title: PERGUNTA ESCRITA E-0581/00 apresentada por Mark Watts (PSE) à Comissão. Política europeia sustentável no domínio dos transportes.

eurovoc_concepts: relations between the State and the regions

text: 28. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374 E/111 Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (15 de Mar(cid:231)o de 2000) Como indicado pelo Sr. Deputado, a Comunidade participa no financiamento de programas de promo(cid:231)ªo de certos produtos agr(cid:237)colas originÆrios do seu territ(cid:243)rio. Trata-se, actualmente, do azeite, do leite e dos produtos lÆcteos, da carne de bovino de qualidade, das ma(cid:231)ªs e citrinos, dos frutos com casca, das azeitonas de mesa, das uvas secas, do sumo de uva, dos produtos de qualidade provenientes das regiıes ultraperifØricas, das flores e plantas vivas e do linho tŒxtil. Os regulamentos do Conselho relativos a estes produtos œnicos constituem a base jur(cid:237)dica em que assenta o co-financiamento comunitÆrio destes programas. A fim de generalizar a possibilidade de apoiar tais programas de promo(cid:231)ªo da produ(cid:231)ªo agroalimentar, estÆ previsto que, a breve prazo, a Comissªo apresente ao Conselho um projecto de regulamento que harmonize e simplifique o regime de promo(cid:231)ªo dos produtos agr(cid:237)colas na Comunidade. Nesta perspectiva, a lista dos produtos inclu(cid:237)dos neste regime nªo serÆ uma lista fechada, e qualquer produto poderÆ ser objecto de uma promo(cid:231)ªo co-financiada pela Comunidade. (2000/C 374 E/129) PERGUNTA ESCRITA E-0580/00 apresentada por Mark Watts (PSE) (cid:224) Comissªo (29 de Fevereiro de 2000) Objecto: Pol(cid:237)tica europeia sustentÆvel no dom(cid:237)nio dos transportes Poderªo os tradicionais aliados institucionais da UE, especialmente o Parlamento Europeu e a Comissªo, adoptar uma posi(cid:231)ªo consensual quanto a uma ampla dissemina(cid:231)ªo do princ(cid:237)pio de «interesse comunitÆ- rio»? Resposta dada pelo Sr. Prodi em nome da Comissªo (15 de Junho de 2000) A Comissªo lamenta nªo estar em condi(cid:231)ıes de responder (cid:224) pergunta, uma vez que nªo dispıe de informa(cid:231)ıes suficientes. (2000/C 374 E/130) PERGUNTA ESCRITA E-0581/00 apresentada por Mark Watts (PSE) (cid:224) Comissªo (29 de Fevereiro de 2000) Objecto: Pol(cid:237)tica europeia sustentÆvel no dom(cid:237)nio dos transportes AtØ que ponto as rela(cid:231)ıes tradicionalmente conflituosas entre as autoridades nacionais e locais nos Estados-membros colocaram dificuldades ao desenvolvimento do projecto RTE no dom(cid:237)nio dos trans- portes? Resposta dada pela ComissÆria Loyola de Palacio em nome da Comissªo (10 de Abril de 2000) De acordo com o princ(cid:237)pio da subsidiariedade, os Estados-membros sªo responsÆveis pela implementa(cid:231)ªo da rede no seu territ(cid:243)rio. Os papeis dos governos nacionais, regionais e locais no projecto de desenvolvi- mento da infra-estrutura variam de Estado-membro para Estado-membro mas, em cada caso, decorrem negocia(cid:231)ıes entre os diferentes intervenientes nacionais no Estado-membro em causa, sem envolvimento directo da Comissªo


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0561/00 υποβολή: Christopher Huhne (ELDR) προς την Επιτροπή. Σεβασμός από την ΕΕ των εξουσιών και των αρμοδιοτήτων της.

eurovoc_concepts:
EU institution
abuse of power

formats: html pdf print

text: C 280 E/218 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/260) GRAPTH ERVTHSH E-0561/00 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow thn Epitroph· (29 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Σεβασµο΄ς απο΄ την ΕΕ των εξουσιω΄ν και των αρµοδιοτη΄των της Θα µπορου΄σε α΄ραγε η Επιτροπη΄ να αναφε΄ρει τις περιπτω΄σεις κατα΄ τις οποι΄ες το Ευρωπαι¤κο΄ ∆ικαστη΄ριο διεπι΄στωσε ο΄τι η Ένωση ενη΄ργησε καθυ΄πε΄ρβαση των αρµοδιοτη΄των της; Apa·nthsh toy k. Prodi ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Aprili·oy 2000) Η Επιτροπη΄ συγκεντρω΄νει τις πληροφορι΄ες που απαιτου΄νται για την απα΄ντηση στην ερω΄τηση που τε΄θηκε. ∆ε θα παραλει΄ψει να γνωστοποιη΄σει το συντοµο΄τερο το αποτε΄λεσµα των ερευνω΄ν της. (2000/C 280 E/261) GRAPTH ERVTHSH P-0667/00 ypobolh·: Christoph Konrad (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Πριµοδοτη΄σεις για την προσωρινη΄ παυ΄ση καλλιε΄ργειας γαιω΄ν για τις επιχειρη΄σεις RWE και Rheinbraun (Γερµανι΄α) Αληθευ΄ει ο΄τι οι γερµανικε΄ς επιχειρη΄σεις RWE και Rheinbraun ε΄χουν λα΄βει πριµοδοτη΄σεις της ΕΕ για 1. εκτα΄σεις που χρησιµοποιου΄νται για εξο΄ρυξη λιγνι΄τη; Εα΄ν του΄το συµβαι΄νει, συ΄µφωνα µε ποια΄ νοµικη΄ βα΄ση, για ποια΄ χρονικη΄ περι΄οδο και σε ποιο΄ υ΄ψος ανε΄ρχονται 2. οι πριµοδοτη΄σεις που ε΄χουν καταβληθει΄; 3. Εα΄ν του΄το συµβαι΄νει, προ΄κειται για µι΄α ενιαι΄α πριµοδο΄τηση η΄ για συνεχιζο΄µενες πληρωµε΄ς; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (27 Marti·oy 2000) Όσον αφορα΄ τις πληρωµε΄ς τις οποι΄ες ανε΄φερε το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου, η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει 1. στην κατοχη΄ της στοιχει΄α που θα της επε΄τρεπαν να επιβεβαιω΄σει ο΄τι τε΄τοιου ει΄δους εµβα΄σµατα πραγµατοποι- η΄θηκαν η΄ πραγµατοποιου΄νται υπε΄ρ των επιχειρη΄σεων RWE και Rheinbraun. Η χορη΄γηση πληρωµω΄ν για την προσωρινη΄ παυ΄ση της καλλιε΄ργειας γαιω΄ν οι οποι΄ες χρησιµοποιου΄νται ση΄µερα ως υπαι΄θρια ορυχει΄α θα αποτελου΄σε παρα΄βαση της ισχυ΄ουσας κοινοτικη΄ς νοµοθεσι΄ας. Ο κανονισµο΄ς (ΕΟΚ) αριθ. 1765/92 του Συµβουλι΄ου για τη θε΄σπιση καθεστω΄τος στη΄ριξης των παραγωγω΄ν ορισµε΄νων αροτραι΄ων καλλιερ- γειω΄ν (1) και ο κανονισµο΄ς (ΕΚ) αριθ. 762/94 της Επιτροπη΄ς σχετικα΄ µε τις λεπτοµε΄ρειες εφαρµογη΄ς του (2) ορι΄ζουν τους ο΄ρους που εφαρµο΄ζονται στην προσωρινη΄ παυ΄ση καλλιε΄ργειας των γαιω΄ν. Η παρα΄γραφος 2 του α΄ρθρου 3 του δευ΄τερου κανονισµου΄, ιδι΄ως, αναφε΄ρει µε σαφη΄νεια ο΄τι οι παυθει΄σες απο΄ την καλλιε΄ργεια εκτα΄σεις πρε΄πει να αποτελε΄σουν αντικει΄µενο συντη΄ρησης που διασφαλι΄ζει την διατη΄ρηση΄ τους σε καλε΄ς αγρονοµικε΄ς συνθη΄κες. Επιπλε΄ον, δεν πρε΄πει να χρησιµοποιου΄νται για κερδοσκοπικη΄ χρη΄ση η οποι΄α θα η΄ταν ασυµβι΄βαστη µε µια αροτραι΄α καλλιε΄ργεια. Η χρησιµοποι΄ηση ενο΄ς εδα΄φους για την εξο΄ρυξη λιγνι΄του θα επε΄φερε εκ των πραγµα΄των την εξαφα΄νιση του εν λο΄γω εδα΄φους και κατα΄ συνε΄πεια θα η΄ταν προφανω΄ς ασυµβι΄βαστη µε τους αναφερθε΄ντες ο΄ρους. ∆εδοµε΄νων αυτω΄ν των κανονιστικω΄ν διατα΄ξεων, οι γερµανικε΄ς αρχε΄ς δεν θα ε΄χουν δικαι΄ωµα να χορηγη΄σουν ενισχυ΄σεις για την παυ΄ση της καλλιε΄ργειας αυτου΄ του τυ΄που γαιω΄ν. Εναπο΄κειται στις αρχε΄ς των κρατω΄ν µελω΄ν να επαληθευ΄σουν ο΄τι οι αιτη΄σεις χορη΄γησης πληρωµω΄ν για την παυ΄ση καλλιε΄ργειας των γαιω΄ν πληρου΄ν σωστα΄ τους προβλεπο΄µενους ο΄ρους απο΄ την κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α. Όπως συµβαι΄νει και στα α΄λλα κρα΄τη µε΄λη και, συ΄µφωνα, µε τους κανονισµου΄ς που θεσπι΄ζουν ε΄να ολοκληρωµε΄νο συ΄στηµα ελε΄γχου και διαχει΄ρισης (κανονισµο΄ς (ΕΟΚ) αριθ. 3508/92 του Συµβουλι΄ου (3) και κανονισµο΄ς (ΕΟΚ) αριθ. 3887/92 της Επιτροπη΄ς (4), η Γερµανι΄α (στην


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0581/00 von Mark Watts (PSE) an die Kommission. Nachhaltige europäische Verkehrspolitik.

text: 28. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 374 E/111 Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (15. M(cid:228)rz 2000) Wie der Herr Abgeordnete zutreffend feststellt, beteiligt sich die Gemeinschaft an der Finanzierung von Programmen zur F(cid:246)rderung des Absatzes bestimmter landwirtschaftlicher Erzeugnisse. Derzeit werden folgende Erzeugnisse gef(cid:246)rdert: Oliven(cid:246)l, Milch und Milchprodukte, Qualit(cid:228)tsrindfleisch, ˜pfel und Zitrusfr(cid:252)chte, Schalenobst, Speiseoliven, Rosinen, Traubensaft, Qualit(cid:228)tserzeugnisse aus den Regionen in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage, lebende Pflanzen und Blumen sowie Flachs zur Textilerzeugung. Die Rechtsgrundlage dieser Kofinanzierung durch die Gemeinschaft ergibt sich aus den diese Erzeugnisse betreffenden Verord- nungen des Rates. Um die M(cid:246)glichkeit einer Kofinanzierung solcher Programme zur F(cid:246)rderung des Absatzes von Agrar- und Nahrungsg(cid:252)tern auf andere Erzeugnisse ausweiten zu k(cid:246)nnen, beabsichtigt die Kommission, dem Rat demn(cid:228)chst einen Entwurf zur Harmonisierung und Vereinfachung der F(cid:246)rderung des Absatzes landwirt- schaftlicher Erzeugnisse vorzulegen. Die Liste der f(cid:246)rderf(cid:228)higen Erzeugnisse soll nicht mehr ersch(cid:246)pfend sein, so da(cid:223) grunds(cid:228)tzlich jedes Erzeugnis f(cid:252)r eine aus Gemeinschaftsmitteln kofinanzierte F(cid:246)rderung in Frage kommt. (2000/C 374 E/129) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0580/00 von Mark Watts (PSE) an die Kommission (29. Februar 2000) Betrifft: Nachhaltige europ(cid:228)ische Verkehrspolitik Kann die Kommission mitteilen, ob seit jeher institutionell verb(cid:252)ndete Organe der EU, insbesondere das Parlament und die Kommission, selbst ein Gef(cid:252)hl der Einheit bei der Verbreitung von Vorstellungen von (cid:132)europ(cid:228)ischem Interesse(cid:147) an einen gr(cid:246)(cid:223)eren Empf(cid:228)ngerkreis aufrechterhalten k(cid:246)nnen? Antwort von Herrn Prodi im Namen der Kommission (15. Juni 2000) Die Kommission bedauert, die Anfrage nicht beantworten zu k(cid:246)nnen, da sie hierzu nicht (cid:252)ber aus- reichende Informationen verf(cid:252)gt. (2000/C 374 E/130) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0581/00 von Mark Watts (PSE) an die Kommission (29. Februar 2000) Betrifft: Nachhaltige europ(cid:228)ische Verkehrspolitik Kann die Kommission mitteilen, in welchem Ma(cid:223)e traditionell von gegens(cid:228)tzlichen Interessen gepr(cid:228)gte Beziehungen zwischen nationalen und lokalen Regierungsebenen in den Mitgliedstaaten der EU zu Schwierigkeiten bei der Entwicklung von T-TEN-Projekten gef(cid:252)hrt haben? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (10. April 2000) Im Einklang mit dem Subsidiarit(cid:228)tsprinzip sind die Mitgliedstaaten f(cid:252)r die Errichtung des Verkehrsnetzes in ihrem Hoheitsgebiet zust(cid:228)ndig. Die jeweilige Rolle, die den nationalen, regionalen und lokalen Beh(cid:246)rden bei der Entwicklung der Infrastrukturprojekte zukommt, ist von einem Mitgliedstaat zum anderen unter- schiedlich. Die Verhandlungen zwischen den einzelnen nationalen Akteuren finden jedoch in jedem Fall innerhalb des betreffenden Mitgliedstaats, ohne direktes Eingreifen der Kommission statt


title: WRITTEN QUESTION E-0581/00 by Mark Watts (PSE) to the Commission. European sustainable transport policy.

