title: Meddelelse fra Kommissionen - Strategier for job i informationssamfundet

eurovoc_concepts:
information industry
information policy
information technology
job access
job creation

formats: html pdf

text: DA KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 04. 02. 2000 KOM(2000) 48 endelig MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN Strategier for job i informationssamfundet 1. INDLEDNING Informationssamfundet har potentialet til at omdanne Europa til et samfund og en økonomi, hvor avancerede teknologier bruges til at forbedre leve- og arbejdsvilkårene for alle borgerne. Hvis Europa udnytter mulighederne, kan informationssamfundet give en lang række fordele, herunder højere levestandarder, økonomiske muligheder for at deltage i de nye vækstmarkeder, ændringer i fremstilling og levering af eksisterende produkter og tjenesteydelser med produktivitetsfremgang, mere tilfredsstillende job med avanceret teknologi og fleksible arbejdstider. De selvsamme teknologier vil sætte arbejdstagerne i stand til at opgradere deres færdigheder som en del af en livslang uddannelse, der skal forbedre deres beskæftigelses- og indtjeningsmuligheder, samtidig med at de kan forbedre undervisningen og indlæringen i skolerne. Informationssamfundet kan give borgerne og samfundene bedre offentlige tjenesteydelser, efterhånden som regeringerne udvikler borgerorienterede tjenesteydelser med i valgmuligheder randområder og spredtliggende samfund vil også få glæde af de økonomiske og sociale muligheder, de nye teknologier byder på. fordele. Mennesker nye og På det særlige beskæftigelsestopmøde i Luxembourg i november 1997 lagde stats- og regeringscheferne stor vægt på informationssamfundets (IS) potentielle betydning for beskæftigelsen, og de bad Kommissionen om at i undersøge informationssamfundet"1, identificerede jobskabelsespotentialet, hvis Europa forbereder sig ordentligt. Der blev defineret prioritetsområder for en indsats, og de primære aktører blev opfordret til at tage udfordringen op. dette. Kommissionens "Jobmuligheder rapport første Efter Det Europæiske Råd i Wien i december 1998 blev der nedsat en ekspertgruppe, hvor medlemsstater udvekslede nationale strategier for informationssamfundet (opdateret i nogle tilfælde). Endvidere og inden for rammerne af den europæiske beskæftigelsesstrategi omfattede de nationale handlingsplaner (NAP) for 1999 en indsats for informationssamfundet. Der er oprettet en særlig hjemmeside til disse nationale strategier og handlingsplaner, og den opdateres regelmæssigt. Den indeholder også bidrag fra repræsentanter fra IS-industrier, arbejdsmarkedets parter og blandt andet Det Europæiske Handicapforum. I lyset af informationssamfundets hastige udvikling udvider denne rapport perspektivet fra jobmuligheder til beskæftigelsesstrategier med udgangspunkt i medlemsstaternes vellykkede initiativer, og den understreger den stærke på sammenhæng informationssamfundet og beskæftigelsesfremmende i Europa. reaktion foranstaltninger europæisk forbedret mellem en 1 KOM (1998) 590 endelig udg. 3 - går europæiske beskæftigelsesegnethed, beskæftigelsesstrategi. Den Denne rapport følger den proaktive fremgangsmåde, der er udviklet under den dybden med i i alle beskæftigelsesstrategiens fire informationssamfundets udfordringer grundpiller iværksættervirksomhed, tilpasningsevne og lige muligheder - og samler den optimale praksis fra løse de primære mål under retningslinjerne for medlemsstaterne for at beskæftigelsen, til overgangen lettere at starte og drive virksomheder, at arbejdsmarkedet, at gøre det udnytte nye jobskabelsesmuligheder, at modernisere tilrettelæggelsen af arbejdet, at støtte tilpasningen af arbejdsstederne, at håndtere kønsskævheder, at forene arbejds- og familieliv samt at fremme et arbejdsmarked der er åbent for alle. herunder fremme skolen fra at denne rapport opstilles I af beskæftigelsespotentialet i informationssamfundet inden for rammerne af den europæiske beskæftigelsesstrategi. Den skal også ses som et vigtigt bidrag til det kommende e-Europa-initiativ, der skal forberede Europa til den digitale æra. udnyttelse strategier fuld for 1. 1. Jobmuligheder i informationssamfundet: 1. 1. 1. Informationsteknologi, vækst, og beskæftigelse Samfundsøkonomien i de avancerede industrilande undergår betydelige teknologiske forandringer. Denne proces eksemplificeres af det faktum, at en hastigt stigende andel af virksomhedernes investeringer i udstyr går til informationsteknologi (IT). Disse hastige ændringer er uden fortilfælde i den økonomiske historie, og de er konsekvenser af de enorme teknologiske fremskridt, der kan realiseres ved produktionen af IT-udstyr. Det kan aflæses ud af det enorme fald i priserne på IT-varer, hvilket har muliggjort et prisfald på udstyrsinvesteringer (i forhold til forbrugerpriser) på ca. 40% i USA og ca. 30% i EU. Denne tendens vil sandsynligvis blive forstærket med en stigende IT-andel i kapitaldannelsen. Udviklingen i den gennemsnitlige udsalgspris (ECU-EURO) for PC-netkort i Vesteuropa 140 120 100 80 60 40 20 0 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Kilde: EITO 1999 4 Der vil sandsynligvis også blive en stigende efterspørgsel inden for alle brancher efter arbejdstagere med de nødvendige færdigheder til at arbejde i dette nye teknologiske miljø. På den anden side stiller denne udvikling også store krav til arbejdsmarkedet, da andre produkter, produktionsprocesser, organisationsstrukturer og færdigheder forældes, således at arbejdstagere og virksomheder skal tilpasse sig det nye teknologiske miljø. 1. 1. 2. De fleste IS-jobmuligheder findes inden for brugerindustrier reelle af i dynamikken Det som følge beskæftigelsespotentiale informationssamfundet og dens nye udfordringer til eksisterende job overstiger den egentlige IKT-sektor, da stadigt flere sektorer er i færd med at indføre IT-applikationer og -tjenesteydelser. Erhvervslivet påvirkes af informationssamfundet - strategi, indkøb, produktion, markedsføring og intern organisation. Der findes store forskelle inden for de forskellige sektorer, og bankvæsenet ligger helt i top - specielt efter indførslen af euroen - men i de fleste sektorer ligger den gennemsnitlige indførelsesvækstrate for IKT på ca. 10%. Der er derfor et presserende behov for en tilpasning af alle virksomheder og arbejdstagere. Vækstrate 18% 16% 14% 12% 10% 8% 6% 4% 2% 0% 0% Erhvervslivets indførelse af IKT Bankvæs en Procesfre mstilling** Detailsalg/e ngrossalg Adskilt fremstillin Kommunikation Forsyning sselskab Transport Forsikring/and en finansiering Sundhe d Andet Erhvervstjen ester Uddannelse LBM* Lokale myndigheder Staten 20 40 60 80 100 Relativ markedsstørrels e * LBM: Landbrug, byggeri, minedrift ** Procesfremstilling omfatter industrier, der omdanner råstoffer til varer eller stoffer med nye kemiske egenskaber. *** Adskilt fremstilling omfatter industrier, der omdanner halvfabrikata til færdigproducerede varer. Kilde: EITO 99 Om mindre end ti år vil halvdelen af alle job findes inden for brancher, der enten producerer eller er intensive brugere af informationsteknologiske vil Inden produkter efterspørgslen efter IT-specialister blive fordoblet i løbet af de næste tre år. "brugerindustrierne" tjenesteydelser. for og Inden for alle økonomiske sektorer opprioriteres arbejdstagernes tilpasning til IS-miljøet, tilpasning af traditionelle kvalifikationer samt tilvejebringelse af den nødvendige IS-ekspertise. 5 1. 1. 3. Tjenesteydelser giver øget beskæftigelse blandt IS-producenter (computerhardware, IKT-sektoren og telekommunikation) er stadig den hurtigst voksende sektor, hvor der skabes til stadighed forandres, erstattes og udvikles på flere nye job, der færdighedsniveauer. tjenesteydelser software, Den samlede beskæftigelse vokser fortsat med 10% inden for software-, i tjenesteydelses- beskæftigelsespotentialet indfriet efterspørgsel efter højt kvalificerede arbejdstagere, der vil blive yderligere forstærket af den stigende e-handel. telekommunikationssektoren. begrænses Væksten ikke imidlertid og en af 1. 1. 