con el fin de reducir significati- vamente los daños al medio ambiente, que son conside- rables, ya que se prevé una reducción de los residuos de cinc de 5 a 2 toneladas al año. La inversión no tiene ninguna incidencia sobre la producción y los costes corresponden exclusivamente al objetivo de protección del medio ambiente. El proyecto «Adaptación del horno de tostación no 4» incluye la sustitución del filtro existente, la construcción de un ventilador de extracción de mayor rendimiento, la sustitución de la chimenea existente y la edificación de una chimenea de emergencia. Actualmente, el índice de emisión de cloro alcanza 25 mg/Nm3, mientras que a partir del 1 de enero de 1999, la norma fija 5 mg/Nm3. Para la empresa, se trata, gracias a esta inversión, de purificar sus gases de combustión para responder a la norma fijada por la ley a partir del 1 de enero de 1999, o incluso mejorar dicha cifra, y rebajar su tipo de emisión a 3 mg Cl/Nm3. Por lo que se refiere al cloruro de hidrógeno, el tipo de emisión se sitúa actualmente en torno a 50 mg/Nm3, mientras que a partir del 1 de enero de 1999, la nueva norma prevé un límite máximo de 30 mg HCl/Nm3. Una vez realizada la inversión, este tipo de emisión se limitará solamente a 15 mg/Nm3. La inversión no tiene ninguna incidencia sobre la produc- ción y los costes corresponden exclusivamente al obje- tivo de protección del medio ambiente. El proyecto «Máximo aprovechamiento de los conductos de evacuación de aguas residuales» tiene por objeto opti- mizar aún más la reutilización de las aguas residuales de la empresa y, por consiguiente, reducir en 9 millones de m3 su consumo anual de agua (que es actualmente de 35 millones de m3). El proyecto incluye la construcción de una red suplementaria de canalizaciones y la instalación de dos nuevas bombas. Estas canalizaciones son necesa- rias para devolver las aguas residuales, tras su purifica- ción, a la instalación de laminado en frío y transportar las aguas residuales de la instalación de coquización al depósito de aguas residuales del laminador en caliente. Una vez realizada la inversión, el contenido de contami- nantes del agua seguirá esencialmente siendo el mismo, pero gracias a la reducción del volumen, la descarga de sustancias contaminantes será menor en términos abso- lutos. La contaminación en términos de DQO (demanda química de oxígeno) bruta bajará de 1 300 a 1 000 toneladas al año. Los vertidos de HAP pasarán de 5 a 4 kg al año y el vertido de metales pesados disminuirá también en proporción. Además la cantidad de lodos de depuradora eliminados por medio de una instalación adecuada de tratamiento de aguas residuales y final- mente descargados se reducirá también en 200 toneladas al año. La inversión no tiene ninguna incidencia sobre los costes de producción, dado que el agua se bombea gratuitamente de un canal, y los costes corresponden exclusivamente al objetivo de protección del medio ambiente. El proyecto «Mejora de la captación de polvo en las instalaciones de carga de los altos hornos» tiene por objeto disminuir las emisiones de polvo al cargar los altos hornos. La instalación actual ya incluye un sistema de ventilación y un filtro, cuya capacidad alcanza 140 000 Nm3 por hora. Una vez recogidos y purifi- ciados, son expulsados por una chimenea cuya producción es de 10 000 Nm3 por hora. los gases usados (9) (10) (11) (12) Tras la purificación, el contenido en polvo residual no sobrepasará 10 mg/Nm3, lo que equivale a una emisión de polvo residual inferior a 1 tonelada al año, por 30 toneladas al año actualmente. La inversión no tiene ninguna incidencia sobre la producción y los costes corresponden exclusivamente al objetivo de protección del medio ambiente. Con el proyecto «Construcción de un refrigerador circular para la instalación de sinterización no 2», la empresa se propone reducir las emisiones de polvo del horno de sinterización. Actualmente, el tipo de emisión es de 151 mg/Nm3, mientras que a partir de enero de la nueva norma prevé un límite máximo de 1999, las realizada 50 mg/Nm3. Una vez emisiones se reducirán a 20 mg/Nm3, es decir, un nivel claramente inferior a la nueva norma. Según la notifica- ción, este proyecto incluye dos elementos principales: inversión, la a) Electrofiltro El electrofiltro constituye la parte de la inversión encaminada directamente a reducir las emisiones de polvo, de acuerdo con la nueva norma legal. El coste de esta parte de la inversión asciende a 36 millones de francos belgas y las autoridades belgas tienen intención de financiarlo en un 15 %. b) Ahorros de energía La otra parte de la inversión, que consiste en la instalación de un nuevo horno de sinterización, contribuirá también a la protección del medio ambiente, pero permitirá asimismo realizar ahorros de energía. En efecto, la inversión reduce el consumo de energía, ya que el calor residual se reutiliza y los aglomerados se enfrían mediante un procedimiento que consume poca energía. Como los aglomerados ya se han resquebrajado, el aire puede alcanzar más fácilmente el lecho de aglomerados y la superficie de contacto entre éstos y el aire de enfriamiento es mayor, lo que mejora la transmisión del calor. Dado que el proceso de enfriamiento consume menos energía, la potencia instalada del ventilador de enfria- miento podrá pasar a 2 MW por 5,6 MW actual- mente. Esta parte de la inversión asciende a 582 millones de francos belgas. Las autoridades belgas préven conceder una subvención de 73,44 millones de francos belgas, lo que correpsonde al 15 % de los costes de inversión que pueden acogerse a la ayuda, que ascienden a 486 740 316 francos belgas. Estos costes admisibles se calculan deduciendo del coste de la inversión las economías realizadas en dos años. (13) La Comisión consideró que los seis proyectos satisfacían el objetivo de protección del medio ambiente. Excepto en el caso de la ayuda en favor del proyecto «Construc- ción de un refrigrador circular para la instalación de sinterización no 2», se cumple el conjunto de condi- ciones fijadas en las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales en favor del medio ambiente (1) y el Código de ayudas a la siderurgia. Así pues, por lo que se refiere a los cinco primeros proyectos, la intensidad de las ayudas no excede los límites máximos autorizados, todos los costes corresponden al objetivo de protección del medio ambiente y se reducen considerablemente los niveles de contaminación. (1) DO C 72 de 10. 