text: 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/111 Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (15 March 2000) As the Honourable Member states, the Community helps finance promotional programmes for certain agricultural products originating in its territory. At present these include olive oil, milk and milk products, quality beef and veal, apples and citrus fruits, nuts, table olives, raisins, grape juice, quality products from the outermost regions, live flowers and plants and fibre flax. The legal basis for the Community part- financing of these programmes is provided by the Council Regulation on each individual product. In order to extend the possibility of supporting such promotional programmes for agricultural products, the Commission intends soon to submit to the Council a draft regulation to harmonise and simplify the system for promoting agricultural products in the Community. To that end, the list of products included in this system will not be a closed one, and any product will then be able to seek to be the subject of a promotional campaign part-financed by the Community. (2000/C 374 E/129) WRITTEN QUESTION E-0580/00 by Mark Watts (PSE) to the Commission (29 February 2000) Subject: European sustainable transport policy Can traditional EU institutional allies, especially the Parliament and the Commission, themeselves maintain a sense of unity in disseminating notions of a (cid:145)European Interest(cid:146) to a wider audience? Answer given by Mr Prodi on behalf of the Commission (15 June 2000) The Commission regrets that it does not have sufficient information to be able to answer the question. (2000/C 374 E/130) WRITTEN QUESTION E-0581/00 by Mark Watts (PSE) to the Commission (29 February 2000) Subject: European sustainable transport policy To what extent have traditional conflicting relations between national and local levels of governments, in EU Member States, created difficulties for T-TEN project development? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (10 April 2000) In accordance with the principle of subsidiarity, Member States are responsible for the implementation of the network within their own territory. The respective roles of national, regional and local government in infrastructure project development vary between Member States, but in each case negotiations between the different national actors take place within the Member State concerned, without direct involvement from the Commission


title: Proposta della Commissione relativa alla fissazione dei prezzi dei prodotti agricoli - Volume III - Atti giuridici - Proposta di REGOLAMENTO DEL CONSIGLIO recante modifica del regolamento (CEE) n. 845/72 relativo a misure speciali in favore della bachicoltura

eurovoc_concepts:
EU aid
aid system
comitology
sericulture

text: 24. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 86 E/9 Proposta di REGOLAMENTO (CE) N. DEL CONSIGLIO del. 2000/0048(CNS) recante modifica del regolamento (CEE) n. 845/72 relativo a misure speciali in favore della bachi- coltura (2000/C 86 E/05) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:224) europea, in partico- lare l’articolo 37, Articolo 1 Il regolamento (CEE) n. 845/72 Ł cos(cid:236) modificato: vista la proposta della Commissione, 1. Il testo dell’articolo 1 Ł sostituito dal seguente: visto il parere del Parlamento europeo, «Articolo 1 visto il parere del Comitato economico e sociale, considerando quanto segue: (1) Il regolamento (CEE) n. 845/72 del Consiglio (1), modificato da ultimo dal regolamento (CEE) n. 2059/92 (2), dispone che l’importo dell’aiuto comunitario a favore della bachi- coltura nella Comunit(cid:224) sia fissato annualmente. Conforme- mente all’impostazione seguita nella riforma delle organiz- zazioni comuni dei mercati nell’ambito dell’Agenda 2000 e per consentire ai produttori una programmazione a lungo termine della produzione, Ł opportuno non limitare nel tempo la fissazione del contributo, ferma restando la pos- sibilit(cid:224) di procedere in futuro alle necessarie revisioni. (2) Occorre fissare l’importo del contributo in modo da garan- tire un equo tenore di vita ai bachicoltori. (3) Inoltre, per conformarsi alle disposizioni adottate dal Con- siglio in materia di comitatologia, conviene modificare le corrispondenti disposizioni del regolamento (CEE) n. 845/72. PoichØ le misure necessarie ai fini dell’applicazione del presente regolamento sono misure di gestione ai sensi dell’articolo 2 della decisione 1999/468/CE del Consiglio, del 28 giugno 1999, recante modalit(cid:224) per l’esercizio delle competenze di esecuzione conferite alla Commissione (3), esse devono essere adottate secondo la procedura di ge- stione prevista all’articolo 4 della suddetta decisione, (1) GU L 100 del 27. 4. 1972, pag. 1. (2) GU L 215 del 30. 7. 1992, pag. 19. (3) GU L 184 del 17. 7. 1999, pag. 23. 1. E’ istituito un aiuto per i bachi da seta della sottovoce 0106 00 90 della nomenclatura combinata nonchØ per le uova di bachi da seta della sottovoce 0511 99 80, allevati nella Comunit(cid:224). L’aiuto Ł concesso ai sericoltori per i telaini messi in 2. telaini contengano un produzione, a condizione che tali quantitativo minimo di uova da determinarsi e che l’alleva- mento dei bachi sia stato portato a termine. L’importo dell’aiuto per telaino messo in produzione Ł 3. fissato a 133,26 EUR. » 2. Il testo dell’articolo 2 Ł sostituito dal seguente: «Articolo 2 Le modalit(cid:224) di applicazione del presente regolamento sono adottate secondo la procedura prevista all’articolo 4, para- grafo 2. Tali modalit(cid:224) riguardano, in particolare, il quantitativo mi- nimo di cui all’articolo 1, paragrafo 2, le informazioni che gli Stati membri devono comunicare alla Commissione e le misure di controllo intese a tutelare gli interessi finanziari della Comunit(cid:224) contro le frodi e altre irregolarit(cid:224). » 3. Il testo dell’articolo 4 Ł sostituito dal seguente: «Articolo 4 1. La Commissione Ł assistita dal comitato di gestione per il lino e la canapa, istituito dall’articolo 11 del regolamento (CEE) n. 1308/70 del Consiglio relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore del lino e della canapa. C 86 E/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 24. 3. 2000 Nei casi in cui si fa riferimento al presente paragrafo, 2. si applica la procedura di gestione prevista all’articolo 4 della decisione 1999/468/CE, nel rispetto del disposto del- l’articolo 7, paragrafo 3, della medesima. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno succes- sivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee. Il periodo di cui all’articolo 4, paragrafo 3, della deci- 3. sione 1999/468/CE Ł fissato a un mese. » Esso Ł applicabile a decorrere dal 1o aprile 2000. Il presente regolamento Ł obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, add(cid:236). Per il Consiglio Il Presidente


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0563/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Offentlige indkøb.

eurovoc_concepts:
EU Member State
economic indicator
import
intra-EU trade
public contract
statistical method
type of business

text: C 330 E/186 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/213) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0563/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (29. februar 2000) Om: Offentlige indkłb Kommissionen bedes for hvert enkelt af de seneste fem (cid:229)r angive, hvilket samlet belłb de kontrakter udgjorde, som virksomheder i de enkelte medlemsstater har f(cid:229)et tildelt af de offentlige myndigheder i andre EU-medlemsstater end deres egen. Den bedes for hver medlemsstat anfłre, hvorledes det samlede belłb fordeler sig p(cid:229) de enkelte medlemsstater. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (12. april 2000) De statistiske oplysninger, Kommissionen har til r(cid:229)dighed om det samlede belłb for de kontrakter, som virksomheder i de enkelte medlemsstater har f(cid:229)et tildelt af offentlige myndigheder i andre EU-medlems- stater, er ikke detaljerede nok til at give et billede af fordelingen af kontrakter p(cid:229) de enkelte medlemsstater, s(cid:229)ledes som spłrgsm(cid:229)lstilleren gerne vil have. Kommissionen har arbejdet p(cid:229) at sikre en bedre forst(cid:229)else af EU(cid:146)s markeder for offentlige indkłb og har opstillet et s(cid:230)t indikatorer til at m(cid:229)le markedstendenserne og effekten af politikken for offentlige indkłb over et tidsforlłb med henblik p(cid:229) at opfylde det tilsagn, den gav i meddelelsen om offentlige indkłb i Den Europ(cid:230)iske Union (1). Kommissionen er for łjeblikket i gang med at udarbejde et forelłbigt s(cid:230)t p(cid:229) ni indikatorer, som leverer (cid:229)rlige estimater af de samlede offentlige indkłb, belłbet for de offentlige indkłbsaftaler, som falder ind under direktiverne om offentlige indkłb, v(cid:230)rdien af de kontrakter, som faktisk averteres i EF-Tidende, samt antallet af enheder, der offentliggłr udbudsbekendtgłrelser, antallet af offentliggjorte udbudsbekendtgł- relser og antallet af kontrakter, som tildeles p(cid:229) tv(cid:230)rs af gr(cid:230)nserne i EU. Supplerende indikatorer skal m(cid:229)le kvaliteten af de offentliggjorte udbudsbekendtgłrelser og sammenligne de priser, som betales af den offentlige sektor for samme eller tilsvarende varer og tjenester over hele EU. M(cid:230)ngden af kontrakter, som tildeles p(cid:229) tv(cid:230)rs af gr(cid:230)nserne i EU, og m(cid:230)ngden af offentlige myndigheders indkłb af varer og tjenester med oprindelse i en anden medlemsstat har det vist sig vanskelig at m(cid:229)le af forskellige grunde. For det fłrst głr den frie bev(cid:230)gelighed for varer inden for EU det vanskeligt at fastsl(cid:229), hvor bestemte varer indkłbt af disse myndigheder faktisk kommer fra. Det samme g(cid:230)lder for den frie udveksling af tjeneste- ydelser. I stigende grad głr etableringsretten det til en endnu mere kompliceret sag at fortolke disse statistiske oplysninger, som medlemsstaterne leverer om offentlige indkłb. En anden komplicerende faktor er dannelsen af konsortier af selskaber fra flere forskellige medlemsstater, is(cid:230)r i forbindelse med store udbud og bygge- og anl(cid:230)gsprojekter. At fastsl(cid:229), hvor s(cid:229)danne konsortier har hjemsted, giver ofte ikke nogen mening, og det vil ogs(cid:229) v(cid:230)re vanskeligt blot at skulle bestemme det forholdsm(cid:230)ssigt. Ofte ved de offentlige myndigheder ikke selv, hvor bestemte varer og tjenester kommer fra, eller de registrerer det ikke. Af alle disse grunde er den indikator for indkłbskontrakter tildelt p(cid:229) tv(cid:230)rs af gr(cid:230)nserne, som man er i gang med at opstille, blevet baseret p(cid:229) en undersłgelse blandt de leverandłrer, som leverer til offentlige myndigheder, i stedet for p(cid:229) undersłgelser hos myndighederne selv. Disse tal viser omfanget af indkłb- skontrakter tildelt p(cid:229) tv(cid:230)rs af gr(cid:230)nserne i EU. For hver medlemsstat er angivet v(cid:230)rdien af direkte og indirekte intra-EU-import som en procentdel af samtlige offentlige indkłb i 1998. 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/187 Belgien & Luxembourg Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige EU-15-v(cid:230)gtet gennemsnit Direkte Importrate Indirekte 5,8 3,3 1,2 2,4 1,6 1,7 4,4 1,4 5,5 3,4 2,9 3,7 6,2 0,6 1,8 11,6 23,0 3,8 23,7 5,7 9,8 27,9 6,5 10,7 10,2 18,5 24,6 8,4 11,0 8,5 (%) I alt 17,3 26,3 5,0 26,1 7,3 11,5 32,3 7,9 16,2 13,6 21,4 28,3 14,6 11,6 10,3 Indikatoren giver ikke tal med en tilstr(cid:230)kkelig grad af p(cid:229)lidelighed til at m(cid:229)le bilaterale tildelinger af indkłbskontrakter mellem bestemte medlemsstater. Estimatet p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan er mere p(cid:229)lideligt, men tallene for de enkelte medlemsstater błr ogs(cid:229) anvendes med en vis forsigtighed p(cid:229) grund af stikprłvens stłrrelse (2 000 undersłgte virksomheder). Tallene repr(cid:230)senterer de samlede indkłb, over og under direktivernes t(cid:230)rskelv(cid:230)rdier, inden for de udvalgte sektorer. Der er planlagt en mere omfattende undersłgelse for at f(cid:229) forbedret nłjagtigheden af denne indikator og for at kunne fłlge udviklingen. Kommissionen er i f(cid:230)rd med at undersłge mulighederne for at integrere denne undersłgelse i programmet for erhvervsstrukturstatistik, som Eurostat gennemfłrer i samarbejde med medlemsstaternes statistiske kontorer. (1) KOM(98) 143 endelig udg. (2000/C 330 E/214) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0568/00 af Christopher Huhne (ELDR) til R(cid:229)det (2. marts 2000) Om: Afskedigelser af personale og lłnudgifter Hvor mange medlemmer af R(cid:229)dets personale er blevet afskediget i hvert af de seneste fem (cid:229)r, og hvilken del af det samlede personale svarer dette til for hvert (cid:229)r? Hvor store var de samlede lłnudgifter i institutionen, og hvilket gennemsnitsbelłb blev der udbetalt hvert (cid:229)r til hver enkelt ansat? Svar (2. maj 2000) R(cid:229)det kan oplyse, at der i lłbet af de sidste fem (cid:229)r og ud af et gennemsnitligt samlet personale p(cid:229) 2 400 tjenestem(cid:230)nd er blevet fjernet en person fra tjeneste, jf. vedt(cid:230)gtens artikel 86, stk. 2, litra f), og at en person er ikke blevet fastansat ved prłvetidens udlłb, jf. vedt(cid:230)gtens artikel 34, stk. 2, andet afsnit


title: PERGUNTA ESCRITA E-0552/00 apresentada por Monica Frassoni (Verts/ALE) à Comissão. Respeito das disposições relativas à protecção do ambiente no que respeita à pedreira de Mugello.