4. E-handlens udbredelse i Europa E-handel var et nærmest ukendt begreb for blot to år siden, men den er nu i stærk vækst. Den samlede e-handel i Europa forventes at vokse fra USD 17 milliarder ved udgangen af år 1999 til ca. USD 360 milliarder i år 2003 - dvs. næsten en fordobling hvert år. milliarder USD USA Europe 9 1 1997 Indtægter fra e-handel, 1997-2003 29 5 71 17 133 39 401 180 236 88 654 358 1998 1999e 2000e 2001e 2002e 2003e Kilde: eStats 1999 E-handel mellem virksomheder skønnes at komme til at udgøre mere end 90% af den samlede e-handel, hvilket er ensbetydende med langt større muligheder end på markedet for handel mellem virksomheder og forbrugere. E-handel påvirker, erstatter og ændrer den traditionelle omsætning og tilføjer omkring 6% som "ny omsætning". Ud over betydningen for den direkte indtægt, vil e-handlen i høj grad ændre forretningsgange og organisationsmodeller. Hvis man skal bevare og øge beskæftigelsen, skal der indføres nye færdigheder og ny tilrettelæggelse af arbejdet, samtidig med at der investeres i teknologi og skabes en befordrende lovgivning. 1. 2. Der er stadig store skævheder, der skal rettes op: 1. 2. 1. Internettet er stadig mindre udbredt i EU end i USA indtrængningsniveau i Europa - en stærk indikator Internettets for informationssamfundets overordnede udvikling - er nået meget langt. Europa er nu det hurtigst voksende marked for internetudvikling. Ved udgangen af 6 1999 har ca. 50 millioner europæere adgang til Internettet, og tallet ventes at blive fordoblet inden udgangen af 2003. Internettets indtrængning i Europa svarer kun til ca. en tredjedel af det amerikanske indtrængningsniveau. De amerikanske internetbrugere er online mere end fire gange så lang tid som de europæiske internetbrugere. Telefontaksterne er en hindring for brugen af Internettet i Europa, hvor prisfastsættelsen er baseret på tidsforbrug, mens lokale opkald i USA normalt afregnes til en fast pris pr. måned. Det er derfor vigtigt at fremme en konkurrencebestemt prisfastsættelse af internetadgang, herunder også af lokale telefontakster. 1. 2. 2. Det europæiske informationssamfund er stadig domineret af meget få deltagere indkomst og køn. Langt Ikke alle europæere har samme adgangsmuligheder til Internettet og dermed mulighed for at udnytte beskæftigelsespotentialet i informationssamfundet. Internettets indtrængningsgrad varierer meget i de forskellige medlemsstater samt efter størstedelen af de europæiske internetbrugere findes i det nordlige Europa, skønt udbredelsen vokser i alle medlemsstater. Der findes ca. dobbelt så mange internetbrugere blandt personer med en høj indkomst (37%) end blandt personer med en mellemstor indkomst (19%), mens kun 13% af lavindkomstborgerne er på Internettet. Ved udgangen af 1998 var kun en fjerdedel af de europæiske internetbrugere kvinder sammenlignet med 50% i USA. Incitamenter såsom Portugals skattefradrag for indkøb af hjemmecomputere og Danmarks afskaffelse af beskatningen af arbejdsgiverfinansierede arbejdsstationer til distancearbejde har medvirket af informationsteknologier. udbredelse og mere ensartet større en til Internettets indtrængningsniveau i Europa pr. medlemsstat, 1998-2000 1998 2000e 48% 49% 27% 27% 29% 35% 18% 19% 23% 13% 13% 15% 9% 6% EL P I E F IRL A B D NL UK DK S FIN Kilde: "The European Internet Report", Morgan, Stanley, Dean, Witter, 1999 7 Andel af internetbrugere i forskellige inkomstgrupper, 1998 37% 19% % Internetbrugere 13% høj indkomst mellemstor indkomst lav indkomst 1. 2. 3. Informationssamfundets kvalifikationskløft Kilde: IDC og dataloger Innovation har øget efterspørgslen efter højt kvalificerede arbejdstagere (f. eks. i ændret informationssamfundet. for lang kvalifikationskravene informationssamfundet og øget minimumskravene til IS-færdigheder uden for IKT-sektoren. nye innovation stillinger teknikere) Samtidig en har række stillinger skabt uden og til Mens langt de fleste af de store europæiske virksomheder føler sig bremset af manglende kvalifikationer i deres organisationer, så er problemet med manglende kvalifikationer endnu mere alvorligt for de små og mellemstore virksomheder. Endvidere forventes underskudet på 500. 000 IT-specialister i Vesteuropa i 1998 at kunne stige til 1,6 millioner i 2002 (EITO 1999), hvis ikke der træffes de nødvendige foranstaltninger vedrørende uddannelse og tilpasning. 1. 3. En integrerende og koordineret strategi for informationssamfundets udfordringer: tage højde for de videre sociale og En integrerende strategi beskæftigelsesmæssige forandring. Som et supplement til Kommissionens "e-Europa" initiativ er strategierne i denne rapport målrettet imod: skal aspekter af økonomiens Undervisning - For at ruste unge mennesker til deres fremtid skal studerende og skoleelever præsenteres for nye uddannelsesformer, der inkorporerer de nye IS-værktøjer. Underviserne skal uddannes, rådgives, udstyres og støttes til denne udfordring, og studieordningerne skal moderniseres. kvalificerede - Da og efterspørger arbejdstagere, informationssamfundet bredt fleksible, Beskæftigelse alle skal opgaveorienterede arbejdstagere have styrket deres IS-kvalifikationer gennem adgang til Internettet. Der skal skaffes IS-specialister både på kort og på mellemlangt sigt, hvis ikke man skal gå glip af beskæftigelsesmuligheder og vækst. På samme måde vil nye former for tilrettelæggelse af arbejdet - f. eks. i form af distancearbejde i informationssamfundet. produktiviteten livskvaliteten forbedre og - 8 Offentlige tjenester - Offentlige myndigheder kan bedre tjene borgerne - med større gennemsigtighed, effektivitet og kvalitet - ved at give mulighed for elektronisk adgang til den offentlige forvaltning og gennem udbredt brug af IS-værktøjer. Med en hurtig indførelse af ny teknologi kan de offentlige myndigheder overvinde tids- og distancemæssige hindringer og forbedre den individuelle støtte til borgerne. Virksomheden - innovation og en konkurrence vil - hvis konkurrencedygtig infrastruktur med en klar lovgivning støtter erhvervslivets iværksættere. Informationssamfundets muligheder job - skabe nye i SMV'er specielt for I de følgende kapitler opstilles konkrete mål samt anvisninger på at nå dem, hvilket tilsammen udgør en bæredygtig strategi for informationssamfundets integration i Europa. 2. UNDERVISNING I INFORMATIONSSAMFUNDET Ca. 81 millioner af de 117 millioner unge under 25 i Den Europæiske Union er under uddannelse. Det er den fremtidige arbejdsstyrke, der skal være højt kvalificeret, kompetent og tilpasningsdygtig. Denne "netgeneration", som den er blevet kaldt, kommer til at leve og arbejde i en verden, hvor mobiltelefoner, PC'er, Internet m. v. er allestedsnærværende. studerende forberede de Dagens uddannelsessystem skal til denne virkelighed. Det betyder, at de skal have adgang til den nyeste hardware og software, og at de skal lære at bruge teknologien. Det er imidlertid ikke tilstrækkeligt. De skal også bruge for at lære, dvs. udnytte teknologiens muligheder til at finde information og kommunikere samt til at forny selve skal undervisernes uddannelse og support læreprocessen. Endvidere forbedres, og der skal indføres nytænkning i uddannelsessystemernes strategi, hvis de skal leve op til informationssamfundets udfordringer. de I overensstemmelse med målene for den europæiske beskæftigelsesstrategi, der fokuserer på overgangen fra skolen til arbejdsmarkedet, forbereder alle og medlemsstater brugen unge forberedt kommunikationsteknologier, og de har derfor indførelsen af sådanne teknologier, og i nogle tilfælde har de sørget for en passende uddannelse af underviserne. Med udgangspunkt i disse første tiltag skal imidlertid fremskyndes. tilpasningen af undervisningen til informationssamfundet informations- indført eller nye til af 9 Bruge for at Lære at bruge Undervisernes kvalifikationer Organisations mæssig f d i Teknisk infrastruktur 2. 