3. 1994, p. 3. L 129/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 5. 2000 (14) No obstante, para el proyecto «Construcción de un refri- gerador circular para la instalación de sinterización no 2», la Comisión consideró que la ayuda notificada excedía los límites autorizados, la razón es que las auto- ridades belgas definen los costes admisibles de una manera más amplia de lo que permiten las normas comunitarias, que impone la obligación de deducir de los costes del proyecto toda ventaja que la empresa obtenga de la inversión en términos de costes de producción. Bélgica propone deducir las economías realizadas durante solamente dos años, en vez de los diez años correspondientes al período de amortazación de la inversión en cuestión. Para determinar todas las ventajas en términos de costes que una empresa obtiene de una inversión, conviene tener en cuenta toda la vida útil de dicha inversión. En este caso concreto, las autori- dades belgas indicaron que el período de amortización/ vida útil de la inversión era de diez años. Si las econo- mías que se realizarán sólo se deducen sobre un período de dos años, la inversión objeto de la ayuda procuraría a la empresa una ventaja en términos de costes durante los ocho años restantes, lo que sería incompatible con las normas comunitarias. (15) Las autoridades belgas han indicado también que la empresa prevé realizar, en este período de diez años, economías de energéticos de 510 075 887 francos belgas, pero incurriendo, durante este mismo período, en gastos suplementarios, en relación con la inversión, por un importe de 485 533 829 francos belgas, desglosado del modo siguiente: costes Intereses Gastos financieros Gastos de explotación (en francos belgas) 71 494 734 173 399 095 188 000 000 Sobre un período de diez años, estos costes suplementa- rios deberían deducirse de las economías de costes que resultan de la nueva inversión, de modo que en términos sólo realizaría un ahorro de netos, 24 542 000 francos belgas, importe que sería el que habría que deducir si se tuviera en cuenta la vida útil de la inversión. empresa la (16) (17) Este razonamiento era inaceptable para la Comisión, que alimentaba serias dudas en cuanto a la compatibilidad de la ayuda prevista para este proyecto. Por lo tanto decidió incoar el procedimiento del apartado 5 del artículo 6 del Código de ayudas a la siderurgia. III. OBSERVACIONES DE LOS INTERESADOS La sociedad beneficiaria, NV Sidmar, es la única parte interesada que envió observaciones. Lo hizo por carta de 29 de octubre de 1999, defendiendo la teoría de que la inversión en cuestión no es una inversión en favor del ahorro de energía, tal como fue notificada por las autori- dades belgas, sino una inversión destinada a ajustarse a nuevas normas medioambientales, dado que no pueden disociarse de la primera parte del proyecto, descrita bajo el título «Elecrofiltro». NV Sidmar hace valer a continua- ción que, según las directrices comunitarias sobre ayudas estatales en favor del medio ambiente, cuando una (18) (19) sociedad aplica un proyecto para ajustarse a nuevas normas medioambientales, no hay por qué deducir economías de costes del coste de la inversión. NV Sidmar mantiene por otro lado que si la Comisión insis- tiera en considerar que el proyecto constituye una inver- sión destinada a realizar ahorros de energía y en deducir estas economías, todos los costes vinculados al proyecto, antes indicados, deberían deducirse de las economías. IV. COMENTARIOS DE BÉLGICA En el marco del procedimiento, las autoridades belgas reiteraron la posición que habían expuesto en la notifica- ción, es decir que sólo convenía deducir del coste de la inversión vinculada al proyecto «Construcción de un refrigerador circular para la instalación de sinterización no 2» las economías realizadas en un perído de dos años, corroborando el punto de vista de la empresa, consi- deran sin embargo que en el supuesto de que se tuviera en cuenta un período de diez años, sería necesario tener en cuenta también todos los costes vinculados a la inver- sión. Confirman también las observaciones hechas por NV Sidmar en el marco del procedimiento, y declaran la empresa se propone que al aplicar este proyecto, reducir las emisiones de polvo de la instalación de sinte- rización para ajustarse a las nuevas normas Vlarem II y que el proyecto de inversión forma un conjunto. La reducción del consumo de energía no ha sido nunca la razón principal para emprender el proyecto. En conse- cuencia, las autoridades belgas consideran que la Comi- sión debe examinar la ayuda admisible a la luz de las normas de las directrices comunitarias sobre ayudas esta- tales en favor del medio ambiente relativas a las ayudas a la inversión destinadas a permitir a una empresa adap- tarse a las nuevas normas obligatorias. V. VALORACIÓN DE LA AYUDA El artículo 3 del Código de ayudas a la siderurgia prevé la posibilidad de que las empresas siderúrgicas se benefi- cien de ayudas para realizar inversiones que contribuyan a mejorar la protección del medio ambiente. Las normas y condiciones aplicables a las ayudas en favor del medio ambiente se enuncian en el anexo del Código de ayudas a la siderurgia y en las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales en favor del medio ambiente. Según estas normas, las ayudas en favor de inversiones desti- nadas a ayudar a las empresas a adaptarse a las nuevas normas obligatorias, pueden autorizarse hasta un total de un nivel máximo del 15 % bruto de los costes subvencionables (punto A. 3. 2 de las Directrices comuni- tarias en favor del medio estatales ambiente). Las ayudas a las inversiones que permiten alcanzar niveles de protección del medio ambiente muy considerablemente superiores a los impuestos por las normas obligatorias pueden autorizarse hasta un total de un nivel máximo del 30 % de los costes subvencionables (punto B. 3. 