eurovoc_concepts:
Tuscany
environmental impact
historic site
infringement of EU law
mining operation

text: 26. 1. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 26 E/61 Resposta dada por Neil Kinnock em nome da Comissªo (3 de Abril de 2000) A Comissªo nªo tem um registo geral de quais os funcionÆrios que receberam bilhetes, pagos ou gratuitos, para a Copa do Mundo de futebol. Remeto, no entanto, o Senhor Deputado para a resposta (cid:224) Pergunta escrita E-2342/99, relativa aos funcionÆrios que trabalham na Direc(cid:231)ªo Geral da ConcorrŒncia. As regras gerais relativas a presentes a funcionÆrios que trabalham em todas as institui(cid:231)ıes da UE encontram-se no artigo 11o dos Estatutos dos FuncionÆrios, que estipula que o funcionÆrio «nªo pode aceitar de ((cid:133)) qualquer procedŒncia estranha (cid:224) institui(cid:231)ªo a que pertence, sem autoriza(cid:231)ªo da entidade competente para proceder a nomea(cid:231)ıes, qualquer distin(cid:231)ªo honor(cid:237)fica, condecora(cid:231)ªo, privilØgio, dÆdiva ou remunera(cid:231)ªo seja qual for a sua natureza ((cid:133)). » As regras internas da Comissªo (transmitidas ao pessoal da Comissªo em 19 de Fevereiro de 1996, pela Nota Administrativa no 926) estabelecem critØrios para publica(cid:231)ıes, discursos e presentes. Dizem claramente que os funcionÆrios devem ser dissuasivos em matØria de ofertas de presentes, mas prevŒem, entre outros elementos, que o «pessoal pode ser autorizado a aceitar presentes dum valor inferior a 250 ECU/euros». Estipulam ainda que as excursıes ou sa(cid:237)das de fins de semana organizadas por um terceiro s(cid:243) podem ser autorizadas se a participa(cid:231)ªo do funcionÆrio for do interesse da Comissªo. No entanto, Ø claro que nem todos os convites, reuniıes ou eventos, que podem incluir refei(cid:231)ıes, devem ser considerados presentes, ou privilØgios, na acep(cid:231)ªo do artigo 11o. As reuniıes, eventos e outros contactos informais entre funcionÆrios superiores e a indœstria, os Estados-membros ou pa(cid:237)ses terceiros incluem frequentemente convites. Esses contactos podem muito bem ser relevantes para o cumprimento das fun(cid:231)ıes dos funcionÆrios. Podem ainda, dentro de limites razoÆveis, ser tambØm considerados uma parte dos deveres de representa(cid:231)ªo dos altos funcionÆrios. A Comissªo nªo considera, portanto, que a aceita(cid:231)ªo dos convites para desafios de futebol ou eventos similares constitui necessariamente uma infrac(cid:231)ªo (cid:224)s regras, ou automaticamente um risco que compro- meta a independŒncia ou integridade dos funcionÆrios. (cid:201) claro que, se se provasse que existira uma tentativa, em qualquer ocasiªo, de comprometer a integridade ou independŒncia de um funcionÆrio, ou que a obriga(cid:231)ªo de deveres de um funcionÆrio tinha sido infringida como consequŒncia da oferta de bilhetes ou de hospitalidade, seriam tomadas medidas adequadas. No que respeita (cid:224)s altera(cid:231)ıes de prÆticas de trabalho: No Plano de Ac(cid:231)ªo que foi adoptado como parte do Livro Branco sobre a EstratØgia da Reforma, em 1 de Mar(cid:231)o de 2000, a Comissªo anunciou que «codificaria e simplificaria os textos, aplicando os Estatutos dos FuncionÆrios, a fim de garantir a transparŒncia e equidade» na sua aplica(cid:231)ªo. A Comissªo pretende rever as suas directrizes neste contexto. Uma vez que os Estatutos dos FuncionÆrios sªo aplicÆveis a todas as institui(cid:231)ıes da UE, a Comissªo considera que deve haver regras comuns para assistir os funcionÆrios e os seus superiores no tratamento de casos tais como os referidos pelo Senhor Deputado. ApresentarÆ, por isso, um novo projecto de directrizes aos Chefes da Administra(cid:231)ªo, com o prop(cid:243)sito de obter um acordo interinstitucional. (2001/C 26 E/075) PERGUNTA ESCRITA E-0552/00 apresentada por Monica Frassoni (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (29 de Fevereiro de 2000) Objecto: Respeito das disposi(cid:231)ıes relativas (cid:224) protec(cid:231)ªo do ambiente no que respeita (cid:224) pedreira de Mugello Considerando que existe um projecto para a abertura, na localidade de Galliano di Mugello (prov(cid:237)ncia de Floren(cid:231)a), de uma grande pedreira com a respectiva instala(cid:231)ªo de tritura(cid:231)ªo para a variante do Vale Bolonha (cid:129) Floren(cid:231)a e que a Ærea da pedreira nªo estÆ inclu(cid:237)da em qualquer plano de urbaniza(cid:231)ªo geral ou de programa(cid:231)ªo; O Plano Territorial de Coordena(cid:231)ªo Provincial define a Ærea como Ærea sens(cid:237)vel jÆ afectada por fen(cid:243)menos de inunda(cid:231)ªo e sujeita a riscos hidrÆulicos; C 26 E/62 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 26. 1. 2001 As duas torrentes lim(cid:237)trofes da Ærea (cid:129) Tavaiano e Sorcella (cid:129) sªo abrangidas pela Lei 431/85 relativa ao v(cid:237)nculo ambiental (Lei Galasso) e que essa escolha anularia o projecto em fase de conclusªo do lago ornitol(cid:243)gico de Gabbianello, financiado com dinheiros pœblicos; A Ærea estÆ inclu(cid:237)da numa zona de elevado risco s(cid:237)smico, tal como resulta de vÆrios estudos nessa matØria; para alØm disso a escolha do s(cid:237)tio vai contra as «directivas e indica(cid:231)ıes» do MinistØrio do Ambiente italiano, publicadas em 1993, em matØria de localiza(cid:231)ªo de pedreira e lixeiras; Existem, junto ao referido s(cid:237)tio, uma ponte medieval do sØculo XIII em situa(cid:231)ªo precÆria, abrangida pela legisla(cid:231)ªo vigente sobre o patrim(cid:243)nio arquitect(cid:243)nico e cultural, bem como vÆrios edif(cid:237)cios de import(cid:226)ncia hist(cid:243)rica; A Ærea estÆ inclu(cid:237)da numa zona com elevado interesse agro-tur(cid:237)stico (Delibera(cid:231)ªo de Conselho Regional 104/1989) e o Conselho Comunal de Barberino emitiu um parecer contrÆrio (cid:224) abertura da referida pedreira mas o projecto para a sua abertura parece, no entanto, seguir por diante. Que medidas pretende a Comissªo tomar por forma a fazer respeitar a legisla(cid:231)ªo em matØria de defesa do ambiente, do patrim(cid:243)nio arquitect(cid:243)nico e urban(cid:237)stico? Resposta dada pela ComissÆria Margot Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (7 de Abril de 2000) O projecto de uma grande pedreira em Galliano di Mugello (Floren(cid:231)a) mencionado pela Senhora Deputada Ø abrangido pelo Anexo II da Directiva 85/337/CEE (1) relativa (cid:224) avalia(cid:231)ªo dos efeitos de determinados projectos pœblicos e privados no ambiente (AIA) e da Directiva 97/11/CE (2) que altera a Directiva 85/337/CEE. A Directiva 85/337/CEE estabelece que determinados projectos pœblicos e privados suscept(cid:237)veis de terem um impacto considerÆvel no ambiente, nomeadamente pela sua natureza, dimensıes ou localiza(cid:231)ªo, sejam submetidos (cid:224) avalia(cid:231)ªo dos seus efeitos. As categorias dos projectos abrangidos pela directiva sªo enumeradas nos dois anexos da mesma. O no 2 do artigo 4o determina: «Os projectos pertencentes (cid:224)s categorias enumeradas no Anexo II sªo submetidos a uma avalia(cid:231)ªo nos termos dos artigos 5o a 10o, sempre que os Estados-membros considerarem que as suas caracter(cid:237)sticas assim o exigem». Nos termos do disposto na Directiva 97/11/CE, no que se refere aos projectos inclu(cid:237)dos no Anexo II, os Estados-membros sªo obrigados a determinar, com base numa anÆlise caso a caso ou nos limiares ou critØrios por eles fixados, se o projecto deve ser submetido a uma avalia(cid:231)ªo nos termos dos artigos 5o a 10o. A legisla(cid:231)ªo em matØria de AIA da Regiªo da Tosc(cid:226)nia (Legge Regionale no 79, de 3 de Novembro de 1998) Ø mais rigorosa do que as directivas e prevŒ que as pedreiras sejam automaticamente objecto de um procedimento de AIA. Tal procedimento abrange e avalia os aspectos ambientais mencionados pela Senhora Deputada. Tendo em conta a ausŒncia de fundamentos espec(cid:237)ficos de denœncia em rela(cid:231)ªo (cid:224) aplica(cid:231)ªo do procedimento de AIA ao caso vertente, nªo pode ser identificada neste momento qualquer infrac(cid:231)ªo ao disposto nas duas directivas mencionadas. (1) (2) JO L 175 de 5. 7. 1985. JO L 73 de 14. 3. 1997. (2001/C 26 E/076) PERGUNTA ESCRITA E-0564/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo (29 de Fevereiro de 2000) Objecto: Imposto sobre os lucros PoderÆ a Comissªo indicar a taxa percentual do imposto sobre os lucros das empresas em cada Estado- -membro, bem como quaisquer previsıes recentes sobre a taxa efectiva do referido imposto, uma vez deduzidas as isen(cid:231)ıes e bonifica(cid:231)ıes concedidas em cada Estado-membro?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0584/00 von Mark Watts (PSE) an die Kommission. Europäische nachhaltige Verkehrspolitik.

eurovoc_concepts:
common transport policy
sustainable mobility

text: 26. 1. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 26 E/65 teilen, ob diesbez(cid:252)glich nicht auf eine Revision der auf die erste H(cid:228)lfte des vergangenen Jahrhunderts zur(cid:252)ckgehenden Chicago-Konvention hingearbeitet werden m(cid:252)(cid:223)te? Weiter m(cid:252)(cid:223)ten in der Zwischenzeit innereurop(cid:228)ische Fl(cid:252)ge als Inlandsfl(cid:252)ge klassifiziert und gleichzeitig die durch eine Besteuerung des Kerosin freiwerdenden Finanzmittel zur Finanzierung von Umweltprojekten eingesetzt werden. Die Kommission wird gebeten, Auskunft zu erteilen, ob sie einen derartig mutigen Schritt zu unternehmen gedenkt? (1) ABl. C 225 E vom 8. 8. 2000, S. 63. Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (2. Mai 2000) In ihren beiden Mitteilungen zum Thema Luftverkehr und Umwelt (1) und (cid:252)ber die Besteuerung von Flugkraftstoff (2) hat die Kommission k(cid:252)rzlich ihre Schlu(cid:223)folgerungen aus einer umfassenden Untersuchung der Frage, wie sich eine Erhebung von Verbrauchssteuern auf Kerosin auswirken w(cid:252)rde, dargestellt. Sie beabsichtigt, die Ansichten des Parlaments zu diesen beiden Dokumenten aufzugreifen, sobald sie weitere politische Ma(cid:223)nahmen auf diesem Gebiet entwickeln wird. Es mag wohl zutreffen, da(cid:223) die v(cid:246)lkerrechtliche Grundlage der Luftfahrt (das Abkommen von Chicago) einer Modernisierung bedarf. Das ist aber ein viel weitl(cid:228)ufigeres Thema, und in diesem Zusammenhang ist die Frage der Besteuerung nicht wirklich relevant. Man mu(cid:223) sich bewu(cid:223)t machen, da(cid:223) das Abkommen von Chicago selbst einer Besteuerung des in der internationalen Luftfahrt verwendeten Kraftstoffs nicht im Wege. Die gegenw(cid:228)rtigen rechtlichen Ein- schr(cid:228)nkungen ergeben sich aus Standardklauseln in den zwischen den Vertragspartnern des Abkommens von Chicago geschlossenen bilateralen Luftverkehrsabkommen auf der Grundlage eines Beschlusses durch den Rat der Internationalen Zivilluftfahrt-Organisation (ICAO), wonach der im internationalen Luftverkehr verwendete Kraftstoff von der Besteuerung auszunehmen ist. Die Mitteilung zum Thema Luftverkehr und Umwelt wie auch diejenige (cid:252)ber die Besteuerung von Flugkraftstoff enth(cid:228)lt eine detaillierte Beurteilung der Frage, wie sich eine Erhebung von Verbrauchssteuern auf Flugkraftstoff auf die von Luftfahrtunternehmen der Gemeinschaft durchgef(cid:252)hrten innergemeinschaft- lichen Fl(cid:252)ge auswirken w(cid:252)rde. (1) KOM(1999) 640 endg. (2) KOM(2000) 110 endg. (2001/C 26 E/081) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0584/00 von Mark Watts (PSE) an die Kommission (29. Februar 2000) Betrifft: Europ(cid:228)ische nachhaltige Verkehrspolitik Wie beabsichtigt die Kommission, aktiv den Europ(cid:228)ischen Rat bei der Ausarbeitung einer Strategie zur weiteren Einbindung und zur St(cid:228)rkung der Einbindung umweltrelevanter Bereiche in Verkehrssysteme zu unterst(cid:252)tzen? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (14. April 2000) Der Europ(cid:228)ische Rat von Helsinki hat die Schlu(cid:223)folgerungen des Rates (cid:132)Verkehr(cid:147) vom Oktober 1999 best(cid:228)tigt, nach denen die Kommission verpflichtet ist, bis Juni 2001 eine globale Strategie vorzulegen, die darauf abzielt, die Fragen der Umwelt und der dauerhaften Entwicklung in die Verkehrspolitik zu integrieren und die geeigneten Ma(cid:223)nahmen zu treffen. C 26 E/66 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 26. 1. 2001 Wie in ihrem Arbeitsprogramm f(cid:252)r das Jahr 2000 angek(cid:252)ndigt, wird die Kommission eine Mitteilung zur (cid:220)berpr(cid:252)fung der gemeinsamen Verkehrspolitik vorlegen. Diese Mitteilung wird die Verpflichtungen ber(cid:252)cksichtigen, die die Gemeinschaft und die Mitgliedstaaten im Rahmen des Protokolls von Kioto eingegangen sind. Die Kommission wird bei ihrer Aufgabe durch die Gruppe der Umwelt- und Verkehrsexperten unterst(cid:252)tzt, deren Arbeiten und Schlu(cid:223)folgerungen die Informationen der Kommission erg(cid:228)nzen werden. Diese Expertengruppe hat bereits an der Vorbereitung der Integrationsstrategie teilgenommen, die der Rat (cid:132)Verkehr(cid:147) am 6. Oktober 1999 angenommen hatte. (2001/C 26 E/082) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0585/00 von Mark Watts (PSE) an die Kommission (29. Februar 2000) Betrifft: Nachhaltige europ(cid:228)ische Verkehrspolitik Kann die Kommission mitteilen, wie sie die Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung politischer Initiativen insbe- sondere im Hinblick auf CO2-Emissionen und den Aspekt der Klima(cid:228)nderung verst(cid:228)rken kann? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (12. April 2000) Da sich die Frage auf die Verkehrspolitik bezieht, geht auch die Antwort gezielt auf diesen Bereich ein. Allerdings k(cid:246)nnte die Frage auch in einem allgemeineren Kontext gesehen werden, da es auch in anderen Politikbereichen Initiativen gibt, die Auswirkungen auf die Klima(cid:228)nderung haben. Die Emissionen von Kohlendioxid(CO2) im Verkehrssektor m(cid:252)ssen als Teil der globalen Problematik von Verkehr und Umwelt betrachtet werden. Dieser umfassende Ansatz ist wichtig, um suboptimale L(cid:246)sungen zu vermeiden, die zu Nachteilen in andern Umweltbereichen f(cid:252)hren k(cid:246)nnten (beispielsweise w(cid:252)rden durch die Verwendung von Diesel anstelle von Benzin ohne flankierende Ma(cid:223)nahmen zwar die CO2 -emissionen gesenkt, m(cid:246)glicherweise jedoch die Partikelemissionen erh(cid:246)ht). Die Kommission hat eine gemeinsame Sachverst(cid:228)ndigengruppe eingerichtet, an der Sachverst(cid:228)ndige aus den Verkehrs- und den Umweltministe- rien der Mitgliedstaaten teilnehmen, um ihre Integrationsbem(cid:252)hungen im Hinblick auf ein umweltfreund- liches Verkehrssystem zu unterst(cid:252)tzen. Die von dieser Gruppe vorgelegten Empfehlungen waren der finnischen Pr(cid:228)sidentschaft sehr hilfreich bei der Erarbeitung der Integrationsstrategie durch den Rat Verkehr am 6. Oktober 1999. Derzeit befa(cid:223)t sich die Gruppe mit den Begleitma(cid:223)nahmen und der Vorbereitung der (cid:220)berpr(cid:252)fung dieser Strategie. Abgesehen von diesen Integrationsbem(cid:252)hungen, die alle Umweltaspekte des Verkehrs, unter anderem die Klima(cid:228)nderung, betreffen, verabschiedete die Kommission inzwischen die Mitteilung (cid:132)Politische Konzepte und Ma(cid:223)nahmen der EU zur Verringerung der Treibhausgasemissionen: zu einem Europ(cid:228)ischen Programm zur Klima(cid:228)nderung (ECCP)(cid:147) (1). Diese Mitteilung enth(cid:228)lt eine Liste m(cid:246)glicher Politiken und Ma(cid:223)nahmen der Gemeinschaft, wie sie der Umweltrat im Oktober 1999 gefordert hatte. Diese werden im Rahmen des ECCP entwickelt. Der Verkehrsbereich spielt in diesem Zusammenhang eine wichtige Rolle. Welchen Beitrag er im einzelnen zum ECCP leisten kann, wird derzeit gepr(cid:252)ft. Die genannten Ma(cid:223)nahmen haben wesentliche Bedeutung sowohl im Zusammenhang mit der (cid:220)berpr(cid:252)fung der gemeinsamen Verkehrspolitik, die in der zweiten H(cid:228)lfte dieses Jahres vorgesehen ist, als auch mit dem geplanten Gr(cid:252)nbuch (cid:252)ber den Stadtverkehr. (1) KOM(2000) 88, endg