1. Adgangen til IS-værktøjer skal forbedres På det Europæiske Råd i Køln i juni 1999 var der enighed om, at Europa skal være førende i informationssamfundet, og at alle skoler skal kobles på Internettet hurtigst muligt. At det haster, fremgår af skolernes aktuelle status for internetforbindelser. Internationale sammenligninger viser, at den næste generation af arbejdstagere i Europa mangler centrale færdigheder. Forslaget om retningslinjer for beskæftigelsen i 2000 tager denne udfordring op, idet det kræver internetadgang for studerende inden udgangen af 2002. Videregående uddannelser Internetadgang i skoler Grunduddannelser 84% 91% 93% 60% 56% 62% 40% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 50% 30% N L* D* F* S U K A P FIN IR L Singapore Kilde: Europa-Kommissionen fra forskellige kilder (* ingen tilgængelige data fra grundskoler) Endvidere er e-mail-adresser, multimedie-PC'er og lokalnet vigtige elementer af infrastrukturen, hvis deltagelsen skal nå den kritiske masse, der er nødvendig for at sikre Europas position som verdensledende. Optimal praksis. • I Tyskland har udarbejdet et sammen via Internettet, og som samfinansieres på regionalt plan. samarbejde med Deutsche Telekom initiativ ved navn "Schulen ans Netz", der kobler 8000 skoler forbundsregeringen i • I Portugal udbreder Program Nónio Internettet til alle grundskoler, biblioteker, erhvervsuddannelsescentre og sammenslutninger. Programmet "Schools in the NET" spiller også en vigtig rolle, da det har givet alle offentlige biblioteker samt 5. -12. klassetrin adgang til Internettet. 10 • I Frankrig fokuserer regeringens handlingsprogram for informationssamfundet også på uddannelse. Dette program har det ambitiøse mål at få alle de ældste klasser alle 40% af uddannelsesinstitutioner på gymnasieniveau på nettet inden udgangen af 2000. grundskolen klasser yngste samt fra og de • I Det Forenede Kongerige skal programmet "National Grid for Learning" sørge for, at alle skoler tilsluttes et tidssvarende computernetværk inden udgangen af 2002. Henstillinger til medlemsstater Tidsplan Indikatorer Alle skoler skal tilsluttes Internettet Udgange n af 2002 1) Antal skoler tilsluttet Internettet 2) PC/elever Multimedieegenskaberne skal skolernes PC'er forbedres på Udgange n af 2002 2. 2. Underviserne skal have færdigheder og support Andel multimedieegenskaber PC'er med af samt den beskedne Manglen på undervisere med IS-kvalifikationer udbredelse af moderne teknologisk udstyr på uddannelsesinstitutionerne forhindrer en effektiv udnyttelse af IS-værktøjer hos både undervisere og elever. Denne tendens forstærkes af manglende målrettede og vedvarende lokale støttetjenester autorisations-, langsomme kvalitetskontrol-, evaluerings- og akkrediteringssystemer samt pædagogiske systemer. udvikling samt den i skal uddannes Underviserne relevant og undervisningsmateriale. Undersøgelser2 har vist, at teknologiske ressourcer er nøglen til at hæve standarder med en højere prioritet end papirbaserede ressourcer, skønt der ligger en vigtig begrænsning i undervisernes manglende tillid til egne evner, når det gælder håndteringen af IS-værktøjer, samt deres manglende integration af disse værktøjer i undervisningen. adgang have til I første omgang bør man sørge for, at alle nye undervisere har alle de nødvendige IS-kvalifikationer, så de kan bruge Internettet og integrere denne viden i undervisningen. Skolerne og staten bør fremme de praktiserende underviseres tilegnelse af de nødvendige IS-kvalifikationer gennem livslang uddannelse. Der skal også sådanne færdigheder. En række føres kontrol med erhvervelsen af medlemsstater for IS-kvalifikationer i lighed med det europæiske PC-kørekort (for yderligere oplysninger, se kapitlet om den digitale arbejdstager). Man bør endvidere identificere, anerkende og belønne autorisationssystemer, der er tilpasset undervisernes behov for at undervise i brugen af nye IS-værktøjer. autorisationssystem anerkendt anvender et 2 Building Teachers' ICT Skills: The problem and a framework for the solution, Technology Colleges Trust, 1997 The RM Report 1999: Computers in Literacy & Numeracy in Primary Schools, RM PLC, 1999 11 Optimal praksis. • Frankrig har oprettet EDUCASOURCE på Internettet, hvor aktører udveksle erfaringer og forskelligt materiale. undervisningshjemmesiderne og i uddannelsessystemerne kan EDUCNET • I Sverige der under programmet for værktøj til undervisning bevilget midler til, at alle studerende kan få egen e-mail-adresse, at undervisernes færdigheder kan forbedres, og at kommende undervisere kan få gode IS-kvalifikationer og mulighed for at integrere det nye undervisningsmateriale i undervisningen. • I Tyskland sigter de to programmer om undervisning i Internet og undervisning i til forberedelse på forberede multimedier styret af Siemens og IBM under informationsalderen i samarbejde med forbundsregeringen mod at undervisere og studerende til overgangen til informationsalderen. initiativet • I Østrig har projektet "Virtuelle Schule Österreich" til formål at give online-adgang til uddannelsesrelevant information samt at støtte individuelle skoleprojekter og begrænsede diskussionsgrupper for undervisere. Henstillinger til medlemsstater Tidsplan Indikatorer undervisere Alle IS-kvalifikationer skal bevisligt have Udgangen af 2002 Antallet med IS-kvalifikationer af undervisere 2. 3. Fremme brugen af multimedier Både det traditionelle uddannelsessystem og mulighederne for uafhængig, livslang og individuel undervisning kan suppleres med teknikker, der udnytter fordelene ved fjernundervisning, informationsnetværk, multimedier og elektroniske tjenester. Multimediepakker til selvstudier og gruppestudier på forskellige sprog og tilegnet brugernes forskellige kulturer er stadig underudviklet i Europa på grund af den ringe efterspørgsel og det relativt beskedne marked. Mens den almene uddannelse og erhvervsuddannelsen har ansvaret for en tredjedel af multimediemarkedet, og uensartede undervisningsplaner afsætningen til et ikke levedygtigt niveau. Koordinerede offentlige/private initiativer kunne imidlertid øge disse markeders potentiale i Europa. kombinationen sprogforskelle reducerer af 12 Hovedelementer af multimedie-udbudet 2. 500 1. 300 0 2 2 F 0 9 1 D 247 5 2 Hel 700 0 8 I 5. 000 1. 800 0 0 1 Es 0 0 3 UK Antal udgivere (e) Antal multimedie-produkter (e) Kilde: BASE-undersøgelse 1998, MESO-rapport offentlige/private Udbudet af relevant materiale til både undervisere og studerende kan øges gennem af multimedie-undervisningspakker, hvor man inddrager underviserne og dem, der fastsætter læseplanerne, og primært koncentrerer sig om det centrale pensum. partnerskaber udarbejdelse til Det vil gå hånd i hånd med en stigende brug af selve Internettet med online-undervisningsplatforme som et formidlingsværktøj, der muliggør Internet-baserede uddannelsesinitiativer med omfattende feedback med henblik på styrket indlæring. Med det største initiativ af sin art har Kommissionen oprettet et netværk på nationalt, regionalt og andre planer i 19 lande (EUN3). Det opstiller rammer for samarbejde med medlemsstater, fremmer samarbejde mellem skoler og udbyder pædagogiske tjenester og informationstjenester af høj kvalitet på Internettet. Den bevidsthedsskabende foranstaltning Netd@ys Europe (iværksat i 1997) fremmer skolernes, erhvervsuddannelsescentrenes samt ungdoms- og kulturorganisationernes brug af online-undervisningsprojekter. I 1998 tiltrak Netd@ys Europe 35. 000 deltagende organisationer. Optimal praksis. • I Grækenland er "Logomathia" et multimedie-undervisningsprodukt (CD-ROM) til undervisning i græsk. Det har været anvendt i stadigt flere offentlige og private skoler siden 1993, og det har særlig stor betydning for skoler i fjerntliggende områder og grænseområder. • Frankrig har defineret en strategi for udvikling af det kulturelle indhold og en tilstedeværelse på Internettet. Det omfatter blandt andet hjælp til styrket multimedieudgivelser, et styrket netværk inden for de multimediekulturelle områder, samråd om ophavsrettigheder og iværksættelse af forskningsprojekter vedrørende multimedier. 3 http://www. eun. org 13 • I Irland er der på nationalt plan installeret mere end 45. 000 multimedie-PC'er på landets 4. 