2 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales en favor del medio ambiente). Los costes subvencionables deben, en cualquier caso, corresponder solamente a la protección del medio ambiente. sobre ayudas (20) Como se especifica en el anexo del Código de ayudas a la siderurgia, al proceder a evaluar las ayudas para la protección del medio ambiente, la Comisión se esfuerza en evitar que algunas ayudas a inversiones de carácter 30. 5. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 129/29 general en nuevos equipamientos se concedan al amparo de la protección del medio ambiente. Mediante un control riguroso, la Comisión garantiza por lo tanto que sólo pueden acogerse a la ayuda los costes de inversión vinculados a la protección del medio ambiente. En efecto, contrariamente a lo que sostiene la empresa, las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales en favor del medio ambiente «los costes subvencionables deberán limitarse estrictamente al coste financiero adicional nece- sario para alcanzar los objetivos medioambientales». Esto es aplicable a cualquier inversión, cualquiera que sea la razón inicial que condujo a la empresa a realizarla: ajustarse a nuevas normas, superar las normas obligato- rias o reducir el consumo de energía. Como se indica en el punto 2. 3 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales en favor del medio ambiente, «Las ayudas estatales para ahorro de energía quedarán cubiertas por estas Directrices, siempre que su objeto y su resultado sea conseguir beneficios significativos para el medio ambiente». (21) Como lo explicó al incoar el procedimiento, la Comisión considera que el proyecto «Construcción de un refrige- rador circular para la instalación de sinterización no 2» supone ventajas considerables para el medio ambiente y puede por lo tanto beneficiarse de una ayuda en aplica- ción de las Directrices comunitarias sobre ayudas esta- tales en favor del medio ambiente. Por lo tanto, la Comisión admite que el proyecto perseguía dichos obje- tivos medioambientales, pero no trataría el expediente de forma diferente si, en vez de referirse a costes energé- ticos, las economías se hubieran referido a otros tipos de costes. Para garantizar que los costes admisibles se limitan estrictamente al coste financiero adicional nece- sario para alcanzar los objetivos medioambientales, la Comisión deduce del coste de la inversión todas las ventajas en términos de costes de producción que la sociedad obtiene como fruto de la inversión. Esto sólo puede hacerse teniendo en cuenta las economías reali- zadas durante la vida útil de los equipamientos o durante el período de amortización de dichos equipa- mientos, también admitido como base de cálculo. En este caso concreto, esto significa que Bélgica debe deducir del coste de la inversión las economías de costes que se deriven directamente de la inversión durante un período de diez años. (22) Los costes de explotación vinculados al proyecto no pueden tampoco optar al beneficio de la ayuda. Costes como los de financiación, los gastos de mantenimiento y los costes de funcionamiento normales correspondientes a un equipamiento concreto forman parte de los costes de explotación normales de toda empresa. No puede considerarse que forman parte de los costes de inversión suplementarios necesarios para lograr los objetivos medioambientales. En este caso concreto, ello implica que los costes en que incurra la empresa en concepto de equipamiento durante el período de amortización de diez años no pueden beneficiarse de una ayuda en favor de la protección del medio ambiente. (23) VI. CONCLUSIÓN La ayuda notificada por Bélgica en favor del proyecto «Construcción de un refrigerador circular para la instala- ción de sinterización no 2» no cumple las condiciones previstas en las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales en favor del medio ambiente y en el Código de ayudas a la siderurgia. En cambio, las ayudas notificadas en favor de los demás proyectos cumplen todas las condiciones, tal como la Comisión había ya indicado al incoar el procedimiento. La Comisión considera por lo tanto que las ayudas en favor de los proyectos «Capta- ción de polvo en las grúas de descarga», «Tratamiento de las aguas de lavado de los altos hornos», «Adaptación del horno de tostación no 4», «Máximo aprovechamiento de los conductos de evacuación de las aguas residuales» y «Mejora de la captación del polvo en las instalaciones de carga de los altos hornos», por un importe total de 24 516 000 francos belgas, son compatibles con el la ayuda en favor del mercado común. En cambio, proyecto «Construcción de un refrigerador circular para la instalación de sinterización no 2», por un importe de 78 438 600 francos belgas, se considera incompatible. HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Artículo 1 Las ayudas estatales que Bélgica prevé conceder a NV Sidmar para la financiación de los proyectos medioambientales deno- minados «Captación de polvo en las grúas de descarga», «Trata- miento de las aguas de lavado de los altos hornos», «Adapta- ción del horno de tostación no 4», «Máximo aprovechamiento de los conductos de evacuación de las aguas residuales» y «Mejora de la captación del polvo en las instalaciones de carga de los altos hornos», por un importe de 24 516 000 francos belgas, son compatibles con el mercado común. Artículo 2 La ayuda estatal que Bélgica prevé conceder a NV Sidmar para el proyecto medioambiental denominado «Construcción de un refrigerador circular para la instalación de sinterización no 2» por un importe de 78 438 600 francos belgas, es incompatible con el mercado común. Por este motivo, esta ayuda no puede ejecutarse. Artículo 3 Bélgica informará a la Comisión, en el plazo de dos meses a partir de la notificación de la presente Decisión, de las medidas adoptadas para ajustarse a la misma. Artículo 4 El destinatario de la presente Decisión será el Reino de Bélgica. Hecho en Bruselas, el 15 de febrero de 2000. Por la Comisión Mario MONTI Miembro de la Comisión


title: Kommissionens förordning (EG) nr 353/2000 av den 15 februari 2000 om fastställande av enhetsvärdena för tullvärdesbestämmelse när det gäller vissa lättfördärvliga varor

eurovoc_concepts:
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods

text: 17. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 45/15 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 353/2000 av den 15 februari 2000 om fastställande av enhetsvärdena för tullvärdesbestämmelse när det gäller vissa lättfördärvliga varor EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING (2) med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om upprättandet av en tullkodex för gemen- skapen (1), senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 955/1999 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EEG) nr 2454/ 93 av den 2 juli 1993 om fastställande av tillämpningsföre- skrifter till förordning (EEG) nr 2913/92 om upprättandet av en tullkodex för gemenskapen (3), senast ändrad genom förord- ning (EG) nr 1662/1999 (4), särskilt artikel 173. 1 i denna, och av följande skäl: (1) I artiklarna 173–177 i förordning (EEG) nr 2454/93 fastställs kommissionens kriterier för bestämmande av de periodiska enhetsvärdena för de produkter som avses i klassificeringen i bilaga 26 i den förordningen. Genom tillämpningen av de regler och kriterier som fastställs i ovannämnda artiklar på de uppgifter som meddelats kommissionen i enlighet med bestämmelserna i artikel 173. 2 i förordning (EEG) nr 2454/93 kan enhetsvärdena för de avsedda produkterna fastställas i enlighet med vad som föreskrivs i bilagan till den här förordningen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De enhetsvärden som avses i artikel 173. 1 i förordning (EEG) nr 2454/93 skall fastställas i enlighet med vad som anges i tabellen i bilagan. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 18 februari 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 15 februari 2000. På kommissionens vägnar Erkki LIIKANEN Ledamot av kommissionen (1) EGT L 302, 19. 10. 1992, s. 1. (2) EGT L 119, 7. 5. 1999, s. 1. (3) EGT L 253, 11. 10. 1993, s. 1. (4) EGT L 197, 29. 7. 1999, s. 25. L 45/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 2. 2000 Nr Varuslag Art, sort, KN-nr 1. 10 Färskpotatis 0701 90 50 1. 30 Lök (annan än sättlök) 0703 10 19 1. 40 Vitlök 0703 20 00 1. 50 Purjolök ex 0703 90 00 1. 60 Blomkål 0704 10 10 1. 70 Brysselkål 0704 20 00 1. 80 1. 90 Vitkål och rödkål 0704 90 10 Broccoli (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L. ) Alef var. italica Plenck) ex 0704 90 90 1. 100 Salladskål ex 0704 90 90 1. 110 Huvudsallad 0705 11 10 1. 120 Endiver ex 0705 29 00 1. 130 Morötter ex 0706 10 00 1. 140 Rädisor ex 0706 90 90 1. 160 Ärter (Pisum sativum) 0708 10 00 BILAGA Belopp per enhet à 100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 48,92 290,88 413,02 673,18 320,91 1 973,51 25,14 149,48 212,25 345,95 164,92 1 014,19 97,16 577,67 820,25 1 336,91 637,31 3 919,30 56,25 334,44 474,89 774,01 368,97 2 269,10 55,28 328,68 466,70 760,67 362,61 2 229,99 59,69 354,90 503,93 821,35 391,54 2 407,89 45,53 270,71 384,39 626,51 298,66 1 836,68 105,95 629,95 894,48 1 457,90 694,99 4 274,01 108,31 644,00 914,43 1 490,42 710,49 4 369,33 152,67 907,73 1 288,92 2 100,79 1 001,45 6 158,69 21,82 129,74 184,22 300,25 143,13 880,22 54,55 324,37 460,58 750,69 357,86 2 200,74 90,43 537,65 763,43 1 244,30 593,16 3 647,80 353,70 2 103,00 2 986,11 4 867,01 2 320,12 14 268,20 95,68 38,53 30,02 49,17 19,80 15,43 190,02 76,52 59,62 110,01 44,30 34,51 108,12 43,54 33,92 116,74 47,01 36,63 89,05 35,86 27,94 207,22 83,44 65,01 211,84 85,30 66,46 298,60 120,24 93,68 42,68 17,18 13,39 106,70 42,97 33,47 176,86 71,22 55,49 691,78 278,56 217,03 364,22 94 726,39 16 288,61 107,81 8 139,95 9 808,00 187,17 48 680,15 8 370,76 55,40 4 183,14 5 040,36 723,31 188 121,80 32 348,36 214,11 16 165,53 19 478,19 418,77 108 914,22 18 728,27 123,96 9 359,13 11 277,01 411,55 107 037,01 18 405,48 121,82 9 197,82 11 082,64 444,38 115 575,96 19 873,79 131,54 9 931,58 11 966,77 338,96 88 158,37 15 159,21 100,33 7 575,55 9 127,95 788,78 205 147,81 35 276,05 233,48 17 628,60 21 241,07 806,37 209 722,83 36 062,75 238,69 18 021,73 21 714,77 1 136,60 295 610,34 50 831,48 336,44 25 402,15 30 607,59 162,45 42 249,41 7 264,97 48,08 3 630,54 4 374,52 406,15 105 632,82 18 164,02 120,22 9 077,15 10 937,26 673,21 175 090,12 30 107,50 199,27 15 045,70 18 128,89 2 633,22 117 764,25 779,45 684 857,73 58 850,65 70 910,38 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) 17. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 45/17 Nr Varuslag Art, sort, KN-nr 1. 170 Bönor: 1. 170. 1 Bönor (Vigna spp. , Phaseolus ssp. ) ex 0708 20 00 1. 170. 2 Bönor (Phaseolus ssp. , vulgaris var. Compressus Savi) ex 0708 20 00 1. 180 Bondbönor ex 0708 90 00 1. 190 Kronärtskockor 0709 10 00 1. 200 Sparris: 1. 200. 1 — grön ex 0709 20 00 1. 200. 2 — annan ex 0709 20 00 1. 210 Auberginer (äggplantor) 0709 30 00 1. 220 Stjälkselleri (Apium graveolens L. , var. dulce (Mill. ) Pers. ) ex 0709 40 00 1. 230 Kantareller 0709 51 30 1. 240 Paprika 0709 60 10 1. 250 Fänkål 0709 90 50 1. 270 Sättpotatis, hela, färska (avsedda som livsmedel) 0714 20 10 2. 10 Kastanjer (Castanea spp. ), färska ex 0802 40 00 2. 30 Ananas, färsk ex 0804 30 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) Belopp per enhet à 100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 161,69 961,34 1 365,03 2 224,84 1 060,59 6 522,36 206,51 1 227,85 1 743,46 2 841,64 1 354,62 8 330,59 157,74 937,88 1 331,72 2 170,55 1 034,71 6 363,22 — — — — — — 316,23 127,34 99,21 403,90 162,64 126,71 308,51 124,23 96,79 — — — 411,27 2 445,28 3 472,11 562,08 3 342,00 4 745,39 5 659,15 2 697,73 16 590,44 7 734,44 3 687,03 22 674,41 804,37 323,90 252,35 1 099,34 442,68 344,89 1 203,71 313 066,20 53 833,09 356,31 26 902,15 32 414,97 1 537,43 399 859,12 68 757,50 455,09 34 360,37 41 401,54 1 174,34 305 427,23 52 519,53 347,61 26 245,73 31 624,03 — — — — — — 3 061,79 136 931,08 906,31 796 322,41 68 428,94 82 451,47 4 184,60 187 145,83 93 522,89 1 238,67 112 687,70 1 088 346,19 183,20 1 089,25 1 546,65 2 520,86 1 201,70 7 390,18 358,30 144,28 112,41 1 363,87 354 720,60 60 995,74 403,72 30 481,57 36 727,88 79,10 470,33 667,83 1 088,48 518,88 3 191,01 154,71 62,30 48,54 588,91 153 164,77 26 337,34 174,32 13 161,63 15 858,73 1 699,80 10 106,55 14 350,56 23 389,76 11 149,96 68 569,76 3 324,52 1 338,70 1 043,00 12 654,67 565 948,41 282 822,92 3 745,87 340 779,30 3 291 271,75 182,70 1 086,27 1 542,42 2 513,97 1 198,42 7 369,99 73,55 437,31 620,95 1 012,07 482,46 2 967,00 45,61 271,19 385,07 627,62 299,19 1 839,95 176,48 1 049,30 1 489,93 2 428,42 1 157,63 7 119,19 85,26 506,96 719,84 1 173,26 559,29 3 439,53 357,32 143,89 112,10 143,85 57,93 45,13 89,21 35,92 27,99 345,16 138,99 108,29 166,76 67,15 52,32 1 360,14 353 751,11 60 829,03 402,61 30 398,26 36 627,50 547,57 142 412,66 24 488,47 162,08 12 237,69 14 745,45 339,57 88 315,60 15 186,25 100,51 7 589,07 9 144,22 1 313,86 341 712,93 58 759,02 388,91 29 363,80 35 381,06 634,77 165 093,74 28 388,58 187,90 14 186,70 17 093,86 L 45/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 2. 