title: Commission proposal on the prices for agricultural products - Volume III - Legal instruments - Proposal for a COUNCIL REGULATION amending Regulation (EEC) No 2759/75 on the common organisation of the market in pigmeat

eurovoc_concepts:
basic price
carcase
comitology
pigmeat
prices policy

text: C 86 E/14 EN Official Journal of the European Communities 24. 3. 2000 2000/0050(CNS) Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) No. of. amending Regulation (EEC) No 2759/75 on the common organisation of the market in pigmeat (2000/C 86 E/07) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 37 thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Having regard to the opinion of the European Parliament, for Decision 1999/468/EC of 28 June 1999 laying down the procedures implementing powers conferred on the Commission (5), they should be adopted by use of the management procedure provided for in Article 4 of that Decision, the exercise of HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Having regard to the opinion of Committee, the Economic and Social Regulation (EEC) No 2759/75 is amended as follows: 1. Article 4(1) is replaced by the following: Whereas: (1) Article 4 of Council Regulation (EEC) No 2759/75 (1), as last amended by Regulation (EC) No 3290/94 (2), provides for a basic price to be fixed annually for certain presen- tations of meat of domestic swine. In accordance with the approach followed for the reform of the common organi- sation of the markets in connection with Agenda 2000 and longer-term in order to enable producers to work out production plans, the basic price should be fixed without any limit in time, without prejudice to any revisions that may be called for in the future. (2) The basic price must be set at a level that helps to stabilise formation of market prices without leading to the structural surpluses within the Community. (3) The basic price must be fixed for a standard quality defined in Council Regulation (EEC) No 3220/84 of 13 November 1984 determining the Community scale for grading pig carcases (3), as last amended by Regulation (EC) No 3513/93 (4). (4) Furthermore, in compliance with the provisions adopted by the corre- the Council on the subject of comitology, sponding provisions of Regulation (EEC) No 2759/75 should be amended. Since the measures necessary for the implementation of this Regulation are management measures within the meaning of Article 2 of Council (1) OJ L 282, 1. 11. 1975, p. 1. (2) OJ L 349, 31. 12. 1994, p. 105. (3) OJ L 301, 20. 11. 1984, p. 1. (4) OJ L 320, 22. 12. 1993, p. 5. in The basic price for meat of domestic swine, to as shall be (cid:145)1. carcases (cid:147)slaughtered pigs(cid:148), of EUR 1 509,39/t from 1 July 2000. or half-carcases, hereinafter standard quality referred the The standard quality shall be defined in terms of the weight and lean-meat content of pig carcases, determined in accordance with Article 2(2) and (3) of Regulation (EEC) No 3220/84 as follows: (cid:151) carcases weighing from 60 to less than 120 kg: grade E, (cid:151) carcases weighing from 120 to 180 kg: grade R. (cid:146) 2. Article 4(4) is deleted. 3. Article 23 is deleted. 4. Article 24 is replaced by the following: (cid:145)Article 24 1. The Commission shall be assisted by a committee, the Management Committee for Pigmeat, composed of represen- tatives of the Member States and chaired by the represen- tative of the Commission. 2. Where reference is made to this paragraph, the management procedure laid down in Article 4 of Decision 1999/468/EC shall apply, in compliance with Article 7(3) thereof. (5) OJ L 184, 17. 7. 1999, p. 23. 24. 3. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 86 E/15 The period provided for in Article 4(3) of Decision 3. 1999/468/EC shall be one month. (cid:146) Article 2 This Regulation shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels,. For the Council The President


title: Rapport från kommissionen - Sammanfattande rapport om Medlemsstaternas meddelanden om sin kontrollverksamhet och resultaten därav samt vissa principfrågor avseende traditionella egna medel- Budgetåret 1998 - (artikel 17.3 i rådets förordning [EEG, Euratom] nr 1552/89)

eurovoc_concepts:
EU customs procedure
financial control
financial year
fraud
own resources