100 grundskoler, og der kommer stadigt flere til. Henstillinger til medlemsstater Tidsplan Indikatorer De skal udvikle evnen til at IS-værktøjer i undervisningen integrere Udgangen af 2002 undervisere, Internettet Antal bruger multimedier klasseværelset der eller i De skal støtte integrationen af IS-værktøjer undervisningsplanerne i og multimedier gennem offentlige/private partnerskaber De skal støtte indholdsudviklende netværk i uddannelsessektoren 3. ARBEJDE I INFORMATIONSSAMFUNDET værdi og Antal offentlig/private partnerskaber Vækstraten indholdsudviklende netværk af for følger Den teknologiske udvikling og globaliseringen af økonomierne har for altid ændret karakteren af både arbejde og ansættelse. Arbejdet i fremgangsrige virksomheder ikke længere den gamle industrielle model med hierarkiske kommandoveje, snævert definerede arbejdsopgaver og en stor gruppe ufaglærte arbejdstagere. Det kræver fleksible, tilpasningsdygtige og bredt kvalificerede arbejdstagere. Beskæftigelsen er blevet mindre stabil og sikker end tidligere, og den afhænger mere af høje kvalifikationer og tilpasningsevne. Arbejdstageren og arbejdspladsen i informationssamfundet vil være meget forskellig fra det, vi kender i dag. I informationssamfundet har et stigende antal mennesker job, der primært handler om information og viden, og de vil gøre brug af IS-værktøjer og -tjenester både på arbejdet og i fritiden. og kommunikationsteknologi, Arbejdstagere i den digitale tidsalder skal derfor have kendskab til informations- kvalificerede, beslutningsdygtige, mobile og villige til at uddanne sig hele tiden (livslang uddannelse). informationssamfundet er der også en stor uopfyldt efterspørgsel efter IS-specialister. Da den digitale arbejdstager ligeså godt kan være kvinde som mand, og da der er færre beskæftigelseshindringer på grund af handicap, afstand og tid, vil informationssamfundet give alle bedre adgang til arbejde. være højt I 14 tilpasningsevne, Den europæiske beskæftigelsesstrategi har prioriteret virksomhedernes og arbejdstagerens indtrængende og arbejdsmarkedets parter til at gå i spidsen gennem en modernisering af arbejdets tilrettelæggelse, gennem uddannelse og omskoling og gennem indførelse af nye teknologier. Evalueringen af de nationale handlingsplaner indikerer imidlertid, at der stadig er lang vej endnu, før virksomheder og arbejdstagere kan tilpasse sig informationssamfundets udfordringer og muligheder. opfordrer den 3. 1. IS-kvalifikationerne skal forbedres - f. eks. virksomheder Internetbaserede IKT-færdigheder. Sektorer, der Antallet af arbejdstagere med internetadgang på arbejdspladsen ventes at vokse fra 29 millioner (28% af arbejdstagerne) i 1999 til 77 millioner (70%) i 2004. portaler, mellemled, internetudbydere samt computer- og telekommunikationsindustrier - er helt ifølge sagens natur er afhængige af og informationsvirksomheder uddannelse (bankvæsen, forlagsvirksomhed), har allerede udviklet sig. Detailhandel (bøger, tøj, musikvideoer osv. ) samt tjenesteydelser i form af f. eks. rejser, information og bistand undergår alle forandringer. Alle arbejdstagere vil få brug for nye IS-kvalifikationer i forbindelse med deres fortsatte eller ændrede rolle på arbejdspladsen. IS-kvalifikationer handler ikke udelukkende om tekniske funktioner men også om faglig viden, sociale og organisatoriske muligheder samt kognitive og strategiske færdigheder. forsikring, De fleste arbejdstagere vil fremover få IS-kvalifikationer på arbejdspladsen. En nylig undersøgelse viser, at der stadig er plads til forbedringer, skønt mange virksomheder tilbyder interne uddannelser. % af virksomhederne, der tilbyder IKT-uddannelse, 1999- 1997 97 98 99 56 56 48 65 62 71 73 67 69 64 D F UK USA Kilde: Spectrum 1999 Et nyttigt værktøj til påvisning af grundlæggende færdigheder i IS-værktøjer er en standardiseret og anerkendt certificering af kvalifikationer i lighed med det europæiske PC-kørekort. Det europæiske PC-kørekort er oprettet for at standardisere computerfærdighederne i virksomhederne, uddannelsessektoren og de frivillige organisationer. 15 Optimal praksis. • Sverige: På virksomhedsplan har VOLVO indført PC-kørekortet som et bevis på arbejdsstyrkens IT-kvalifikationer. • I Østrig er det private/offentlige partnerskabsinitiativ "Österreich ans Internet" i færd med at uddanne 2. 800 PC-kørekort-instruktører. I næste fase vil der blive udbudt kurser til omkring 50. 000 deltagere. • I Danmark har Den Danske Bank fundet et nyt incitament til at sikre, at de 14. 000 ansatte får grundlæggende computerfærdigheder. Enhver af bankens ansatte, der gennemfører mindst fire af PC-kørekortets syv moduler inden for et år, kan købe en PC til en meget favorabel pris. Henstillinger til arbejdsmarkedets parter Tidsplan Indikatorer Alle arbejdstagere skal have mulighed for at erhverve IS-kvalifikationer Udgangen af 2003 Antal arbejdstagere med IS-kvalifikationer 3. 2. "Kvalifikationskløften" for IS-specialister skal mindskes En meget tydelig virkning af informationssamfundet på arbejdsmarkedet er den øgede efterspørgsel efter IS-specialister. Konsekvensen af konvergens skaber behov for mennesker med nye kvalifikationer, der slår bro over skellene (dataloger, informationsmedarbejdere osv. ). traditionelle discipliner mellem Der er en stor og stadigt voksende "kvalifikationskløft", fordi den store efterspørgsel efter IS-specialister med en uddannelse på universitetsniveau overgår udbudet af personer med passende kvalifikationer. I nogle medlemsstater er der behov for nye initiativer for f. eks. at få flere folk med en uddannelse på universitetsniveau. I øjeblikket er der langt flere mænd end kvinder, der søger IS-relaterede job. Kvinderne skal opfordres til at søge sådanne stillinger. Universiteterne skal indgå i nye partnerskaber med industrien for at sikre, at de studerende får de færdigheder, der efterspørges af erhvervslivet. Et vigtigt initiativ på dette område involverer nogle af de primære IKT-deltagere i Europa, og det sigter mod en bedre (generisk) beskrivelse af IKT-industriens kvalifikationskrav. En mere kortsigtet strategi for at mindske kvalfikationskløften er en kortvarig IS-omskoling af akademikere, der ikke har en egentlig IS-uddannelse. 16 Forventet uopfyldt efterspørgsel efter netværksspecialister 2002 188200 81800 67000 26100 34700 58700 58000 900 3500 8200 29100 300 2100 7000 8700 L GR P Irl Sw Fin Dk ES AU B Nl I F UK D Kilde: IDC-undersøgelse for CISCO (med en mellemlang Der er også mangel på andre IS-specialister uddannelse). Således er efterspørgslen efter netværksspecialister langt større end udbudet i Europa. Uddannelsesinitiativer på dette område varetages ofte af IS-virksomheder og kommercielle sælgere. Folk fra folkeskolens afgangsklasser, ældre arbejdstagere og arbejdsløse kunne have stor gavn af mange af disse kurser, specielt fordi der er så mange job inden for dette område. Der er imidlertid brug for en større anerkendelse og brug af industri-certificerede uddannelsesinitiativer på teknikerniveau. Optimal praksis. • I Finland hæver regeringen uddannelseskapaciteten inden for sektorerne elektricitet, IT, elektronik, kommunikation og edb med 30% inden udgangen af 2002. Der fokuseres primært på universiteter og polytekniske læreanstalter men også på omskoling og efteruddannelse i voksenundervisningssektoren med speciel vægt på deltagelse af kvinder. • I Irland har erhvervslivet for nylig iværksat programmet "Fasttrack to Information Technology", hvor 3. 500 langtidsledige får opgraderet både tekniske og personlige kvalifikationer og tilbydes fuldtidsansættelse i IT-sektoren. • I Østrig finansierer den offentlige af arbejdsløse. I 1999/2000 vil ca. 3. 000 arbejdsløse deltage i to forskellige ordninger for at opnå bedre IKT-kvalifikationer. arbejdsformidling IKT-uddannelse • I Tyskland blev der indført fire nye IT-professioner i 1997 (IT-systemtekniker, IT-tekniker, IT-systemansvarlig, IT-ansvarlig/systemplanlægger), og i 1998 blev der (ansvarlig for audiovisuelle medier, specialist i medier og informationstjenester samt designer af digitale og trykte medier). Der er indført lignende lærlingeuddannelser i Østrig. indført endnu tre nye professioner 17 Henstillinger til medlemsstater Tidsplan Indikatorer skal flere optages Der til uddannelser på universitetsniveau, og man skal bevare kønsbalancen og leve op til erhvervslivets krav studerende Udgangen af 2003 1) Antal IS-uddannelsespladser på universitetsniveau 2) Antal kvinder i forhold til mænd i IS-uddannelser Man skal fremme mellemlange IT-kurser og gøre brug af erhvervslivets certificerede uddannelsesinitiativer Fra 2000 Antal uddannelsespladser på mellemlange uddannelser 3. 