2000 Nr 2. 40 Varuslag Art, sort, KN-nr Avocado, färsk ex 0804 40 00 2. 50 Guava och mango, färska ex 0804 50 00 2. 60 Apelsiner, färska: 2. 60. 1 — Blod och halvblodapelsiner 0805 10 10 2. 60. 2 — Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia Lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita, Hamlins 0805 10 30 2. 60. 3 — Andra 0805 10 50 2. 70 (inbegripet Mandariner, tangeriner och satsu- mas) färska; klementiner, wilkings och liknande citrushybrider, färska: 2. 70. 1 — Klementiner 0805 20 10 2. 70. 2 — Monreales och satsumas 0805 20 30 2. 70. 3 — Mandariner och wilkings 0805 20 50 2. 70. 4 — Tangeriner och andra ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 2. 85 Limefrukter (Citrus aurantifolia), färska ex 0805 30 90 2. 90 Grapefrukter, färska: 2. 90. 1 — blonda ex 0805 40 00 2. 90. 2 — blod ex 0805 40 00 2. 100 Bordsdruvor ex 0806 10 10 Belopp per enhet à 100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 133,65 794,67 1 128,38 1 839,13 876,72 5 391,61 101,35 602,59 855,63 1 394,57 664,80 4 088,36 261,41 105,26 82,01 198,22 79,82 62,19 995,03 258 791,20 44 500,27 294,54 22 238,24 26 795,32 754,51 196 236,51 33 743,72 223,34 16 862,84 20 318,39 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 57,79 343,60 487,88 795,19 379,07 2 331,19 113,03 45,51 35,46 430,23 111 894,72 19 240,78 127,35 9 615,25 11 585,61 — — — — — — — — — — — — 66,19 393,52 558,77 910,74 434,15 2 669,92 154,08 916,11 1 300,81 2 120,17 1 010,69 6 215,53 38,14 226,75 321,97 56,45 335,63 476,58 524,78 250,16 1 538,45 776,76 370,29 2 277,18 164,66 979,00 1 390,11 2 265,72 1 080,08 6 642,23 — — — — — — 129,45 52,13 40,61 301,35 121,35 94,54 74,59 30,04 23,40 110,41 44,46 34,64 322,04 129,68 101,03 — — — — — — — — — — — — 492,74 128 153,39 22 036,53 145,85 11 012,37 13 269,04 1 147,09 298 338,35 51 300,57 339,55 25 636,57 30 890,05 283,92 73 843,92 12 697,78 84,04 6 345,50 7 645,82 420,26 109 301,86 18 794,93 124,40 9 392,44 11 317,15 1 225,84 318 819,63 54 822,41 362,86 27 396,55 33 010,68 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) 17. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 45/19 Nr Varuslag Art, sort, KN-nr 2. 110 Vattenmeloner 0807 11 00 2. 120 Meloner (andra än vattenmeloner): 2. 120. 1 — Amarillo, Cuper, Honey Dew (inbegripet Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (in- begripet Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro ex 0807 19 00 2. 120. 2 — andra slag ex 0807 19 00 2. 140 Päron: 2. 140. 1 Päron — Nashi (Pyrus pyrifolia) ex 0808 20 50 2. 140. 2 Andra ex 0808 20 50 2. 150 Aprikoser ex 0809 10 00 2. 160 Körsbär 0809 20 05 0809 20 95 2. 170 Persikor 0809 30 90 2. 180 Nektariner ex 0809 30 10 2. 190 Plommon 0809 40 05 2. 200 Jordgubbar 0810 10 00 2. 205 Hallon 0810 20 10 2. 210 Bär av arten Vaccinium myrtillus 0810 40 30 2. 220 Kiwifrukter (Actinidia chinensis Planch. ) 0810 50 00 Belopp per enhet à 100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 32,48 193,13 274,23 446,96 213,07 1 310,30 63,53 25,58 19,93 241,82 62 893,15 10 814,75 71,58 5 404,48 6 511,98 65,98 392,32 557,07 144,21 857,43 1 217,49 907,96 432,83 2 661,78 1 984,37 945,95 5 817,40 129,05 51,97 40,49 282,05 113,57 88,49 491,24 127 762,45 21 969,31 145,41 10 978,78 13 228,56 1 073,61 279 228,92 48 014,62 317,80 23 994,48 28 911,45 — — — — — — — — — — — — 335,44 1 994,44 2 831,96 4 615,76 2 200,35 13 531,64 377,09 2 242,06 3 183,56 5 188,83 2 473,53 15 211,66 246,05 1 462,97 2 077,31 3 385,78 1 614,01 9 925,79 223,64 1 329,69 1 888,06 3 077,32 1 466,97 9 021,51 139,60 830,02 1 178,57 1 920,93 915,71 5 631,42 237,63 1 412,88 2 006,18 3 269,84 1 558,74 9 585,92 — — — — — — 656,06 264,18 205,83 737,52 296,98 231,38 481,24 193,78 150,98 437,40 176,13 137,22 273,03 109,94 85,66 464,76 187,15 145,81 — — — — — — — — — — — — 2 497,29 111 684,95 739,21 649 503,57 55 812,62 67 249,80 2 807,34 125 551,18 830,99 730 142,63 62 742,03 75 599,20 1 831,82 476 426,98 81 923,68 542,23 40 939,94 49 329,40 1 664,94 433 022,39 74 460,07 492,83 37 210,13 44 835,27 1 039,29 270 301,74 46 479,55 307,64 23 227,35 27 987,13 1 769,10 460 113,32 79 118,48 523,66 39 538,09 47 640,28 1 035,65 6 157,70 8 743,48 14 250,86 6 793,42 41 778,03 2 025,56 815,64 635,47 7 710,21 344 819,73 172 317,69 2 282,27 207 629,22 2 005 298,41 1 413,31 8 403,17 11 931,89 19 447,60 9 270,72 57 012,88 2 764,20 1 113,07 867,21 10 521,83 470 562,36 235 155,40 3 114,53 283 343,70 2 736 554,40 163,06 969,51 1 376,63 2 243,75 1 069,60 6 577,82 318,92 128,42 100,05 1 213,95 315 728,19 54 290,83 359,34 27 130,90 32 690,59 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) L 45/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 2. 2000 Nr Varuslag Art, sort, KN-nr 2. 230 Granatäpplen ex 0810 90 85 2. 240 Kaki/persimoner (inbegripet sharonfrukter) ex 0810 90 85 2. 250 Litchiplommon ex 0810 90 30 Belopp per enhet à 100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 87,32 519,17 737,18 118,30 703,39 998,76 143,79 854,91 1 213,91 1 201,52 572,77 3 522,40 1 627,87 776,01 4 772,28 1 978,53 943,17 5 800,28 170,78 68,77 53,58 231,38 93,17 72,59 281,22 113,24 88,23 650,07 169 071,22 29 072,53 192,42 14 528,49 17 505,69 880,73 229 064,23 39 388,58 260,70 19 683,76 23 717,38 1 070,45 278 407,16 47 873,32 316,86 23 923,86 28 826,36 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c)


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0384/00 från María Rodríguez Ramos (PSE) till kommissionen. Miljöaspekter på omgivningen i naturparken Moncayo.