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 29. 02. 2000 KOM(2000)107 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN Sammanfattande rapport om Medlemsstaternas meddelanden om sin kontrollverksamhet och resultaten därav samt vissa principfrågor avseende traditionella egna medel - Budgetåret 1998 - (Artikel 17. 3 i rådets förordning [EEG, Euratom] nr 1552/89) Sammanfattande rapport om Medlemsstaternas meddelanden om sin kontrollverksamhet och resultaten därav samt vissa principfrågor avseende traditionella egna medel - Budgetåret 1998 - (Artikel 17. 3 i rådets förordning [EEG, Euratom] nr 1552/89) 1. INLEDNING Enligt förordning nr 1552/891 skall medlemsstaterna svara för uppbörden av 1. traditionella egna medel och är skyldiga att vidta alla nödvändiga åtgärder för att fordringar till förmån för Europeiska gemenskapernas budget (främst importtullar) skall fastställas, bokföras, uppbäras och ställas till kommissionens förfogande. Kommissionen hålls informerad om denna verksamhet genom olika meddelanden som medlemsstaterna gäller kontrollverksamheten sägs i artikel 17. 3 i förordningen att medlemsstaterna skall informera kommissionen genom regelbundna halvårsrapporter. 1552/89. När förordning lämna enligt skall det nr Rapporteringsplikten blev årlig när förordning (EG, Euratom) nr 1355/962 antogs, och kommissionen ålades att utarbeta en sammanfattande rapport som skall lämnas till budgetmyndigheten. 2. Den sammanfattande rapporten skall innehålla en utvärdering av den nationella kontrollverksamheten och dess resultat och en sammanfattning av omfattningen av bedrägerier och oegentligheter som drabbar Europeiska gemenskapernas traditionella egna medel. Kommissionen skall också göra en kompletterande kontroll av dokument och optimera den riskanalys som ligger till grund för kommissionens egna kontroller. De nedslående erfarenheterna från tidigare halvårsrapporter gjorde att man, när förordning nr 1552/89 ändrades 1996, enades om att försöka lösa de stora skillnaderna mellan de nationella rapporterna och de olika tolkningarna av vissa grundläggande begrepp. Efter ingående diskussioner inom Rådgivande kommittén för egna medel fick medlemsstaterna i mars 1997 en harmoniserad förlaga till årsrapport3. I förlagan preciserades vilka allmänna uppgifter om bedrägerier och oegentligheter som skulle redovisas, och syftet var alltså att göra de bokföringsuppgifter som skulle ingå mer enhetliga. De objektiva svårigheter med att harmonisera uppgifterna som medlemsstaterna stötte på försenade kraftigt inlämningen av rapporterna för budgetåret 1996 till kommissionen. När de lämnade upplysningarna granskades konstaterade kommissionen att medlemsstaterna ännu inte offentliggöra någon inte hunnit tillgodogöra sig förlagan, och beslutade därför att 1 2 3 Rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om genomförande av beslut 88/376/EEG om systemet för gemenskapernas egna medel, senast ändrat genom beslut 94/728/EG. Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1355/96 av den 8 juli 1996 om ändring av rådets förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989. Kommissionens beslut nr 97/245 av den 20 mars 1997 (dok. C(97) 800 slutlig). 2 sammanfattande rapport. En sammanfattning förelåg ändå i maj 19984 och granskades av Rådgivande kommittén för egna medel den 8 juli 1998. Analysen av rapporterna för budgetåret 19975 gav ett sämre resultat än väntat överlag, och kommissionen kunde då inte dra några hållbara slutsatser eftersom uppgifterna inte var jämförbara och ibland inte ens tillförlitliga. 3. Medlemsstaternas uppgifter är klart bättre än 1997, även om ytterligare information begärts i vissa fall. Trots att den här rapporten är ofullständig och oenhetlig gjordes bedömningen att den ändå kan ge en ökad förståelse för svårigheterna med de traditionella egna medlen och därmed sporra medlemsstaterna att höja kvaliteten på de uppgifter som lämnas. Man planerade även att analysera de principiella svårigheterna med att tillämpa förordning 1552/89, bland annat vid tvist. Kommissionens erfarenheter har visat att de problem som medlemsstaterna tagit upp bör föreläggas Rådgivande kommittén allt eftersom, i stället för att tas upp i de sammanfattande rapporterna enligt artikel 17. 3. Huvudinslagen i den förlaga till rapport som kommissionen tillställt medlemsstaterna analyseras i tabeller. Varje tabell åtföljs av en presentation med förklarande kommentarer och en motivering av den aktuella indikatorn. 2. ANALYS AV DE NATIONELLA RAPPORTERNA De nationella rapporterna analyseras för att få information både om medlemsstaternas kontrollverksamhet och om kampen mot bedrägerier och oegentligheter. Därför har uppgifter om kontrollverksamheten sammanställts, dels avseende hur många deklarationer varje medlemsstats förvaltning behandlat vid import och vid efterhandskontroller, dels avseende hur många som arbetar med kontrollerna. Detta visar kontrollverksamhetens proportion i förhållande till antalet tullklareringar i medlemsstaten. De nationella rapporterna innehåller också upplysningar som gör det möjligt att kvantifiera och karakterisera både vilka resultat bedrägeribekämpningen ger och vilka metoder som används vid bedrägerier. Eftersom bedrägerier är gränsöverskridande jämförs de nationella siffrorna för ärendena och beloppen med totalsiffrorna för alla medlemsstater, för att få en uppfattning om hur bedrägerierna fördelar sig inom gemenskapens tullområde. Analysen skiljer på olika stadier i bedrägeribekämpningen, såsom undersökning och upptäckt av fall, bestämmande och registrering av belopp, samt uppbörd av krav. Uppgifterna jämförs sedan med annan redovisning från medlemsstaterna av egna medel som ännu inte uppburits eller blanketterna för anmälan av bedrägeriärenden. Metoden ger en bättre bedömning av tvistiga egna medel och avslöjar eventuella felaktigheter i det sätt på vilket de fastställs och tillhandahålls. Vilken tullordning och vilka sorters bedrägerier ärendena avser analyseras också. Kommissionen har analyserat de nationella rapporterna även med hjälp av uppgifter som lämnats i nationella rapporter för tidigare budgetår, men har tagit hänsyn till att uppgifterna inte alltid är fullständiga och till att det är svårt att jämföra olika medlemsstaters uppgifter. 4 5 Dok. XIX/24329/98 av den 27 maj 1998. KOM(1999) 110 slutlig av den 12 mars 1999. 3 Trots begränsningarna ger jämförelsen mellan olika budgetår underlag för vissa slutsatser om hur medlemsstaternas kontrollverksamhet och resultat har förändrats och hur uppbörden av egna medel utvecklas. 2. 1. Medlemsstaternas kontrollverksamhet En övergripande uppfattning om kontrollverksamheten kan fås genom att jämföra alla medlemsstaters deklarationer, de deklarationer som kontrollerats efter tullklarering och den personal som särskilt arbetar med sådana kontroller. I bilaga 1 jämförs andelen kontrollerade deklarationer och antalet kontrollerade deklarationer per tjänsteman. Handelns omfattning framgår av antalet tullklareringar till gemenskapens tullområde. För att visa hur kontrollverksamheten utvecklats jämförs i bilaga 2 indikatorerna för budgetåren 1996 och 1998. Analysen av siffrorna i de båda tabellerna ger anledning till följande iakttagelser: a) Antalet mottagna deklarationer År 1998 mottogs sammanlagt 95 302 846 deklarationer. Antalet deklarationer har ökat i de allra flesta medlemsstater, och har nästan fördubblats i Grekland. Räknat på fyra budgetår visar 1998 års siffror små variationer i transaktionerna i Finland medan siffrorna för Frankrike mer överraskande ligger på nära 10 miljoner år 1997 för att sedan sjunka under 7 miljoner. Liksom tidigare budgetår skiljer sig antalet deklarationer i Nederländerna och Tyskland stort från Förenade kungariket, särskilt om man jämför medlemsstaternas andel av de fastställda traditionella egna medlen i A- och B-räkenskaperna. Förhållandet mellan denna andel och antalet deklarationer är relativt stabilt utom i Nederländerna och Förenade kungariket, vilket framgår av nedanstående diagram: 4 Antal deklarationer och fastställda belopp i A- och B-räkenskaperna 1998 35,00% 30,00% 25,00% 20,00% 15,00% 10,00% 5,00% 0,00% B DK D EL E F IRL IT L NL A P FIN S UK Antal deklarationer Fastställda belopp b) Efterhandskontroller Uppgifterna om antalet kontroller och andelen deklarationer som kontrollerats efter tullklarering tillåter tyvärr inga uttömmande jämförelser mellan medlemsstaterna. Bara nio medlemsstater har lämnat uppgifter om hur många kontroller efter tullklarering som faktiskt utförts (se även de förklarande anmärkningarna till tabellen i bilaga 1). Det innebär dock en förbättring jämfört med tidigare budgetår eftersom det bara är Portugal och Förenade kungariket som inte lämnat några sådana uppgifter. Med dessa begränsningar i minnet kan det noteras att antalet deklarationer som kontrollerats efter tullklarering stigit betydligt, från 2,3 miljoner år 1997 till 4,6 miljoner år 1998. I Finland och Danmark minskade de dock kraftigt. Att personalresurserna ökade med +1,1 % förklarar dock inte den mycket kraftiga ökningen på +96 % av antalet kontroller efter tullklarering år 1998. Kommissionen utreder för närvarande den tydliga utveckling som inte förklaras av variationer i antalet transaktioner. Utvecklingen kan bero på att kontrollverksamheten minskat under de tre budgetåren som i Italien och Finland, att verksamheten fått en väsentligt annorlunda inriktning eller att nya räkenskapsmetoder införts som i Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Österrike och Sverige. Tendensen går generellt mot medlemsstater: Grekland ligger på 25 %, Italien på 1,73 % och Irland på 1,22 %. fler kontroller men skillnaderna är stora mellan olika 5 c) Antalet tjänstemän som arbetar med efterhandskontroller När det gäller förhållandet mellan den personal som särskilt arbetar med kontroller efter tullklarering och antalet kontrollerade deklarationer bör det noteras att interna skillnader mellan de nationella förvaltningarna försvårar jämförelser mellan medlemsstaterna. Med de tidigare gjorda reservationerna kan man konstatera att sammanlagt 84 116 personer arbetade med förtullning i Europeiska unionen. Med undantag för Förenade kungariket som ökat personalen kraftigt visar siffrorna i bilaga 2 att tullförvaltningarnas sammanlagda personalstyrka år 1998 bara ökade med 1,7 % jämfört med över 13 % mellan år 1996 och 1998. Personal som arbetar med kontroller visar samma tendens och ökade med +15 % år 1996–1998 men med +1,1 % år 1997–1998. 2. 2. Bedrägerier och oegentligheter 2. 2. 1. Belopp som fastställts och uppburits år 1998 Årsrapporterna innehåller två sorters sifferuppgifter som rör kampen mot bedrägerier och oegentligheter, nämligen dels uppgifter om hur många ärenden som upptäckts, dels bokföringsuppgifter. Tabellen i bilaga 3 innehåller därför tre sorters sifferuppgifter över antalet upptäckta fall, de belopp som fastställts och de belopp som uppburits. Detta visar hur bedrägerierna fördelar sig inom hela gemenskapens tullområde och hur kampen mot bedrägerierna bedrivs. Informationen gör det möjligt att beräkna nivån på uppbörden och få en första indikation på vilka resultat medlemsstaternas insatser givit när det gäller att uppbära belopp som undanhållits vid utgången av det första året. Tabellen visar också vilken andel av beloppen som fastställts och uppburits i varje medlemsstat för hela gemenskapen. jämfört med totalbeloppet För det första bör det noteras att uppgifterna i kolumn 2 om antalet bedrägerier och oegentligheter är mycket olikartade. Siffrorna är oberoende av att handeln med varor från tredje land kan vara omfattande, som i Tyskland. Om en medlemsstat anmält flera tusen ärenden kan det innebära att man anmält alla överträdelseärenden som den nationella förvaltningen behandlat under året. I andra medlemsstater tycks siffrorna snarare tyda på att bara vissa överträdelser anmäls. En jämförelse av de belopp som fastställts ger stora och svårtolkade skillnader. Det är till exempel anmärkningsvärt att Belgien fastställt nästan dubbelt så stora belopp som Tyskland och lika mycket som Nederländerna (kolumn 3) och att Förenade kungariket fastställt nästan tre gånger så stora belopp som Nederländerna bara i ärenden som rör över 10 000 euro. Den enda möjliga förklaringen är att begreppen bedrägerier och oegentligheter tolkas på ett avvikande sätt eller att bara ärenden som avser över 10 000 euro rapporteras på bedrägeriblanketterna enligt artikel 6. 4 i förordning nr 1552/89. Den uppbördsnivå som anges i kolumn 7 visar bara en "bruttonivå", som kan komma att ändras efter justering och avskrivningar. De belopp som bärs upp ett givet år avser dessutom ofta anspråk som har fastställts långt tidigare. Uppgifterna är alltså bara statistiska indikatorer som ger en översiktlig uppfattning om uppbördsnivån före nödvändiga justeringar. 