3. Arbejdets moderniseres tilrettelæggelse på den digitale arbejdsplads skal af en ændring Informationssamfundet muliggør forholdet mellem arbejdsgivere og arbejdstagere til fordel for begge parter. For at bevare deres konkurrenceevne skal virksomhederne blive mere lydhøre over for kundernes behov, og arbejdstagerne skal have mulighed for at få et berigende arbejdsliv med større bemyndigelse og mulighed for at veksle mellem hjemmearbejde og arbejde på arbejdspladsen. Informationssamfundet giver også mulighed for nye typer af ansættelsesforhold. Disse nye muligheder anerkendes i en meddelelse4 om modernisering af arbejdet og en efterfølgende oprettelse af et europæisk netværk for fremme tilrettelæggelse af arbejdet, der konkurrenceevnen, beskæftigelsen og kvaliteten i arbejdslivet. skal En af de mere synlige indikatorer for ændringer i arbejdets tilrettelæggelse er brugen af distancearbejde. Distancearbejdet bliver mere udbredt, hvis der indføres passende rammer, der sikrer for distancearbejdere og deres arbejdsgivere. En nylig rapport afslører, at der i øjeblikket er ca. 6 millioner europæere tilknyttet distancearbejdsordninger, og at yderligere 3 millioner er tilsluttet uformelle distancearbejdsordninger. rettigheder og forpligtelser D ista n c ea rb e jde re so m e n pr o ce ntd e l a f a r b ejd sstyr ke n 18 16 14 12 10 8 6 4 2 0 F I S N L D K U K D E U 1 5 IR L I F E Kilde: Benchmarking Progress on Telework and Other New Ways of Working in Europe, Empirica 1999 4 Modernisering af arbejdets tilrettelæggelse - En positiv holdning til ændring (KOM(98)592) 18 Optimal praksis. • I Danmark har regeringen udstedt retningslinjer for distancearbejde efter samråd med arbejdsmarkedets parter. • I Irland har arbejdsmarkedets parter i fællesskab udarbejdet retningslinjer for distancearbejde. Rapporter afslører en seksdobling i antallet af ansøgere til stillinger med mulighed for distancearbejde. • I Østrig har fagforeningerne for udarbejdet distancearbejdere ("Musterdienstvertrag"). Inden for bl. a. erhvervssektoren for overenskomster mineralsk olie vedrørende distancearbejde. arbejdsmarkedets parter standardiserede underskrevet kontrakter har Henstillinger til arbejdsmarkedets parter Tidsplan Indikatorer skal udarbejdes Der og praktiske ordninger, så distancearbejde kan få større udbredelse rammeaftaler Udgangen af 2000 Overenskomsternes dækning distancearbejde af 3. 4. Handicappede informationssamfundet skal have bedre beskæftigelsesmuligheder i Handicap har traditionelt været en beskæftigelsesmæssig hindring for mange mennesker. I den digitale tidsalder bliver hindringerne mere overkommelige. Faste arbejdstider og fast geografisk placering erstattes af mere fleksible arbejdsforhold. Og de arbejdsmæssige kvalifikationer er mindre fysisk tankevirksomhed. Det giver krævende og i højere grad præget af beskæftigelsesmuligheder der grupper ikke har haft adgang til arbejdsmarkedet på grund af traditionelt set for at udføre de manglende tilgængelighed og manglende muligheder krævede arbejdsopgaver. handicappede, for mange af I programerklæringen om beskæftigelsesmæssige spørgsmål skriver Det Europæiske Handicapforum, at "informationsteknologien som et redskab til beskæftigelse af nye og hidtil ubeskæftigede grupper af handicappede er et vigtigt aspekt af informationssamfundet". Gruppen IsdAC hævder, at mere end hver tiende borger i Den Europæiske Union er handicappet på en måde, der påvirker vedkommendes muligheder for at deltage i samfundslivet. Helt op til hver tredje handicappet kan yde et betydeligt større bidrag til samfundet og økonomien, hvis de får de nødvendige muligheder gennem brugen af IS-værktøjer. Henstillinger til IS-industrier Tidsplan Indikatorer Standarder forbedre beskæftigelsesegnethed de for brugervenligt udstyr skal handicappedes Fra 2000 Antal lønnet beskæftigelse handicappede i 19 4. OFFENTLIGE TJENESTER I INFORMATIONSSAMFUNDET Informationssamfundet vil medføre vidtrækkende forandringer i den offentlige forvaltnings funktion. E-administration kan overvinde tids- og afstandsmæssige forhindringer og give borgerne adgang til offentlige oplysninger og tjenesteydelser, når og hvor de ønsker dem, og i en tilgængelig form. Det kræver en determineret indsats fra alle offentlige myndigheder, hvis de skal fremme brugen af IS-værktøjer i deres daglige forhold til borgerne og erhvervslivet og dermed forbedre effektiviteten og kvaliteten af deres informationer, tjenester. Man bør prioritere online-transaktioner med forvaltninger, digitale ordretildelingsprocedurer samt sociale og kulturelle tjenester. adgangen til offentlige Hvor det måtte være hensigtsmæssigt, kunne man foretage en omfordeling af i IKT. Derved kan de offentlige ressourcer for at støtte investeringer forvaltninger og fungere erhvervslivets brug af IS-værktøjer. som igangsættere borgernes fremme og Offentlige forvaltninger er begyndt at integrere IS-værktøjer i deres interne virksomhed. De nye værktøjer er imidlertid blevet indført på ad hoc-basis. Hvis den digitale stat skal realiseres, er det nødvendigt med omfattende forandringer i stedet for en stykvis forbedring samtidig med en uddannelse af de offentligt ansatte. Uddannelsen af de offentligt ansatte er vigtig, og der er to formål hermed: at gøre administrationen mere effektiv og at bruge IS-værktøjerne bedst muligt i det offentliges interesse. Denne fremgangsmåde er nødvendig for at udvikle iværksættervilje - sådan som det forudses af den europæiske beskæftigelsesstrategi - og gøre det lettere at starte og drive egen virksomhed. 4. 1. Online-tjenester skal gøres tilgængelige for borgerne Man bør opprioritere online-adgang til offentlige oplysninger, der er relevante for borgernes daglige liv. Disse oplysninger skal præsenteres på en brugervenlig måde med krydshenvisninger til andre tjenester for dermed at lette de administrative procedurer. 20 Dansk hjemmeside med livscyklus Offentlige forvaltninger bør give adgang til online-transaktioner for de mest almindelige administrative procedurer såsom udfyldelse af selvangivelser. Man kan starte med at gøre alle skemaer tilgængelige på Internettet og derefter gøre det muligt at indsende dem elektronisk. I den henseende er det vigtigt at vedtage lovgivningsmæssige rammer for brugen af elektroniske signaturer. sammen De offentlige arbejdsformidlinger giver i stigende grad de arbejdssøgende og arbejdsgiverne mulighed for at søge oplysninger på Internettet. Målet er at skabe et elektronisk marked, hvor de arbejdssøgende og arbejdsgiverne kan lokale finde arbejdsformidlingskontor. Alle offentlige arbejdsformidlinger har derfor hjemmesider med oplysninger om den pågældende arbejdsformidling og de tjenester, den kan tilbyde. Mange arbejdsformidlinger er gået et skridt videre og tilbyder nu ledige job online og giver arbejdsgiverne adgang til databaser over arbejdssøgende. mellemkomst direkte uden det af formålet med det europæiske netværk for På fællesskabsniveau er tjenesteydelser (EURES), der forbinder alle arbejdsformidlinger i EU/EØS (det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde), at fremme mobiliteten af arbejdstagere på det indre marked. I samarbejde med de nationale partnere erkender EURES et behov for at tilbyde selvbetjening i kombination med et 500 EURO-vejledere. På menneskeligt af netværk EURES-hjemmesiden5 om EURES-netværket af EURO-vejledere, de tjenester de kan tilbyde, ledige job samt oplysninger om leve- og arbejdsvilkår med links til alle de nationale arbejdsformidlingers hjemmesider. Et er den hjemmeside, der er en hjertesag for Kommissionens "dialog med borgerne og bestående kan man ca. derfor andet godt oplysninger eksempel finde 5 http://europa. eu. int/jobs/eures 21 erhvervslivet". Den indeholder alle oplysninger om den enkelte borgers rettigheder og