eurovoc_concepts:
Aragon
Council of the European Union
EU law
EU programme
Spain
application of EU law
directive (EU)
energy transport
environmental impact
frontier region
interpretation of the law
national implementing measure
power plant
protection of animal life
retroactivity of a law
town and country planning
wind energy

text: 26. 1. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26 E/35 I kommissionens svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna P-1537/99 och E-1561/99 (1) har Carmen Fraga EstØvez redan informerats om antalet ber(cid:246)rda fartyg i varje medlemsstat f(cid:246)r (cid:229)ren 1995 till 1997 och antalet fartyg med tillst(cid:229)nd f(cid:246)r (cid:229)ren 1998 och 1999. Som kommissionen redan meddelade i sitt svar p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-2484/99 fr(cid:229)n Josu Ortuondo Larrea (2), kan den inte publicera namnlistan (cid:246)ver fartygen i fr(cid:229)ga enligt best(cid:228)mmelserna i artikel 37 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om inf(cid:246)rande av ett kontrollsystem f(cid:246)r den gemensamma fiskeripolitiken (3), som kr(cid:228)ver att information som l(cid:228)mnas inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rordningen behandlas konfidentiellt. Tillsynsmyndigheterna i varje ber(cid:246)rd medlemsstat har tillg(cid:229)ng till de uppgifter som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att f(cid:246)rordning (EG) nr 1239/98 skall kunna f(cid:246)ljas. (1) EGT C 170 E, 20. 6. 2000, s. 34. (2) EGT C 225 E, 8. 8. 2000, s. 145. (3) EGT L 261, 20. 10. 1993. (2001/C 26 E/048) SKRIFTLIG FR¯GA E-0384/00 fr(cid:229)n Mar(cid:237)a Rodr(cid:237)guez Ramos (PSE) till kommissionen ˜mne: Milj(cid:246)aspekter p(cid:229) omgivningen i naturparken Moncayo (15 februari 2000) Naturparken Moncayo som ligger i den autonoma regionen Aragonien h(cid:229)ller p(cid:229) att f(cid:246)rvandlas till en (cid:148)elektrisk park(cid:148) p(cid:229) det omr(cid:229)de som h(cid:246)r till Soria. F(cid:246)rvaltningens bristf(cid:228)lliga agerande har lett till att man byggt 6 vindkraftverksparker samt, f(cid:246)rutom de tiotals kilometer av 220 kilovoltsledningar med under- stationer, installerat elledningar som str(cid:228)cker sig (cid:246)ver ett 31 kilometer l(cid:229)ngt omr(cid:229)de. Omr(cid:229)dets milj(cid:246)aspekter har erk(cid:228)nts p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) eftersom det existerar ett projekt inom ramen f(cid:246)r Life-programmet f(cid:246)r skydd av f(cid:229)glar av sl(cid:228)ktet lammgamar som (cid:228)ven vistas i omr(cid:229)det kring Soria. Milj(cid:246)konsekvensbeskrivningen (1), vars tillh(cid:246)rande unders(cid:246)kning inte hade anm(cid:228)lts i B. O. C. och L. av den 9 juli 1998 (den officiella tidningen f(cid:246)r Kastilien-Le(cid:243)n), har (cid:228)ndrats radikalt och ensidigt av f(cid:246)rvaltningen i Kastilien-Le(cid:243)n. Denna (cid:228)ndring har genomf(cid:246)rts utan n(cid:229)gon offentlig utfr(cid:229)gning och utan information till de personer som anm(cid:228)lt felaktigheter. Detta har lett till att man, utan att avl(cid:228)gsna skyddsbeteckningen, tagit i bruk det omr(cid:229)de som inbegriper boskapsv(cid:228)gen Caæada Real i omgivningen kring Moncayo f(cid:246)r installation av n(cid:228)mnda elledningar. S(cid:229)lunda (cid:228)ventyras Life-programmet allvarligt i omr(cid:229)det. (cid:214)ver 1 500 anm(cid:228)lningar mot projektet har l(cid:228)mnats in och besv(cid:228)r (cid:246)ver myndighetsbeslutet har likas(cid:229) anf(cid:246)rts. Kan kommissionen informera om huruvida Spanien inf(cid:246)rlivat direktiv 85/337/EEG (2) p(cid:229) ett korrekt s(cid:228)tt i den nationella lagstiftningen, dvs. det direktiv som senast (cid:228)ndrats genom r(cid:229)dets direktiv 97/11/EG (3) om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt? Skulle en korrekt till(cid:228)mpning av ovann(cid:228)mnda direktiv i samband med projekt(cid:228)ndringar inneb(cid:228)ra en skyldighet att p(cid:229)b(cid:246)rja en ny unders(cid:246)kning fr(cid:229)n det skede d(cid:229) (cid:228)ndringarna inf(cid:246)rdes (cid:228)ven om milj(cid:246)kon- sekvensbeskrivningen redan har godk(cid:228)nts? Finns det n(cid:229)gon m(cid:246)jlighet att inom ramen f(cid:246)r programmet Life (n(cid:228)r det g(cid:228)ller skydd av lammgamar i omr(cid:229)det kring Moncayo i Aragonien) vidta skydds(cid:229)tg(cid:228)rder med tanke p(cid:229) n(cid:228)mnda f(cid:229)glar i n(cid:228)rbel(cid:228)gna omr(cid:229)den (cid:228)ven om dessa omr(cid:229)den ing(cid:229)r i andra autonoma regioner? Finns det n(cid:229)gra (cid:229)tg(cid:228)rder som kan tvinga f(cid:246)retagen att r(cid:228)tta till de on(cid:246)diga ingrepp som gjorts p(cid:229) milj(cid:246)n under den tid som de anf(cid:246)rda besv(cid:228)ren behandlas? (1) Offentliggjord i B. O. C. och L. av den 6 november 1998. (2) EGT L 175, 5. 7. 1985, s. 40. (3) EGT L 73, 14. 3. 1997, s. 5. C 26 E/36 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 26. 1. 