6 Med denna reservation kan man konstatera att den genomsnittliga uppbördsnivån för samtliga medlemsstater, som år 1997 var 23,26 %, har ökat tydligt till 37,63 %. Nivån höjs av att flera Irland, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, medlemsstater såsom Danmark, Spanien, Finland och Sverige tillsammans har fastställt nära 30 % av beloppen och uppburit i genomsnitt 83 %. I Belgien, Tyskland, Grekland, Frankrike, Italien och Förenade kungariket som å sin sida fastställt 70 % av beloppen har bara uppburit kring 20 %. Att variationerna är så stora mellan medlemsstaterna gör det svårt att bedöma insatserna, eftersom bristerna kan avse antingen fastställandet av kraven eller uppbörden. Jämförs de belopp varje medlemsstat fastställt och uppburit med de sammanlagda beloppen för samtliga medlemsstater 1998 (kolumn 4 och 6 i tabellen) framkommer en orimligt stor skillnad mellan vissa nationella förvaltningars andel av anspråksbeloppen och av de uppburna beloppen. Skillnaden tycks dock framför allt bero på skillnader i fastställande och för att siffrorna skall kunna tolkas korrekt krävs förtydliganden av procentsatserna, särskilt i två medlemsstater (Tyskland och Nederländerna). 2. 2. 2. Variationer i fastställda anspråk och uppbördsnivån Behandlingen av bedrägerier och oegentligheter är till sin natur konjunkturbetingad och tabellen i bilaga 4 visar hur antalet bedrägerier har förändrats över flera budgetår, varav den del otvetydiga tendenser framgår. Jämförs antalet anmälda bedrägerier och oegentligheter under budgetåren 1995–1998 framkommer dock skillnader som kan ha flera olika orsaker, till exempel bedrägerier och oegentligheter ökat tillfälligt, eller att särskilt omfattande bedrägerier och oegentligheter råkat upptäckas en viss period. att kontrollverksamheten faktiskt förbättrats, antalet att a. Antalet bedrägerier och oegentligheter I tio medlemsstater har antalet bedrägerier ökat jämfört med förra budgetåret. Siffrorna sjunker stadigt i Tyskland och kraftigt i Portugal. I genomsnitt ligger ökningen på 25 % jämfört med år 1997. Analysen försvåras av att uppgifterna inte är helt jämförbara, då vissa medlemsstater (såsom Förenade kungariket och eventuellt också Tyskland) enbart tar med överträdelser på över 10 000 ecu som anmäls på bedrägeriblanketterna medan övriga medlemsstater räknar in samtliga överträdelser. Icke desto mindre måste några avvikelser påpekas: – I Tyskland minskar antalet ärenden hela tiden och var under budgetår 1998 bara hälften så många som år 1995. – I Danmark var antalet ärenden sex gånger större än förra året. – I Österrike har antalet stigit dramatiskt från 64 ärenden 1997 till 15 474 ärenden 1998, vilket skall jämföras med 47 783 ärenden under budgetår 1995. Denna mycket kraftiga ökning liknar den som förekom i Sverige år 1997 och kan förklaras av att man även tagit med fall som gäller mindre belopp än 10 000 euro. Skillnader som minskningen i Tyskland och Portugal samt ökningen i Danmark och Nederländerna kan inte förklaras enbart med hänvisning till konjunkturen utan kräver kompletterande förklaringar från medlemsstaterna. 7 b. Fastställda anspråk De fastställda beloppen har i absoluta tal tredubblats 1995–1998 i alla länder men minskade något 1998, då de utgjorde 0,78 % av de belopp som fastställdes år 1997. Utvecklingen är dock mycket skiftande med kraftiga ökningar i Förenade kungariket, Luxemburg, Irland och i viss mån i Finland och Österrike (där de fastställda anspråken fördubblades). Viss utveckling är dock svårförklarlig. I Belgien minskade de fastställda beloppen med 42 % år 1995–1998 medan antalet ärenden däremot fördubblades. I Danmark minskade beloppen oförklarligt med 27 % trots att ärendena blev 21 fler. I Nederländerna minskade de fastställda beloppen med 58 % medan antalet ärenden bara minskade med 7 %. Allmänt sett upptäckte medlemsstaterna år 1998 många fler överträdelser, medan de sammanlagda fastställda beloppen för överträdelserna underligt nog sjönk. Tyskland förtjänar också särskild uppmärksamhet. De fastställda beloppen och antalet ärenden utvecklas åt samma håll, men kommissionen ställer sig frågande till den kraftiga minskningen på 60 %. I Förenade kungariket tredubblades de fastställda beloppen medan antalet ärenden ökade litet men stadigt. Kommissionen kan inte förklara de ovanstående tendenserna. Kompletterande upplysningar från medlemsstaterna kommer att begäras vid behov. c. Uppbördsnivån År 1995–1998 ökade de uppburna beloppen väsentligt i alla medlemsstaterna (fyra gånger i Danmark, tio gånger i Österrike och 48 gånger i Sverige) medan de minskade i sex medlemsstater (Irland, Portugal, Finland och framför allt Belgien, Grekland och Förenade kungariket). Med undantag för Luxemburg åtföljs den sjunkande uppbördsnivån i de tre medlemsstaterna Italien, Finland och Förenade kungariket av sjunkande fastställda belopp. Att nivån sjunkit i dessa medlemsstater kan bero på konjunkturen (vilken typ av bedrägeri som legat till grund för fastställande), att praxis för fastställande och justering ändrats eller på att uppbörden minskat. 2. 2. 3. Fastställda och bokförda anspråk För traditionella egna medel skall alla fastställda krav bokföras. Belopp som uppburits eller ostridiga belopp för vilka säkerhet ställts bokförs i A-räkenskaperna enligt artikel 6. 2 a i förordning nr 1552/89 medan belopp som inte uppburits eller som bestridits trots att säkerhet ställts för dem bokförs i B-räkenskaperna enligt artikel 6. 2 b i samma förordning. I många ärenden som avser upptäckta bedrägerier eller oegentligheter görs invändningar eller ställs ingen säkerhet, varför bokföring sker i B-räkenskaperna. Det är därför intressant att jämföra de belopp som medlemsstaterna fastställt och anmält i de årliga rapporterna med de bruttobelopp som förts in i B-räkenskaperna. En sådan jämförelse för budgetår 1998 görs i tabellen i bilaga 5. 8 År 1998 uppvisade åtta medlemsstater ett underskott mellan de sammanlagda beloppen i B-räkenskaperna (som omfattar fastställda belopp som ännu inte uppburits) och de belopp som fastställts efter bedrägerier och oegentligheter. Underskottet kan delvis förklaras av att medlemsstaterna bara har anmält bedrägerier och oegentligheter som rör över 10 000 euro, trots anvisningarna i förlagan till årsrapport6. Tabellen nedan visar underskotten mellan de belopp som fastställts och anmälts av vissa medlemsstater i årsrapporten och bruttobeloppen i B-räkenskaperna under budgetår 1995-1998. Fastställda belopp – Belopp i B-räkenskaperna (i ecu) Medlemsstat Skillnad D EL F IRL I L NL A P S UK 1995 1996 1997 1998 - 93 984 391 - 67 692 435 - 75 721 840 - 105 123 249 - 17 520 - 353 094 - 10 711 597 - 15 931 675 - 393 152 - 37 253 440 - 13 320 715 - 3 471 092 - 32 439 052 - 193 880 - 27 985 598 - 26 834 436 - 1 760 482 - 7 307 827 - 8 121 325 - 5 226 456 - 8 378 445 - 4 875 652 - 27 591 278 - 57 866 009 - 254 062 472 - 5 022 805 - 328 095 - 9 395 515 TOTALT - 157 106 515 - 133 957 506 - 202 044 339 - 398 834 610 Det bör noteras att underskotten återkommer i Tyskland, Frankrike, Italien, Österrike, Portugal och Förenade kungariket och att de år 1998 förekommer i allt fler medlemsstater. Situationen är inte normal eftersom det sammanlagda anspråksbelopp som fastställts på grund av bedrägerier och oegentligheter inte kan vara lägre än beloppet i de särskilda räkenskaperna. Alla belopp som utsatts för bedrägerier eller oegentligheter leder ju inte till invändningar eller saknar säkerhet. 6 Ärendena skall anmälas oavsett beloppströskeln, enligt punkt 2 i bilaga 6 till kommissionens beslut av den 20 mars 1997 om fastställande av närmare bestämmelser för medlemsstaternas översändande av viss information till kommissionen inom ramen för systemet med gemenskapens egna medel, dok. C(97) 800 slutlig. 9 Kommissionen antar att orsaken är att vissa förvaltningar tolkat begreppen bedrägerier och oegentligheter felaktigt. Kommissionen har vid flera tillfällen uppmanat medlemsstaterna att tillämpa de definitioner av begreppen som finns i rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 19957 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen och i konventionen av den 27 november 19958. 2. 2. 4. Årsrapporterna och blanketterna för anmälan av bedrägerier Enligt artikel 17. 3 i förordning nr 1552/89 skall alla anmälda bedrägerier och oegentligheter i rapporten om kontrollverksamheten jämföras med blanketterna för anmälan av bedrägerier enligt 6. 4 i samma förordning (ärenden som avser större belopp än 10 000 euro enligt databasen Irene under året). En sådan jämförelse görs i tabellen i bilaga 6. Tabellen visar att 1997 års problem lösts och att de belopp som skall bäras upp enligt bedrägeriblanketterna i anmälda ärenden som rör över 10 000 euro är lägre än det sammanlagda anspråksbelopp som fastställts med anledning av bedrägerier och oegentligheter (samtliga ärenden oavsett beloppets storlek). Kommissionen anser att situationen uppfyller kraven i bestämmelserna. 2. 3. Bedrägerier och oegentligheter fördelade på tullförfarande och bedrägerityp Alla tullförfaranden är inte lika utsatta för bedrägerier och oegentligheter, och sårbarheten kan förändras med tiden eftersom vissa ekonomiska sektorer kan angripas särskilt hårt vissa perioder. På senare år har transiteringarna drabbats hårt av bedrägerier, i synnerhet vissa känsliga jordbruksprodukter. Tabellen i bilaga 7 visar antalet bedrägerier och oegentligheter fördelat per medlemsstat och tullförfarande och därav framgår i vilken sektor sårbarheten var störst budgetår 1998. Liksom år 1997 drabbades främst den externa transiteringen som stod för 10,6 % av ärendena och 10 % av totalbeloppet samt förfarandet för övergång till fri omsättning som stod för 80,8 % av ärendena och 81,4 % av totalbeloppet. Diagrammet nedan visar att övriga tullförfaranden och tullområden bara drabbades marginellt jämfört med de förstnämnda. Uppgifterna bekräftar tyvärr en redan känd utveckling. 7 8 EGT L 312, 23. 12. 1995, s. 1. Oegentlighet: "varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt för gemenskapernas allmänna budget". EGT C 316, 27. 11. 1995, s. 49. Bedrägeri: "varje uppsåtlig handling eller uppsåtlig underlåtenhet som är att hänföra till: användning eller presentation av falska, felaktiga eller ofullständiga uppgifter eller dokument, om detta leder till att medel - från Europeiska gemenskapernas allmänna budget eller från de budgetar som förvaltas av Europeiska gemenskaperna eller för deras räkning minskas på ett olagligt sätt, - - undanhållande av information som skall lämnas i enlighet med särskilda föreskrifter, om gärningen har samma effekt, missbruk av en förmån som lagligen erhållits, om gärningen har samma effekt. " 10 Överträdelserna av transiteringsreglerna fördelar sig mellan medlemsstaterna på ett sätt som behöver förklaras på två punkter. De ärenden som avser fri omsättning är ungefär lika många i Förenade kungariket som i Nederländerna, men de belopp som fastställs är nästan fyra gånger så stora som i Nederländerna (och över tio gånger så stora som i Österrike). Antalet transiteringsärenden är jämförbart i Belgien och i Nederländerna, men Belgiens fastställda belopp på 11,145 miljoner euro var en och en halv gång så stort som Nederländernas 7,25 miljoner euro. B e d r ä g e r ie r o c h o e g e n tlig h e r p e r tu llfö r fa r a n d e 1 0 0 ,0 % 5 0 ,0 0 ,0 P L R T R T N E A P P P T A t g i r v Ö T u llfö rfa ra n d e Ä re n d e n V ä rd e Förklaringar: LP TR Övergång till fri omsättning Extern transitering ENTR Tullager PA PP AT Aktiv förädling Passiv förädling Temporär import Övrigt Andra tullförfaranden och tullbestämmelser Jämförs budgetår 1997 och 1998 på denna punkt, såsom i tabellen i bilaga 8, framkommer att de fastställda anspråken minskade något för alla förfaranden år 1998, men särskilt för den fria omsättningen och extern transitering. Tendensen mot tydligt fler överträdelser men väsentligt mindre belopp är tydlig för båda förfarandena. Däremot har dubbelt så stora belopp fastställts inom systemet för aktiv förädling jämfört med 1997. Det bör noteras att antalet bedrägerier och oegentligheter som drabbar transiteringen och den fria omsättningen har ökat med 42 % respektive 1 % medan de fastställda beloppen har minskat med 16 % respektive 40 %. Inom båda systemen tycks antalet överträdelser öka men de ekonomiska följderna minska. När det gäller aktiv förädling ökade dock både antalet överträdelser och de berörda beloppen kraftigt. 11 Hur bedrägerierna och oegentligheterna fördelas per medlemsstat och typ av överträdelse framgår av tabellen i bilaga 9 som visar att de flesta fallen eller 26,2 % avser felaktig varubeteckning eller felaktig klassificering enligt tulltaxan, medan 23 % av ärendena gäller felaktiga värdedeklarationer, och 13 % avser olaglig införsel på gemenskapens tullområde. De fastställda beloppen påverkas däremot mest, till 21 %, av felaktig varubeteckning, följt av 17,1 % som avser felaktiga värdedeklarationer. Sådana överträdelser är mycket vanligt förekommande i Sverige, Nederländerna, Förenade kungariket och Österrike, och avser ibland mycket stora belopp. Den första typen är framför allt vanlig i Frankrike, Nederländerna och Sverige och medan ärenden som avser värdedeklarationer är vanligast i Nederländerna och Förenade kungariket. Smugglingen når räknat på värdet en anmärkningsvärd omfattning i Tyskland medan problem med ursprungsintygen är vanliga i Italien. Jämförelsen mellan budgetår 1997 och 1998 i tabellen i bilaga 10 visar att de ekonomiska följderna men inte omfattningen av smugglingen minskar, medan felaktigt deklarerad vikt- eller kvantitet ligger på nästan samma nivå som 1996 i fråga om fastställda belopp. Jämförelsen bekräftar att utvecklingen går mot fler överträdelser med mindre kännbara ekonomiska konsekvenser, med undantag för felklassificeringar och så kallade övriga överträdelser. 3. TILLÄMPNINGEN AV ARTIKEL 17. 