muligheder i EU og på det indre marked6. Interesse for offentlige online-tjenester i Europa 42% 48% 34% 11% E-demokrati fjernundervisning jobsøgning E-administration Kilde: Eurobarometer, 1999 Optimal praksis. • I Danmark er livscyklus-hjemmesiden (se ovenfor) en brugervenlig hjemmeside med nyttige oplysninger til borgerne om en lang række administrative procedurer. På den første side præsenteres de vigtigste begivenheder i løbet af et menneskes levetid - f. eks. at finde et arbejde, at blive gift eller at få et barn - samt de nødvendige administrative procedurer i forbindelse hermed. • I Østrig indeholder hjemmesiden "www. help. gv. at" online-oplysninger om offentlige tjenester i Østrig, dvs. hvilke offentlige myndigheder borgerne skal kontakte i forskellige dagligdags situationer. Man kan downloade skemaer til brug i forbindelse med ansøgninger. • I Det Forenede Kongerige Government", administrationen elektronisk. at man er målsætningen i hvidbogen "Modernising transaktioner med alle gennemføre skal kunne • I Portugal kan borgerne henvende sig til regeringen via elektronisk post, og mere end 100 administrative procedurer (udstedelse af kørekort, fødselsregistreringer m. v. ) kan udføres online. • I Tyskland udvælger bykonkurrencen MEDIA@KOMM det bedste koncept til implementering af elektronisk administration med digitale signaturer. • I Grækenland har mere end 10. 000 ansatte i den offentlige sektor i løbet af de seneste tre år modtaget undervisning i informationsteknologi på det nationale center for offentlig forvaltning. 6 http://europa. eu. int/citizens 22 Henstillinger til medlemsstater Tidsplan Indikatorer en De skal oprette en brugervenlig hjemmeside7 med indeholder struktur, oplysninger om borgerlige rettigheder og har links til de relevante offentlige tjenester klar der Udgangen af 2000 Oprettelse statslige hjemmesider for borgerne af De skal så vidt muligt give elektronisk adgang til alle offentlige tjenester og styrke den menneskelige grænseflade til borgerne Udgangen af 2004 1. Antal elektronisk tjenester tilgængelige 2. Antal ansatte i den offentlige sektor, der får nye IS-kvalifikationer 4. 2. Erhvervslivet skal have adgang til online-tjenester Virksomhederne har brug for klare og entydige procedurer i administrative spørgsmål og andre spørgsmål. Et rådgivningskontor, der udleverer skemaer og forklarer om brugen heraf, vil kunne fjerne mange af virksomhedernes frustrationer (specielt de små og mellemstore virksomheder med begrænsede administrative ressourcer). Relevans og brugervenlighed er også vigtig. Mange SMV'er bruger ikke Internettet, fordi de ikke kan finde de ønskede oplysninger. På det seneste er der gjort store fremskridt i den henseende med udviklingen af EU-hjemmesiden "Dialogue with Business"8. Generelt set vil muligheden for at hente nyttig offentlig information og foretage administrative procedurer på Internettet stimulere de små og mellemstore virksomheders brug af Internettet og IKT. Optimal praksis. • I Grækenland foretager finansministeriet en pilotundersøgelse af et system til elektronisk arkivering, behandling og indbetaling af kvartalsvise momsangivelser. • I Spanien indeholder socialsikringens "netværkssystem" centrale administrative procedurer for elektronisk udvikling af en virksomheds aktiviteter. Det omfatter rekruttering af arbejdstagere, anmeldelse af ændringer i arbejdsforhold samt indbetaling af sociale bidrag. • I Østrig tilbyder "Finanz. online" autoriserede skatterådgivere og økonomiske et rådgivere privat/offentligt partnerskab vil tilbyde online-adgang til nogle officielle registre. skatteoplysninger, mens online-adgang kunders deres til • I Tyskland kan man foretage elektronisk overførsel af selvangivelser, og dette system vil også komme til at omfatte moms og andre skatter. Der er også vedtaget regler om offentlige indkøb, så offentlige myndigheder kan foretage elektronisk indkaldelse af tilbud. 7 8 samt andre hjælpetjenester (telefon- og tekst-TV-tjenester) http://europa. eu. int/business 23 Henstillinger til medlemsstater Tidsplan Indikatorer Der skal åbnes rådgivningskontorer, hvor virksomhederne kan få svar på spørgsmål om politikker og love med betydning for erhvervslivet om erhvervsnyheder, mulige erhvervspartnere, udbudsmuligheder m. v. få udstillinger, oplysninger samt Udgangen af 2000 Oprettelse 1) hjemmesider af 2) Det antal indkaldes Internettet tilbud, forholdsvise der på 4. 3. Borgerne skal have online-adgang til oplysninger og tjenester Hvis borgerne skal kunne udnytte de oplysninger og tjenester, der findes på Internettet, skal de have let adgang til dem. Skønt flere og flere europæere har adgang til Internettet enten fra hjemmet eller fra arbejdspladsen, findes der stadig mange, der ikke har internetadgang. Det er afgørende, at alle borgere har mulighed for at få online-adgang til offentlig information. Uddannelsesprogrammer om brugen af IS-værktøjer er nødvendige for at sikre borgerne elektronisk adgang til oplysninger og tjenester. Når det drejer sig om adgang til offentlige oplysninger, skal borgerne have den nødvendige ad hoc-støtte samt tilbydes uddannelsesmoduler om online-adgang til de mest almindelige administrative procedurer. Virtuelt kort over Bologna Optimal praksis. • I Italien har man i Bologna opstillet et selvbetjente informationsstationer (Dimmi), der giver borgerne adgang til en lang række tjenester fra kommunen og andre organer, specielt i forbindelse med indbetalinger. stort netværk af 24 • I Frankrig gav den "internetdag", der blev afholdt i marts 1999, befolkningen mulighed for at få gratis adgang til Internettet fra skoler, offentlige institutioner, butikker og banker. Samme dag blev der indsat busser - "Internet på hjul" - for også at give befolkningen i landdistrikter mulighed for at komme på Internettet. • I Irland giver den årlige skolebaserede Netd@ys-oplysningskampagne alle dem, der ikke har adgang til PC'er i hjemmet eller på arbejdet, mulighed for at få hjælp til at prøve Internettet. • I Grækenland bliver der oprettet et netværk af beskæftigelsesfremmecentre med et EURES-kontor og offentligt tilgængelige computerfaciliteter til jobsøgning og tilvejebringelse af oplysninger om aktuelle beskæftigelsesforanstaltninger. Disse centre og blive arbejdsløshedsdagpengekontorer. uddannelsescentre forbundet med lokale vil de • I Det Forenede Kongerige vil den britiske regering under "IT for alle"-initiativet oprette et netværk bestående af mere end 3. 000 lokale IT-adgangscentre sammen med et program, der skal forbinde alle offentlige biblioteker i et netværk af "informationscentre" for lokalsamfundet inden udgangen af 2000. Henstillinger til medlemsstater Tidsplan Indikatorer skal sikres offentligt tilgængelig Der internetadgang samt tilbydes IS-kurser i alle lokalsamfund - f. eks. på biblioteker, posthuse m. m. Udgangen af 2001 stationer med Antal internetadgang/1000 indbyggere 5. VIRKSOMHEDEN I INFORMATIONSSAMFUNDET Informationssamfundet og elektronisk handel vil skabe økonomisk vækst og nye job og være afgørende for levestandarden i Europa. Der vil opstå nye muligheder for nye virksomheder på grund af helt nye mellemled såsom eller markeder9. Europa har brug for sammenslutninger, iværksættere, der er villige til at udnytte disse muligheder. auktioner Informationssamfundet skaber ikke blot nye markeder, det ændrer også forretningsgangen. For Europa vil en fortsat innovation, der fremmes gennem brug af IS-værktøjer, være altafgørende for jobskabelse og en forbedret konkurrenceevne. Fremskridt inden for dette område er således afgørende for at nå målene under den europæiske beskæftigelsesstrategi for udvikling af iværksættervilje. Europa halter bagud i udvikling og brug af den moderne informations- og kommunikationsteknologi (IKT). Der er for få europæiske virksomheder - i specielt informationssamfundet. Det er f. eks. stadig muligt at forbedre behandlingen alle mulighederne udnytter SMV'er fuldtud der - 9 Sammenslutninger indsamler indkøbscenter, hvor erhvervslivets indkøbere kan søge oplysninger om leverandører. Auktioner sætter køberne op imod hinanden for at købe sælgernes