2001 Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (6 april 2000) N(cid:228)r det g(cid:228)ller r(cid:229)dets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt, b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att kommissionen har inlett ett (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande mot Spanien med anledning av det felaktiga inf(cid:246)rlivandet av detta direktiv i den spanska lagstiftningen. Kommissionen har s(cid:229)ledes v(cid:228)ckt (cid:229)tal inf(cid:246)r domstolen (1) p(cid:229) grund av detta. I artikel 3 i r(cid:229)dets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997, om (cid:228)ndring av direktiv 85/337/EEG, f(cid:246)reskrivs att medlemsstaterna skall f(cid:246)lja detta direktiv senast den 14 mars 1999. Det b(cid:246)r uppm(cid:228)rksammas att kommissionen rutinm(cid:228)ssigt inleder (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfaranden mot medlemsstater som inte anm(cid:228)ler nationella genomf(cid:246)randebest(cid:228)mmelser inom den f(cid:246)reskrivna tidsfristen i enlighet med villkoren i artikel 226 (tidigare artikel 169) i EG-f(cid:246)rdraget. N(cid:228)r det g(cid:228)ller direktiv 97/11/EG har ett motiverat yttrande anm(cid:228)lts till Spanien. Det projekt som parlamentsledamoten tar upp h(cid:228)nf(cid:246)r sig till industrianl(cid:228)ggningar som avser elektrisk energi eller anl(cid:228)ggningar som avser (cid:246)verf(cid:246)ring av elektrisk energi med luftledningar. Denna typ av projekt f(cid:246)rekommer i bilaga II till direktiv 85/337/EEG. I enlighet med artikel 4. 2 b(cid:246)r de projekt som h(cid:246)r till bilaga II genomg(cid:229) en utv(cid:228)rdering om den ber(cid:246)rda medlemsstaten anser att projektets egenskaper kr(cid:228)ver det. Det b(cid:246)r noteras att en milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mning verkar ha genomf(cid:246)rts i detta fall. Vad g(cid:228)ller resten har kommissionen ingen m(cid:246)jlighet att p(cid:229) grundval av de uppgifter som parlamentsledamoten har angivit bed(cid:246)ma om de (cid:228)ndringar som projektet har medf(cid:246)rt borde genomg(cid:229) en utv(cid:228)rdering vad g(cid:228)ller dess konsekvenser. Lammgam h(cid:246)r till de arter som (cid:228)r skyddade i enlighet med r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG (2) av den 21 maj 1992, om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter. Ett LIFE-projekt g(cid:228)ller s(cid:228)rskilt skyddet av lammgamar i omr(cid:229)det Moncayo, i den autonoma regionen Aragonien. ¯terinf(cid:246)randet av denna art i detta omr(cid:229)de kommer att vara mycket viktigt f(cid:246)r (cid:229)terinf(cid:246)randet i de andra bergsregionerna i Spanien. Kommissionen, i dess roll som f(cid:246)rdragens f(cid:246)rvaltare, kommer att vidta de (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att gemenskapsr(cid:228)tten f(cid:246)ljs i denna fr(cid:229)ga. (1) M(cid:229)l C-474/99. (2) EGT L 206, 22. 7. 1992. (2001/C 26 E/049) SKRIFTLIG FR¯GA E-0388/00 fr(cid:229)n Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen (15 februari 2000) ˜mne: Genetiska analyser av invandrare i Schweiz F(cid:246)rra s(cid:246)ndagen rapporterade programmet (cid:148)Mise au point(cid:148) i den franskspr(cid:229)kiga televisionen i Schweiz (TSR) om ett lagf(cid:246)rslag som nu behandlas av f(cid:246)rbundsr(cid:229)dets ledamot Ruth Metzler. Enligt programmet inneb(cid:228)r f(cid:246)rslaget att de som (cid:229)beropar familjeanknytningssk(cid:228)l f(cid:246)r att f(cid:229) invandra till Schweiz, i framtiden kommer att underst(cid:228)llas genetiska analyser f(cid:246)r att man skall kunna kontrollera att uppgifterna om sl(cid:228)ktskap (cid:228)r korrekta. Med beaktande av det avtal som finns mellan Europeiska unionen och Schweiz skulle jag vilja fr(cid:229)ga f(cid:246)ljande: 1. Hur t(cid:228)nker Europeiska unionen bem(cid:246)ta dessa orov(cid:228)ckande signaler av fr(cid:228)mlingsfientligt slag, som i detta fall snarast p(cid:229)minner om nazistiska metoder? 2. Vad t(cid:228)nker kommissionen g(cid:246)ra, mot bakgrund av att s(cid:229) m(cid:229)nga utl(cid:228)ndska medborgare arbetar i Schweiz och att ett stort antal av dem har sitt ursprung i EU:s olika medlemsstater?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 341/2000 av den 15 februari 2000 om fastställande av omräkningskursen för vissa direkta stöd och åtgärder av strukturell eller miljömässig karaktär

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
aid per hectare
environmental policy
exchange rate
structural policy

text: 16. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 43/19 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 341/2000 av den 15 februari 2000 om fastställande av omräkningskursen för vissa direkta stöd och åtgärder av strukturell eller miljömässig karaktär EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron (1), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1410/ 1999 av den 29 juni 1999 om ändring av förordning (EG) nr 2808/98 om tillämpningsföreskrifter för den agromonetära ordningen för euron inom jordbrukssektorn (2), särskilt artikel 2, och av följande skäl: (1) (2) (3) Enligt bestämmelserna i artikel 42 i kommissionens förordning (EG) nr 2342/1999 (3) om tillämpningsföre- skrifter till rådets förordning (EG) nr 1254/1999 (4) om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött skall dagen för inlämnande av ansökan utgöra den avgörande händelsen för att fastställa till vilket år de djur skall hänföras som omfattas av bidragssystemen inom nötköttssektorn. Omräkningen av bidragen till nationell valuta skall ske i enlighet med bestämmelserna i artikel 43 i den nämnda förordningen med hjälp av medelvärdet, beräknat i förhållande till tidsperioden, av de växelkurser som tillämpades under december månad före tilldelningsåret. Enligt artikel 4. 