2 I FÖRORDNING (EEG, EURATOM) NR 1552/89 3. 1. Användande av förfarandet Enligt artikel 17. 1 skall medlemsstaterna tillhandahålla kommissionen de fastställda anspråksbeloppen. När tillhandahållandet visar sig omöjligt, särskilt på grund av force majeure och i särskilda fall när beloppen inte kan uppbäras av skäl som inte kan tillskrivas medlemsstaten, skall anspråket avskrivas. Om anspråket avser över 10 000 euro skall ärendet anmälas till kommissionen för granskning enligt artikel 17. 2. Under budgetår 1998 anmäldes sex avskrivningar till kommissionen av två medlemsstater och 1999 anmäldes femton ärenden avseende budgetår 1998. Den första tabellen i bilaga 11 visar tolv ansökningar om avskrivning av egna medel (inklusive fall som anmälts tidigare år men fortfarande behandlas) och alla relevanta uppgifter från medlemsstaterna har noggrant utretts enligt artikel 17. 2 i förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89. För att varje fall skall kunna bedömas snabbt och riktigt bildades 1997 en grupp med företrädare för olika enheter inom kommissionen som sammanträder regelbundet. Därmed kan kommissionens berörda enheter nå en gemensam ståndpunkt. Av de tolv ansökningarna har kommissionen bifallit fyra (varav en delvis) då en noggrann analys av alla uppgifter som lämnats visat att beloppen är omöjliga att uppbära av skäl som inte kan tillskrivas medlemsstaterna i fråga. Kommissionen har däremot avslagit åtta tillbörlig ansökningar (varav en delvis) eftersom de berörda medlemsstaterna inte visat omsorg och inte utnyttjat alla befogenheter som EU:s och landets egen lagstiftning erbjuder för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen. 12 Ett ärende avvisades eftersom medlemsstaten begärt befrielse från att tillhandahålla gemenskapen ett belopp för ett anspråk som inte fastställts, varför artikel 17. 2 inte är tillämplig. Medlemsstaten har därmed ådragit sig det ekonomiska ansvaret. Av de femton ärenden som visas i den andra tabellen i bilaga 11 är sju fortfarande under behandling. Kommissionen har ännu inte fattat något slutgiltigt beslut i dessa ärenden eftersom de uppgifter medlemsstaterna lämnat inte gör det möjligt att ta ställning med full kännedom om fakta. Granskningen kommer att avslutas när medlemsstaterna lämnat de uppgifter som begärts. I de åtta andra ärendena har ansökan om avskrivning av egna medel beviljats efter närmare undersökning av alla nödvändiga upplysningar och enligt överenskommelse med de berörda enheter som yttrat sig i frågan. Trots kommissionens kontroller och den löpande dialogen med medlemsstaterna har inte medlemsstaternas ansökningar om avskrivning förändrats nämnvärt. Efter 1997 har dock förfarandet använts mer eller mindre regelbundet av de sju medlemsstaterna Tyskland, Spanien, Frankrike, Nederländerna, Förenade kungariket samt Belgien och Danmark från och med 1997. Utvecklingen går åt det håll kommissionen önskar, eftersom förfarandet gör det möjligt att på ett jämlikt och öppet sätt granska medlemsstaternas uppbörd av de egna medlen och gynnar en effektiv hantering av gemenskapens anspråk. 3. 2. Jämförelse av avskrivna belopp Kommissionen kontrollerar även att de avskrivningar som rapporteras enligt artikel 17. 3 i förordning 1552/89 motsvarar de belopp som avförs ur de särskilda räkenskaperna. Bilaga 12 visar resultaten av jämförelsen och förhållandet till belopp som avskrivits efter anmälan av bedrägerier och oegentligheter. hade sammanlagt Fram till den 1 oktober 1998 hade medlemsstaterna anmält sammanlagt femton avskrivna poster på sammanlagt 4 193 441 euro för utredning av kommissionen. I de särskilda räkenskaperna kommissionens kvartalsutdrag år 1998. I de särskilda räkenskaperna förs alla belopp in oavsett tröskelvärdet men skillnaden mellan de belopp på över 10 000 euro som anmälts och de bokförda beloppen tycks ändå vara stora. Bara i Irland är beloppen samstämmiga. B-räkenskaperna för Belgien och Nederländerna innehåller bara mycket små belopp jämfört med de anmälda beloppen, vilket inte är logiskt ur redovisningssynpunkt. 4 770 133 avskrivits enligt euro (103,8 miljoner 1998 år Jämfört med de belopp som avskrivits framstår justeringarna av de fastställda beloppen i euro) B-räkenskaperna i bedrägerianmälningarna stora. Ur (92,5 miljoner redovisningssynpunkt vore det mer logiskt att låta de verkliga indrivningssvårigheterna vid bedrägerier och oegentligheter återspeglas i avskrivningarna. De justerade beloppen i de särskilda räkenskaperna borde dessutom rimligtvis vara högre än de som uppges i bedrägerianmälningarna, trots att den här analysen visar motsatsen. som förekommer som mycket belopp euro) och de Detta tyder på att redovisningsprinciperna för fastställda egna medel blandats samman med dem som avser fordringar som avskrivs på grund av indrivningssvårigheter. Sådan förvirring uppstår i de belopp som uppgivits av Italien, Nederländerna och Förenade kungariket. Skillnaderna som vid första anblicken tycks strida mot artiklarna 8 och 17 i förordning 1552/89 gör att kommissionen kommer att begära ytterligare upplysningar. 13 4. SLUTSATSER Utifrån de uppgifter som föreligger drar kommissionen slutsatsen att medlemsstaterna har gjort framsteg i redovisningen av sin kontrollverksamhet och dess resultat. framtagningen och rapporteringen av Kommissionen kan i synnerhet konstatera att uppgifterna är klart bättre än de båda föregående budgetåren. Medlemsstaterna bör dock fortfarande uppmanas att se till att grundbegreppen tolkas enligt gemenskapens bestämmelser. Uppgifterna är svåra att jämföra eftersom begreppen "bedrägerier" och "oegentligheter" tolkas mycket olika och ofta felaktigt. Det leder till att uppgifterna om upptäckta bedrägerier ibland är föga sannolika och att det blir svårt att få grepp om hur effektiva förvaltningarna är. De uppgifter som vissa medlemsstater lämnar i årsrapporterna är dessutom inte förenliga med siffror från andra källor, i synnerhet de särskilda räkenskaperna för egna medel. Vissa samstämmighetsproblem har kunnat lösas under budgetåret. De uppgifter som lämnats om kontrollerna visar att den personal som avsätts för arbetet ökat generellt, vilket uttrycks i allt fler inlämnade deklarationer. Uppgifterna gör det dock inte möjligt att närmare bedöma förvaltningarnas verkliga insatser och analysens tillförlitlighet stupar på att förvaltningarna är organiserade på olika sätt. Medlemsstaternas uppgifter om resultaten av kontrollerna är bättre än förra året. Förbättringen är dock inte generell och det är svårt att förklara skillnaderna mellan medlemsstaterna, särskilt när det gäller de fastställda beloppen. Vissa medlemsstater uppvisar kraftigt sämre resultat i fråga om fastställande och uppbörd. Kompletterande information behövs, särskilt om skillnaden i förhållande till handelsvolymen är mycket stor. Analyserna av de nationella rapporterna sedan budgetåret 1995 ger en ganska tydlig bild av hur bedrägerierna utvecklas. Framför allt upptäcks allt fler överträdelser, medan de fastställda beloppen snarare utvecklas i motsatt riktning. Riskprofilen för de olika systemen är välkänd och det är fortfarande övergång till fri omsättning och transitering som är mest sårbara. När det gäller avskrivning av belopp som är omöjliga att uppbära är framstegen fortfarande blygsamma, men sju medlemsstater använder nu förfarandet. Resultatet kan åtminstone delvis tillskrivas kommissionens och revisionsrättens kontroll av de särskilda räkenskaperna och metoderna för granskning av dessa. Det är också en följd av den ständiga dialog som kommissionen för med de nationella förvaltningarna i frågan. Till sist vill kommissionen påminna om att den enda verkliga nyttan med denna rapport är att den visar dagsläget i fråga om medlemsstaternas arbete för att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 17. 3 i förordning nr 1552/89. Rapporten kommer att behandlas av Rådgivande kommittén för egna medel. Kommissionen försöker skapa bästa möjliga förutsättningar för att snabbt lösa svårigheter som eventuellt kan komma att uppstå i medlemsstaterna. 14 BILAGOR 15 BILAGA 1 Medlemsstaternas kontrollverksamhet Medlems- stater Mottagna deklarationer Deklarationer som kontrollerats efter tullklarering Procent av deklarationerna som kontrollerats eftertullklarering Sammanlagd personalstyrka vid nationella tullmyndigheter Sammanlagd personalstyrka som arbetar med efterhandskontroller vid nationella tullmyndigheter Kontrollerade deklarationer per tjänsteman i genomsnitt (1) (2) 4 349 229 (3) 300 756 1 211 011 (1) 79 980 (1) 24 900 000 615 315 (2) 957 634 243 455 4 065 566 (4) 388 609 (5) 9 731 275 698 365 (7) 811 748 (9) 9 950 6 646 156 114 895 45 753 4 277 (10) 31 246 637(11) 1 732 550 (12) 5 471 853 181 438 (14) 428 310 (15) …… 1 721 554 (16) 1 370 000 5 248 367 93 930 51 000 …… B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK (4)=(3)/(2) 6,92 6,60 2,47 25,42 9,60 11,90 1,22 1,73 9,35 5,54 3,32 …… 5,46 3,72 …… (5) 4 135 743 26 170 3 882 3 964(6) 19 656 (8) 550 6 142 125 5 481 4 567 1 101 2 327 2 434 (18) 2 839 (19) (6) 485 45 5 320 (3) 162 284 666 30 829 15 4 603 (13) 182 355 142 (17) 82 (18) 106 (19) (7)=(3)/(6) 620 1777 116 1503 1368 1221 332 139 285 376 997 …… 661 621 …… Förklaringar: (1) Antal tullpositioner. (2) Antalet kontrollerade företagsdeklarationer är okänt. (3) (4) (5) (6) Varav 309 personer vid centralförvaltningar och tillsynsenheter. (7) Kontroller på platsen efter tullklarering som utförs av de regionala specialtjänsterna Cerdox, Siffran avser bara kontroller vid företag. Siffran omfattar 1 044 454 importdeklarationer. Siffran avser bara importdeklarationer som kontrollerats genom stickprov. frånräknat övergripande kontroller. Sammanlagd personalstyrka, inklusive högre tjänstemän och laboratoriepersonal. Siffran omfattar 470 540 importdeklarationer. (8) (9) (10) Deklarationer utvalda via det automatiserade systemet Sadbel, manuella deklarationer och deklarationer kontrollerade av Revisorsinspektionen (Inspection d'Audit). (11) Siffran omfattar 25 420 799 importdeklarationer och 3 593 821 transiteringsdeklarationer. (12) Summan omfattar datoriserade deklarationer och jordbruksdeklarationer. (13) Siffran omfattar 23 personer vid jordbruksministeriet men inte forskningspersonal och personal vid särskilda tjänsten för bedrägeribekämpning, Fiod. (14) Siffran omfattar 954 ärenden som avser flera deklarationer. (15) Tillförlitliga uppgifter saknas om denna typ av kontroll. (16) Summan omfattar import och export och särskilt 418 189 transiteringar. (17) Hela personalen arbetar inte heltid i verksamheten. (18) Uttryckt i manår. (19) Personal i tjänst vid gränstullkontor vid tullkontor inom landet. 16 BILAGA 2 Medlemsstaternas kontrollverksamhet Mottagna deklarationer Deklarationer som kontrollerats efter tullklarering Sammanlagd personalstyrka vid nationella tullmyndigheter Sammanlagd personalstyrka som arbetar med efterhandskontroller vid nationella tullmyndigheter 1996 1997 1998 Variat 1996 1997 1998 Variat 1996 1997 1998 Variat 1996 1997 1998 Variat … 3 465 188 4 349 229 1 137 522 1 186 024 1 211 011 21 200 000 20 600 000 24 900 000 … 572 600 957 634 3 189 410 3 800 064 4 065 566 8 423 471 9 800 000 6 829 028 617 485 740 501 811 748 4 852 713 5 940 066 6 646 156 27 041 43 629 45 753 21 272 970 25 657 280 31 246 637 4 845 731 4 536 545 5 471 853 420 775 419 542 428 310 1 762 404 1 736 762 1 721 554 1 194 659 1 287 000 1 370 000 3 933 688 4 633 921 5 248 367 + X X X X X X X X X X X X X - … 838 32 537 … 10 759 211 641 143 858 32 430 7 833 12 636 X 774 384 180 330 … 1 262 397 2 976 … 85 096 3 180 300 756 79 980 615 315 243 455 388 609 813 028 9 950 114 895 4 277 (1) 1 032 399 1 538 103 1 732 550 45 091 27 988 181 438 … … X 144 309 106 727 … … 1 360 … … 93 930 51 000 … + X X X X X X X X X X - X X … … 815 27 500 … 4 073 18 259 1 240 6 135 129 5 387 4 769 915 2 223 2 285 462 3 552 816 4 135 743 26 700 26 170 3 962 4 056 3 882 3 964 19 679 19 656 1 347 6 491 129 5 373 4 584 891 2 282 2 400 429 550 6 142 125 5 481 4 567 1 101 2 327 2 434 2 839 - X X X X X X X = X + X = X X X X X … 66 915 65 485 45 5 180 5 400 5 320 … 240 441 … 754 15 36 240 643 31 852 15 162 284 666 30 829 15 4 202 4 270 4 603 175 132 157 91 118 177 172 148 90 106 182 355 142 82 106 + X X X = = X X X = - X X X = X = X X = MS B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK (1) År 1998 utfördes 5854 fysiska kontroller, vilket motsvarar 12,8 % av alla behandlade deklarationer. 