overskud. Markederne giver adgang for kontrollerede deltagere inden for klart definerede regler. leverandøroplysninger skabe for at et 25 af betaling. Mange SMV'er er ikke så teknologisk avancerede som store virksomheder, og de risikerer at blive udelukket fra den elektroniske markedsplads med potentielle konsekvenser for både virksomheden og arbejdspladsen. Erhvervslivets brug af IS-værktøjer, 1998 100% 80% 60% 40% 20% 0% F I D UK USA Japan online-salg online-køb online-reklamer har en hjemmeside har PC'er Kilde: Spectrum 99 Udviklingen af informationssamfundet i Europa vil skabe et enormt behov for en telekommunikationsinfrastruktur. Den europæiske internettrafik er afhængig af telenet, der er beregnet til telefontrafik. Forbindelserne mellem medlemsstaterne mangler båndbredde sammenlignet med forbindelserne til USA. Det vil sige, at det ofte er hurtigere og billigere at sende internetdata til USA og tilbage igen end til en nabo-medlemsstat. Det er nødvendigt med en ordentlig telekommunikationsinfrastruktur og konkurrencedygtige priser i og mellem medlemsstaterne, hvis den digitale økonomi skal udvikles i Europa. For virksomhederne er kvaliteten af internettjenesterne (hastighed, pålidelighed, sikkerhed, bekræftelse af ægthed m. m. ) afgørende, når de skal beslutte, om de skal bruge Internettet. (kapacitet) Accepten af e-handel bliver en afgørende faktor for dens udbredelse i Europa. Den tvivlsomme sikkerhed i forbindelse med e-handel er en hindring. Det faktum, at det er vanskeligt at bestemme, hvilken jurisdiktion der skal finde anvendelse, er et stort problem for den europæiske e-handel. E-handlen føjer en ny dimension til det indre marked, og det er nødvendigt med en lovgivningsmæssig ramme på EU-plan. 26 Hindringer for e-handlens udbredelse Omkostninger Integration med virksomhedsprocesser Manglende ressourcer Manglende markedsinformation Manglende sikkerheds-/krypteringsteknologi Forbrugernes bekymring vedr. sikkerhed Eksterne hindringer Interne hindringer 5. 1. De nye erhvervsmuligheder skal udnyttes Kilde: Ernst & Young Nye erhvervsmuligheder er altafgørende for jobskabelse, og de skal fremmes gennem tiltag til fordel for større iværksættervilje i samfundet. Den europæiske IKT-sektor har nydt godt af voksende investeringer fra investorer med risikovillig kapital, og den er nu den største sektor for risikovillig kapital. Investering i ny teknologi er stadig lang mindre i Europa end i USA. Investeringer med risikovillig kapital i IKT-sektoren i Europa 10% 570 1994 16% 902 1995 14% 924 1996 21% 3000 17% 1641 1997 1998 millioner ECU i % af de samlede investeringer med risikovillig kapital Kilde: EVCA årsberetning 1999 Den manglende adgang til kapital er i nogle brancher stadig en hindring for indførelse af nye virksomhedstyper, men lige så ofte er det manglen på IKT-specialister på grund af kvalifikationskløften, der er anstødsstenen. Endvidere lider de nystartede virksomheder under konkurrencen fra større virksomheder på arbejdsmarkedet. Aktiekøbsoptioner er en nyttig - og ofte den eneste - måde at tiltrække højtkvalificerede folk på i disse nye virksomheder, og den bør ikke bekæmpes af en utilstrækkelig finanspolitik. 27 Optimal praksis. • I Belgien er arbejdstagernes erhvervelse af kapitalandele blevet styrket gennem en favorabel beskatning i forbindelse med tildeling af aktier under parikurs eller aktieoptioner. Henstillinger til medlemsstater Tidsplan Indikatorer og Iværksætterviljen skal fremmes inden for nye gennem tjeneste- belønne finanspolitikken risikovillige i forbindelse med aktiekøbsoptioner erhvervsområder at specielt ved investeringer, samt Udgangen af 2000 risikovillig i højteknologi nystartede 1. % af kapital 2. Antal virksomheder 5. 2. Innovation og konkurrenceevne skal fremmes Innovation fører til oprettelse af helt nye markeder og tjenester, og det er en kilde til økonomisk vækst og jobskabelse. Innovation som følge af informationssamfundet gør virksomhederne mere konkurrencedygtige, idet de bliver mere fleksible og rentable, samtidig med at de får en større tendens til at reagere på forandringer. E-handel vil også give virksomhederne mulighed for at konkurrere på det internationale marked, uanset hvor de befinder sig i Europa, hvilket er til fordel for randområderne. Europæiske virksomheder er ikke tilstrækkeligt opmærksomme på, hvordan IS-værktøjer kan forbedre deres konkurrenceevne, skønt de vil resultere i store ændringer i de kommende 2-3 år. Hidtil har disse værktøjer primært været brugt til at mindske udgifterne - udgifter til drift af virksomheden samt reklameudgifter - og ikke til innovation i nye produkter og tjenester. De sande fordele ved informationssamfundet vil komme fra en dynamisk og forbedrer kvaliteten af innovativ brug af disse værktøjer, hvilket virksomhedernes kundeservice og giver adgang til nye kunder og markeder. Fordele ved erhvervslivets brug af Internet Virksomheder, der mener, at Internettet vil sætte dem i stand til at reducere udgifterne/ øge intægterne i de kommende tre år 38% 17% 15% 8% 26% 13% reducerede udgifter øgede indtægter De nordiske lande Resten af Europa USA Kilde: Bathwick group, 1998 28 De offentlige myndigheder har stor betydning for innovationsfremme i Europa gennem partnerskaber med erhvervslivet. Offentlige programmer bør bruges som springbræt for private initiativer. EU's handlingsplan til fremme af innovation og det femte rammeprogram for forskning og udvikling skal begge stimulere innovation i Europa. Optimal praksis. • I Det Forenede Kongerige skal "Enterprise Fund", der blev oprettet i december 1998, kanalisere risikovillig kapital til en værdi af GBP150 millioner over i små virksomheder inden for en periode på tre år. Denne fond skal primært skaffe kapital til nystartede teknologibaserede virksomheder i Det Forenede Kongerige. • I Danmark giver et center for IT-forskning, den såkaldte IT-højskole, og et forskningsnet adgang til faciliteter med høj kapacitet til styrkelse af samarbejdet forskning og mellem universiteter og andre højere læreanstalter elektronisk forskning. inden for • I Tyskland støtter ministeriet for økonomi og teknologi "regionale kompetencecentre", der giver forbedret adgang til oplysninger om e-handel. Henstillinger til medlemsstater Tidsplan Indikatorer Samarbejdet erhvervslivet og forskningen skal styrkes mellem 2002 % forskning samfinansieret 5. 3. SMV'er skal sikres bedre adgang til det digitale marked Trods de store fremskridt, der allerede er gjort, bruger SMV'er stadig IS-værktøjer i mindre omfang end de store virksomheder. SMV'erne mener ofte, at deres virksomhedsprocesser ikke er så komplekse, at der er behov for IS-værktøjer. De er også følsomme over for udgifter til infrastruktur samt tilgængeligheden af samme. skal finansierede programmer brugen af Offentligt IS-værktøjer på en måde, der er tilpasset SMV'ers behov. Pilotaktioner bør stimulere herunder fremstiller eller udbreder sådanne teknologier. Alle virksomheder der offentlige programmer til fremme af informationssamfundet bør tage hensyn til SMV'ernes specifikke dimension. netværkssamarbejde med virksomheder, fremme aktivt andre 29 Virksomhedernes internetadgang, 1999 80% 60% 40% 20% 0% store mellemstore små mikro F I UK D Kilde: Spectrum Optimal praksis. • I Det Forenede Kongerige udsendte man i 1998 hvidbogen "Our Competitive Future: Building the Knowledge Driven Economy" i henhold til hvilken der i de kommende tre år skal investeres ca. GBP20 millioner i et forsøg på at tredoble antallet af små virksomheder, der er koblet på den digitale markedsplads, så antallet når op på en million inden udgangen af 2002. • I Grækenland har ministeriet en række prototype-applikationer inden for e-handel, der påviser e-handlens betydning i særlige sektorer af økonomien, samt til oprettelse af elektroniske handelscentre over hele Grækenland for at støtte små virksomheders indførelse af applikationer til e-handel. for udvikling støtte ydet til • Tyskland har udskrevet en konkurrence for nye multimedievirksomheder med henblik på at fordoble antallet heraf. Henstillinger til medlemsstater Tidsplan Indikatorer programmer