2 i kommissionens förordning (EG) nr 2808/98 av den 22 december 1998, om tillämpningsfö- reskrifter för den agromonetära ordningen för euron inom jordbrukssektorn (5), senast ändrad genom förord- ning (EG) nr 1410/1999, är den avgörande händelsen för växelkursen för belopp som beviljas för strukturella eller miljömässiga syften den 1 januari det år under vilket beslutet att bevilja stödet fattas. Den omräknings- kurs som skall tillämpas utgörs enligt artikel 4. 3 i förordning (EG) nr 2808/98 av medelvärdet, beräknat i tidsperioden, av de växelkurser som förhållande till tillämpades under den månad som föregick den avgö- rande händelsen. Enligt artikel 12 i kommissionens förordning (EG) nr 293/98 av den 4 februari 1998, om fastställande av de avgörande faktorerna för produkter inom frukt- och grönsakssektorn, för bearbetade produkter av frukt och grönsaker och för vissa levande växter och snittblommor samt för vissa produkter som förtecknas i bilaga I till EEG-fördraget och om upphävande av förordning (EEG) nr 1445/93 (6), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1410/1999, skall den omräkningskurs som varje år till- lämpas vid omräkning till nationell valuta av det maxi- mala stödbelopp per hektar avsett för förbättring av kvalitet och saluföring för nötter och johannesbröd som fastställs i artikel 2 i rådets förordning (EEG) nr 790/ 89 (7), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1825/97 (8) utgöras av medelvärdet, beräknat i förhållande till tidsperioden, av de växelkurser som tillämpades under den månad som föregick den 1 januari under den årliga referensperioden enligt defini- tionen i artikel 19 i kommissionens förordning (EEG) nr 2159/89 (9), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1363/95 (10). för bidrag till Enligt artikel 6. 2 i kommissionens förordning (EEG) nr 2700/93 av den 30 september 1993, om tillämpnings- föreskrifter får- och getköttsprodu- center (11), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1410/1999, är den omräkningskurs som skall tillämpas på restbeloppet för bidragen inom fårköttssektorn lika med medelvärdet, beräknat tidspe- rioden, av växelkurserna under den månad som föregick den sista dagen av det regleringsår för vilket bidraget beviljades. förhållande till i Enligt artikel 6. 1 i förordning (EEG) nr 2700/93 skall den omräkningskurs som skall tillämpas på förskottsbe- talningen inom getsektorn utgöras av medelvärdet, beräknat i förhållande till tidsperioden, av de växelkurser som tillämpades under den månad som föregick den första dagen av det regleringsår för vilket bidraget bevil- jats. (4) (5) HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. I bilaga I anges den omräkningskurs som skall tillämpas — på de bidrag inom nötköttssektorn som anges i förordning (EG) nr 1254/1999, — på det maximala stödbelopp per hektar för saluföring inom sektorn för nötter och johannesbröd som fastställs i artikel 2 i förordning (EEG) nr 790/89, och — på de belopp av strukturell och miljömässig karaktär som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 2799/98. (1) EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 1. (2) EGT L 164, 30. 6. 1999, s. 53. (3) EGT L 281, 4. 11. 1999, s. 30. (4) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 21. (5) EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 36. (6) EGT L 30, 5. 2. 1998, s. 16. (7) EGT L 85, 30. 3. 1989, s. 6. (8) EGT L 260, 23. 9. 1997, s. 9. (9) EGT L 207, 19. 7. 1989, s. 19. (10) EGT L 132, 16. 6. 1995, s. 8. (11) EGT L 245, 1. 10. 1993, s. 99. L 43/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 2. 2000 I bilaga II anges den omräkningskurs som skall tillämpas på det bidrag och det restbelopp som avses i 2. artikel 5. 6 fjärde stycket i rådets förordning (EG) nr 2467/98 (1) och på det avdragsbelopp som avses i artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 3493/90 (2). 3. I bilaga III anges den omräkningskurs som skall tillämpas på det förskottsbelopp som avses i artikel 5. 6 andra stycket i förordning (EG) nr 2467/98 och på det avdragsbelopp som avses i artikel 4 i förordning (EEG) nr 3493/90. Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 15 februari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 312, 20. 11. 1998, s. 1. (2) EGT L 337, 4. 12. 1990, s. 7. 16. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 43/21 BILAGA I Omräkningskurs enligt artikel 1. 1 1 euro = (medelvärde 1. 12. 1999–31. 12. 1999) 7,44023 danska kronor 329,655 grekiska drakmer 8,58622 0,626674 svenska kronor pund sterling BILAGA II Omräkningskurs enligt artikel 1. 2 1 euro = (medelvärde 2. 12. 1999–1. 1. 2000) 7,44036 danska kronor 329,705 grekiska drakmer 8,58643 0,626326 svenska kronor pund sterling BILAGA III Omräkningskurs enligt artikel 1. 3 1 euro = (medelvärde 3. 12. 1999–2. 1. 2000) 7,44048 danska kronor 329,762 grekiska drakmer 8,58502 0,626045 svenska kronor pund sterling