17 BILAGA 3 Bedrägerier och oegentligheter: fastställda och uppburna belopp Antal fall Fastställda belopp Procent av anspråks- beloppen för hela EUR15 Belopp som redan uppburits Procent av uppbörden för hela EUR15 (Belopp i euro) Uppbördsnivå ("brutto") (2) (3) (4) (5) (6) (7)=(5)/(3) 12 701 3 498 290 1 781 12 828 12 243 1 159 4 414 8 16 641 15 474 463 5 024 25 936 13 194 125 654 43 340 242 19 120 826 24 236 751 5 242 674 21 412 278 42 198 908 5 405 318 26 599 948 85 120 43 654 564 12 539 555 202 348 3 047 336 14 367 089 112 511 528 373 964 485 11,59 5,11 6,48 1,40 5,73 11,28 1,45 7,11 0,02 11,67 3,35 0,05 0,81 3,84 30,09 100,00 % 8 299 009 16 515 907 5 095 808 295 671 14 582 067 8 760 277 3 610 475 5 065 210 73 383 (1) 37 561 204 6 105 713 171 754 2 668 209 13 887 633 18 047 642 140 739 962 5,9 % 11,74 % 3,62 % 0,21 % 10,36 % 6,22 % 2,57 % 3,6 % 0,05 % 26,68 % 4,34 % 0,12 % 1,9 % 9,87 % 12,82 % 100,00 % 19,15 % 86,38 % 21,03 % 5,64 % 68,10 % 20,76 % 66,79 % 19,04 % 86,21 % 86,04 % 48,69 % 84,48 % 87,56 % 96,66 % 16,04 % 37,63 % MS (1) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN (2) S UK (3) EUR-15 (Den växelkurs för euron som används i tabellen är den genomsnittliga för år 1998. ) Förklaringar: (1) Summan omfattar ett belopp på cirka 3 000 euro från försäljning av konfiskerat gods på offentlig aukton. (2) Dataprogrammen skiljer inte belopp som uppburits med anledning av bedrägeri från andra uppburna belopp. De ärenden som avser lägre belopp än 10 000 euro förutsätts vara avslutade. (3) Kolumn 3, 5 och 6 gäller enbart skulder över 10 000 euro. 18 MS B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK BILAGA 4 Bedrägerier och oegentligheter: Fastställda belopp och uppbördsnivå – Förändring Antal fall Fastställda belopp Uppbördsnivå ("brutto") (Belopp i euro) 1995 1996 1997 1998 Förändring 1995 1996 1997 1998 Förändring 1995 1996 1997 1998 Förändring 6 507 167 726 1 042 8 617 9 932 500 1 300 14 … 47 783 415 1 811 9 485 6 820 7 052 593 1 257 10 759 10 870 594 4 232 10 28 398 4 513 3 412 12 137 12 115 11 258 12 701 657 384 1 792 12 636 12 752 1 104 4 264 21 64 1 002 3 835 23 394 13 093 3 498 290 1 781 12 828 12 243 1 159 4 414 8 16 641 15474 463 5 024 25 936 13 194 17 931 14 002 ↑ ↑ ↑ ↑ ↓ ↑ ↑ ↓ ↓ ↑ ↑↓ ↑ ↑ ↑ ↑ ↑ ↓ ↑ ↑ ↑ ↑ ↓ ↑ ↓ ↑ ↓ ↓ ↑ … ↓ ↑ ↑ ↓ ↑ ↓ ↑ ↓ ↑ ↓ ↑ ↑ ↓ ↑ ↑ 74 151 928 40 532 767 65 710 653 43 340 242 26 103 970 17 946 990 7 309 440 19 120 826 60 413 609 38 323 565 28 473 160 24 236 751 4 095 480 7 868 906 15 733 057 5 242 674 21 147 076 21 971 279 24 354 357 21 412 278 34 457 403 32 668 325 40 961 412 42 198 908 1 424 848 3 204 644 5 887 044 5 405 318 19 725 560 48 289 595 106 587 889 26 599 948 17 866 3 526 37 853 85 120 … 104 826 310 36 014 402 43 654 564 5 937 332 1 344 518 6 036 675 12 539 555 2 964 195 2 855 173 8 261 544 202 348 1 365 885 6 973 097 3 712 886 3 047 336 3 975 905 5 572 753 -389 758 14 367 089 36 639 485 33 898 722 131 425 991 112 511 528 ↓ ↑ ↓ ↓ ↓ ↑ ↓ ↓ ↓ ↑ ↑ ↓ ↑ ↑ ↓ ↓ ↑ ↑ ↑ ↑ ↓ ↑ ↑ ↓ ↓ ↑ ↑ ↓ ↑ … ↓ ↑ ↑ ↓ ↑ ↑ ↑ ↓ ↓ ↑ ↑ ↑ ↓ ↑ ↓ 8,13 % 18,35 % 18,28 % 19,15 % 32,30 % 83,40 % 62,10 % 86,38 % … 3,23 % 10,18 % 21,03 % 8,03 % 2,65 % 3,68 % 5,64 % 41,29 % 49,42 % 52,31 % 68,10 % … 21,56 % 19,97 % 20,76 % 80 % 84,05 % 73 % 66,79 % 1,53 % 6,28 % 3,89 % 19,04 % 100 % 100,00 % 100 % 86,21 % … … 90,99 % 84,96 % 86,04 % 17,50 % 10,64 % 48,69 % 8,54 % … 2,59 % 84,48 % … … 100 % 76,77 % 92,58 % 87,56 % … … … 96,66 % 22,57 % 16,04 % ↑ ↓ ↑ ↑ ↓ ↑ ↑ ↑ … ↓ ↑ ↑ ↑ ↑ ↑ ↓ ↑ … ↑ ↓ ↓ ↑ ↓ ↑ ↔ ↓ ↓ ↓ ↑ … ↓ ↑ … ↓ ↑ ↑ ↓ … … ↓ ↓ 19 BILAGA 5 Fastställda belopp och bokförda belopp Medlemsstat (1) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK TOTALT Fastställda belopp (tabell 3) Belopp i B-räkenskaperna 1998 (2) 43 340 242 19 120 826 24 236 751 5 242 674 21 412 278 42 198 908 5 405 318 26 599 948 85 120 43 654 564 12 539 555 202 348 3 047 336 14 367 089 112 511 528 373 964 485 1998 (1) (3) 23 549 000 6 779 000 129 360 000 5 232 000 10 760 000 45 670 000 791 000 59 039 000 279 000 70 489 000 20 918 000 5 078 000 1 435 000 284 000 366 574 000 746 237 000 (Belopp i euro) Skillnad Fastställda belopp och belopp i B-räkenskaperna (4)=(2)-(3) 19 791 242 12 341 826 - 105 123 249 10 674 10 652 278 - 3 471 092 4 614 318 - 32 439 052 - 193 880 - 26 834 436 - 8 378 445 - 4 875 652 1 612 336 14 083 089 - 254 062 472 - 372 272 515 (5) X X X X X X X X (1) Beloppen korrigerade med hänsyn till skillnader i taxenivå och kvartalsindelning. 20 BILAGA 6 Årsrapporter och bedrägeriblanketter Årsrapporter enligt artikel 17. 3 i förordning 1552/89 Bedrägeriblanketterna enligt artikel 6. 4 i förordning 1552/89 Medlemsstat Bedrägerier och oegentligheter, -antal fall och belopp (oavsett beloppets storlek) Bedrägerier och oegentligheter, -antal fall och belopp(1) (> 10 000 euro) Antal fall Belopp Antal fall Belopp (Belopp i euro) Angivna belopp på bedrägeri- blanketterna Beloppen i årsrapporten (1) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK (2) (3) 12 701 3 498 290 1 781 12 828 12 243 1 159 4 414 8 16 641 15 474 463 5 024 25 936 13 194 43 340 242 19 120 826 24 236 751 5 242 674 21 412 278 42 198 908 5 405 318 26 599 948 (2) 85 120 43 654 564 12 539 555 202 348 3 047 336 14 367 089 112 511 528 Totalt 125 654 373 964 485 (4) 345 131 154 2 73 212 24 173 0 210 147 18 42 96 499 2 126 (5) 12 663 823 14 702 123 14 029 860 312 760 3 338 526 14 327 051 862 568 22 986 641 0 1 846 880 6 710 265 21 509 1 682 245 8 357 308 99 068 587 200 910 147 (6) - - - - - - - - - - - - - - - - (1) Nettouppbördsbelopp efter korrigeringar, avskrivningar och dylikt. (2) Beloppet omfattar fem ärenden på över 10 000 euro vardera avseende bedräglig konsumtion som tillsammans stod för 1 126 812 euro och av formskäl bokförs först 1999. 21 Tullförfarandenas sårbarhet för bedrägerier och oegentligheter BILAGA 7 Fri omsättning Extern transitering Tullager Aktiv förädling Passiv förädling Temporär import Övriga system Totalt (Belopp i euro) Belopp Antal fall Belopp Antal fall Belopp MS B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Antal fall 8 594 2 806 216 857 8 108 9 511 501 4 208 4 12 474 11 302 401 3 767 25 645 13 194 Belopp Antal fall Belopp 29 270 660 15 612 673 20 749 756 4 492 202 13 533 735 31 706 191 2 448 216 19 295 695 81 706 32 654 478 9 433 214 170 951 2 496 562 12 402 695 112 511 528 3 330 11 145 330 ? 58 18 567 2 010 291 132 0 3 980 2 754 6 34 175 … 233 965 1 912 978 46 076 946 426 6 565 179 714 809 6 429 680 0 7 256 853 2 248 996 512 187 423 179 018 … Antal fall 530 16 3 1 18 82 5 3 0 80 88 3 21 11 … Belopp 2 376 299 4 510 253 468 67 30 045 742 924 98 139 10 568 0 351 226 148 930 25 395 6 917 92 988 … Antal fall 37 464 4 43 427 42 348 30 0 55 457 12 428 70 … Belopp 3 367 736 748 848 320 508 95 577 712 741 244 173 2 108 112 256 494 0 3 050 764 193 489 3 615 248 339 1 668 232 … Totalt 101 588 306 860 262 13 355 37 867 245 861 4 141 476 2 417 13 018 628 Antal fall 39 28 5 0 45 8 0 3 0 3 30 1 147 0 … 309 Belopp 4 584 153 987 730 187 0 75 113 170 015 0 47 0 4 538 60 846 56 21 038 0 … Antal fall 92 2 4 76 169 76 14 4 4 2 19 629 39 923 269 854 32 338 282 092 84 772 36 042 10 944 3 414 0 799 247 431 11 53 35 … 0 9 459 24 157 … 79 182 0 786 3 494 514 0 34 0 47 44 29 574 0 … 156 003 12 701 2 326 920 0 576 413 5 832 125 2 685 654 0 596 520 0 336 705 201 649 1 818 77 598 0 … 3 498 290 1 781 12 828 12 243 1 159 4 414 8 16 641 15 474 463 5 024 25 936 13 194 46 340 241 19 120 826 24 236 751 5 242 673 21 412 277 42 198 908 5 405 318 26 599 948 85 120 43 654 564 12 534 555 202 347 3 047 336 14 367 090 112 511 528 1 220 411 1 341 1 060 055 5 783 12 791 405 125 654 376 959 482 Andel av totalen 80,8 % 81,4 % 10,6 % 10 % 0,6 % 1,1 % 1,9 % 3,5 % 0,2 % 0,3 % 1,06 % 0,3 % 4,6 % 3,4 % 100 % 100 % 22 BILAGA 8 Tullförfarandenas sårbarhet för bedrägerier och oegentligheter MS Fri omsättning Extern transitering Tullager Aktiv förädling Passiv förädling Temporär import Övriga system Totalt Antal fall Belopp Antal fall Belopp Antal fall Belopp Antal fall Belopp Antal fall Belopp Antal fall Belopp Antal fall Belopp Antal fall Belopp (Belopp i euro) 1995 (1) Påverkan 1996 53 528 210 383 644 7 621 90 366 720 845 2 767 720 300 8 433 675 Påverkan 78,07 % 62 87 % 11,11 % 27, % 1,23 % 0,83 % 0,44 % 2,52 % 1997 71 284 364 576 179 12 313 63 788 955 538 9 652 450 Påverkan 81,3 % 80 % 1998 101 588 306 860 262 Påverkan 80,8 % 81,4 % 14 % 13 355 10,6 % 14 % 0,6 % 2,1 % 37 867 245 861 4 141 476 10 % 0,6 % 1,1 % 924 1,1 % 2 417 1,9 % 6 995 687 1,5 % 13 018 628 3,5 % 347 0,51 % 275 0,3 % 309 0,2 % 5 893 995 153 1 099 310 1,76 % 0,22 % 0,33 % 1 655 875 0,3 % 1 220 411 1 016 1,2 % 1 341 1 589 085 0,3 % 1 060 055 0,3 % 1,06 % 0,3 % 5 774 8,42 % 1 272 1,5 % 5 783 4,6 % 15 690 244 4,69 % 8 058 039 1,7 % 68 568 100 % 87 622 100 % 334 635 376 100 % 456 152 006 100 % 12 791 405 125 654 376 959 482 3,4 % 100 % 100 % (1) De tillgängliga uppgifterna är inte jämförbara. 23 BILAGA 9 Fri omsättning: Typer av bedrägerier och oegentligheter Underlåtenhet att deklarera Felaktig varubeteckning eller felaktig klassificering enligt tulltaxan MS Ursprung Värde Vikt / Kvantitet Annat Totalt (Belopp i euro) Antal fall Belopp Antal fall Antal fall Belopp Antal fall Belopp Antal fall Belopp Antal fall Belopp Antal fall Belopp B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 277 49 151 9 124 766 084 2 023 853 12 402 251 733 581 206 979 7 437 4 672 678 11 732 741 597 61 2 976 1 1 224 2 129 25 165 557 5 2 441 1 123 33 204 Belopp 1 993 295 3 879 261 4 098 295 1 016 814 3 081 5 142 753 921 420 733 0 14 939 341 2 325 854 2 662 176 0 148 681 15 443 546 128 1 529 2 472 1 399 499 3 990 408 990 893 2 219 747 1 039 728 967 29 14 41 3 471 944 3 161 377 127 897 911 374 2 137 3 567 044 3 244 108 957 521 73 3 449 597 98 920 10 077 738 1 166 3 150 696 66 771 1 14 874 2 703 169 4 605 10 514 088 1 209 778 4 473 12 497 561 2 323 919 1 822 2 211 785 1 017 1 873 139 4 485 1 313 859 2 537 203 819 598 137 2 368 524 103 1 247 8 001 2 025 65 916 764 842 8 677 893 4 052 037 30 714 816 532 10 608 715 697 90 157 96 719 25 562 419 846 4 271 849 638 783 0 15 345 17 66 767 282 375 0 37 942 0 774 149 5 020 3 303 0 15 0 1 1 40 24 0 295 0 830 7 30 0 27 8 594 2 806 216 857 8 108 9 511 501 29 270 660 15 612 673 20 749 756 4 492 202 13 533 735 31 706 191 2 448 216 4 674 24 382 033 924 2 159 2 247 207 81 594 394 146 2 180 3 638 819 5 118 092 10 752 480 5 509 0 870 2 625 546 4 208 19 295 695 0 4 81 706 4 955 734 1 842 1 705 492 117 922 63 025 392 359 12 474 11 302 401 3 767 32 654 478 9 433 214 170 951 2 496 562 1 480 309 4 219 21 788 444 134 0 6 279 82 822 215 13 194 112 511 528 226 679 11 973 1 960 191 25 645 12 402 695 TOTALT 13 131 28 265 530 26 627 64 327 823 6 074 29 7740574 23 416 52 682 753 1 404 1 412 380 30 936 130 397 205 101 588 306 860 262 Andel totalen av 13 % 9,2 % 26,2 % 21 % 6 % 9,7 % 23 % 17,1 % 1,4 % 0,5 % 30,4 % 42,5 % 100 % 100 % 24 BILAGA 10 Övergång till fri omsättning – Typer av bedrägerier och oegentligheter MS Underlåtenhet att deklarera Felaktig varubeteckning eller felaktig klassificering enligt tulltaxan Ursprung Värde Vikt / Kvantitet Annat (Belopp i euro) Totalt Antal fall Belopp Antal fall Belopp Antal fall Belopp Antal fall Belopp Antal fall Belopp Antal fall Belopp Antal fall Belopp 1995 (1) Påverkan 1996 14 044 36 318 871 10 819 47 198 747 5 137 48 707 825 10 946 37 295 743 862 1 623 394 11 720 39 239 061 Påverkan 26 24 % 17,26 % 20,21 % 22,43 % 9,60 % 23,15 % 20,45 % 17,73 % 1,61 % 0,77 % 21,90 % 18,65 % 1997 10 642 36 579 518 16 810 51 133 326 6 246 38 726 962 12 605 62 943 033 1 128 89 513 115 23 853 90 787 372 53 528 100 % 71 284 100 % 210 383 641 100 % 364 576 179 100 % 24,5 % 33,5 % 24,9 % 1 412 380 30 936 130 397 205 101 588 306 860 262 0,5 % 30,4 % 42,5 % 100 % 100 % Påverkan 14,8 % 10,04 % 23,6 % 14,03 % 8,8 % 10,6 % 17,7 % 17,2 % 1998 13 131 28 265 530 26 627 64 327 823 8 074 29 774 574 23 416 52 682 753 Påverkan 13 % 9,2 % 26,2 % 21 % 6 % 9,7 % 23 % 17 1 % 1,6 % 1 404 1,4 % (1) De tillgängliga uppgifterna är inte jämförbara. 25 BILAGA11 Avskrivningar under 1998 Medlemstat Åberopat skäl Belopp Nuläge Konkurs Insolvens Godkänt Avslaget Anmärkningar E E UK UK UK UK F B UK UK B UK TOTALT X X X X X X X 7 902 857 (1) 1 555 753 (2) 576 925 (2) 481 063 (2) 116 862 (2) 356 381 (3) 10 734 (3) 35 910 (3) 639 434 (4) 150 622 (4) 13 390 (4) 1 152 850 (4) X X X X 4 X X X X X X X X x X X X Betalat. Avslaget för 25 728 euro, godkänt för 455 335 euro. Betalat. Avvisat. Beloppet ej fastställt. Betalat. Betalat. Gamla förordningen. Brev till medlemsstaten. (1) Ärendena avser budgetår 1994 (3) Ärendena avser budgetår 1996. (2) Ärendena avser budgetår 1995 (4) Ärendena avser budgetår 1997. Avskrivningar från budgetåret 1999 (Anmälda under 1998) Medlems- stat Åberopat skäl Belopp Nuläge Konkurs Insolvens X X X X X B UK UK UK UK NL NL NL NL NL NL NL NL IRL E TOTALT 1 4 172 192 14 650 824 190 22 585 24 183 329 372 111 837 148 250 33 907 24 551 33 471 75 357 70 040 708 824 23 079 2 616 488 Godkänt X Avslaget Anmärkningar Brev till medlemsstaten. Ytterligare upplysningar begärda. Brev till medlemsstaten. Brev till medlemsstaten. Gammalt ärende. Ytterligare upplysningar begärda. Ytterligare upplysningar begärda. Ytterligare upplysningar begärda. Ytterligare upplysningar begärda. Brev till medlemsstaten. Brev till medlemsstaten. Brev till medlemsstaten. Ytterligare upplysningar begärda. Ytterligare upplysningar begärda. X X X X X X X 8 26 BILAGA12 Justerade och avskrivna belopp Avskrivning enligt artikel 17. 3 B-räkenskaper Egna medel Avskrivet Justeringar Justeringar Belopp 1 703 522 29 042 700 035 818 117 942 725 4 193 441 42 368 11 770(2) 0 151 547 100 016 21 826 718 081 831 0 58 855 0 -3 833 (3) 6 1 075 556 2 593 110 4 770 133 33 694 264 2 083 654 0 3 448 010 4 848 184 13 909 360 791 607 5 990 781 0 20 829 3 135 381 489 387 28 539 - 318 549 35 765 782 103 887 229 (Belopp i euro) Avskrivet 0 0 0 0 - 4 616 880 - 154 146 0 0 Antal 87 C 6 C 0 0 - 14 758 3C, 2NV 30 137 69 0 - 16 941 194 0 7C 0 49C 0 0 0 0 0 - 13 147 517 130C, 4NV 58 673 293 956 - 273 952 0 0 - 57 637 434 - 92 491 856 29C 4C 0 0 71C 0 0 0 0 0 88 810 MS B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Antal 1 0 0 0 1 0 1 0 0 8 0 0 0 0 4 EUR 15 15 (1) Siffror från den 1 oktober 1999. (2) Underskott i det första kvartalsutdraget (påverkan annullerad). (3) Varav ett underskott på 4 147,92 euro (påverkan annullerad). 27