Offentlige gøre mainstreaming til en integreret bestanddel af SMV'ers IS-behov skal Der skal oplyses om optimal praksis og virksomhedernes benchmark-brug af IKT Fra 2000 finansiering til % af SMV'er 2002 % af virksomheder, der bruger internetbaserede tjenester 6. KONKLUSIONER Denne rapport fastsætter en strategi for at forberede Europa til fremtiden. Det er en strategi, der fokuserer på mennesker og samfund, hvis deltagelse har afgørende betydning for Europas udvikling hen imod informationssamfundet. Informationssamfundet vil stimulere økonomisk vækst og produktivitet og skabe nye økonomiske aktiviteter og job. Det kan også forbedre uddannelsesmulighederne, sundhedsplejen og andre sociale tjenester og give bedre adgang til kulturelle 30 teknologisk aktiviteter og fritidsaktiviteter. forandring påvirker informationssamfundets hurtige udvikling og udbredelse alle økonomiske sektorer, organisations- og arbejdsstrukturer, offentlige tjenester samt kulturelle og sociale aktiviteter. I modsætning til andre former for Medlemsstaterne har opstillet nationale IS-strategier for at forbedre befolkningens livskvalitet på jobbet og i fritiden. Ekspertgruppen er et forum for udveksling af disse strategier, og den giver deltagerne mulighed for at lære af andre medlemsstaters erfaringer. Analyser og udvekslinger af nationale strategier har ført til identificering af optimal praksis (afprøvet i mindst én medlemsstat) inden for en række områder, hvilket ind i fastsætter en præstationsstandard for at bringe Europa hurtigt informationsalderen og opnå fordele - specielt inden for beskæftigelse. Europas indtræden i informationssamfundet er et fælles ansvar, der kræver en hurtig indsats. Enkeltpersoner, virksomheder og organisationer samt arbejdsmarkedets parter har ansvaret for at udvikle deres knowhow og udnytte de muligheder, der findes. Livslang uddannelse på alle niveauer er et kritisk ansvarsområde for alle involverede aktører. Tilpasningen til informationssamfundets fordele og forandringer foregår bedst gennem samarbejde, og her bør arbejdsmarkedets parter føre an. Arbejdsmarkedets parter og den offentlige sektor skal skabe betingelser for opbygning informationssamfund, der opfylder behovene hos både enkeltpersoner og af et for konkurrence og vækst, herunder erhvervslivet gennem gunstige betingelser uddannelse samt udvikling af infrastruktur og lovgivning. Kommissionen skal også bidrage til udviklingen og skabe økonomiske betingelser og rammer for et sammenhængende samfund med en høj levestandard. I praksis skal Kommissionen fortsat være vært for ekspertgruppen og udvide dens interaktion til arbejdsmarkedets parter, IS-virksomheder og civile grupper. Kommissionen inviterer derfor alle parter til at følge nedenstående henstillinger for at fremme Europas vellykkede overgang til informationssamfundet. 31 HENSTILLINGER Undervisning i informations- samfundet Ca. 81 millioner af de 117 millioner unge under 25 i Den Europæiske Union er under uddannelse. Det er den fremtidige arbejdsstyrke, der skal være højt kvalificeret, kompetent og tilpasningsdygtig. Denne "netgeneration", som den er blevet kaldt, kommer til at leve og arbejde i en verden, hvor mobiltelefoner, PC'er, Internet m. v. er allestedsnærværende. Dagens uddannelsessystem skal forberede de studerende til denne virkelighed. Det betyder, at de skal have adgang til den nyeste hardware og software, og at de skal lære at bruge teknologien. Det er imidlertid ikke tilstrækkeligt. De skal også lære at lære med teknologien og lære at bruge information, kommunikere og forny sig med de nye muligheder. Endvidere skal indføres nytænkning i undervisernes uddannelse og support uddannelsessystemernes informationssamfundets udfordringer. forbedres, og der skal leve op til strategi, hvis de skal Aktører Henstillinger Tidsplan Indikatorer Medlemsstater Alle skoler skal tilsluttes Internettet Udgangen af 2002 1) Antal skoler tilsluttet Internettet 2) PC/elever Multimedieegenskaberne skal forbedres på skolernes PC'er Andel af PC'er med multimedieegenskaber Alle undervisere skal bevisligt have IS-kvalifikationer Udgangen af 2002 Antal undervisere med IS-kvalifikationer De skal udvikle evnen til at integrere IS-værktøjer i undervisningen Udgangen af 2002 Antal undervisere, der bruger Internettet eller multimedier i klasseværelset De skal støtte integrationen af IS-værktøjer og multimedier i undervisningsplanerne gennem offentlige/private partnerskaber Antal og værdi af private/offentlige partnerskaber De skal støtte indholdsudviklende netværk i uddannelsessektoren Vækstraten for indholdsudviklende netværk i Arbejde informations- samfundet Den teknologiske udvikling og globaliseringen af økonomierne har for altid ændret karakteren af både arbejde og ansættelse. Arbejdet i fremgangsrige virksomheder følger ikke længere den gamle industrielle model med hierarkiske kommandoveje, snævert definerede arbejdsopgaver og en stor gruppe ufaglærte arbejdstagere. Det kræver fleksible, tilpasningsdygtige og bredt kvalificerede arbejdstagere. Beskæftigelsen er blevet mindre stabil og sikker end tidligere, og den afhænger mere af høje kvalifikationer og tilpasningsevne. Arbejdstageren og arbejdspladsen i informationssamfundet vil være meget forskellig fra det, vi kender i dag. I informationssamfundet har et stigende antal mennesker job, der primært handler om information og viden, og de vil gøre brug af IS-værktøjer og -tjenester både på arbejdet og i fritiden. Aktører Henstillinger Tidsplan Indikatorer Arbejds- markedets parter Alle arbejdstagere skal have mulighed for at erhverve IS-kvalifikationer Udgangen af 2003 Antal arbejdstagere med IS-kvalifikationer skal udarbejdes Der og praktiske ordninger, så distancearbejde kan få større udbredelse rammeaftaler Udgangen af 2000 Overenskomsternes dækning af distancearbejde 32 Medlemsstater IS-industrier Offentlige tjenester informations- samfundet i flere skal optages Der til uddannelser på universitetsniveau, og man skal bevare kønsbalancen og leve op til erhvervslivets krav studerende Udgangen af 2003 1) Antal IS-uddannelsespladser på universitetsniveau 2) Antal kvinder i forhold til mænd i IS-uddannelser Man skal fremme mellemlange IT-kurser og gøre brug af erhvervslivets certificerede uddannelsesinitiativer Fra 2000 Antal uddannelsespladser på mellemlange uddannelser Standarder forbedre beskæftigelsesegnethed de for brugervenligt udstyr skal handicappedes Fra 2000 Antal handicappede i lønnet beskæftigelse HENSTILLINGER forandringer i den offentlige Informationssamfundet vil medføre vidtrækkende forvaltnings funktion. E-administration kan overvinde tids- og afstandsmæssige forhindringer og give borgerne adgang til offentlige oplysninger og tjenesteydelser, når og hvor de ønsker dem, og i en tilgængelig form. Det kræver en determineret indsats fra alle offentlige myndigheder, hvis de skal fremme brugen af IS-værktøjer i deres daglige forhold til borgerne og erhvervslivet og dermed forbedre effektiviteten og kvaliteten af deres informationer, online-transaktioner med forvaltninger, digitale ordretildelingsprocedurer samt sociale og kulturelle tjenester. tjenester. Man offentlige adgangen prioritere bør til Aktører Henstillinger Tidsplan Indikatorer Medlemsstater en De skal oprette en brugervenlig hjemmeside med indeholder struktur, oplysninger om borgerlige rettigheder og har links til de relevante offentlige tjenester klar der Udgangen af 2000 Oprettelse af statslige hjemmesider for borgerne De skal så vidt muligt give elektronisk adgang til alle offentlige tjenester og styrke den menneskelige grænseflade til borgerne Udgangen af 2004 1. Antal elektronisk tilgængelige tjenester 2. Antal ansatte i den offentlige sektor, der får nye i IS-kvalifikationer Udgangen af 2000 1. Oprettelse af hjemmesider 2. Det forholdsvise antal tilbud, der indkaldes på Internettet Udgangen af 2001 Antal stationer med internetadgang/1000 indbyggere Der skal åbnes rådgivningskontorer, hvor erhvervslivet kan få svar på spørgsmål om politikker og love med betydning for om erhvervslivet mulige erhvervsnyheder, erhvervspartnere, udbudsmuligheder m. v. udstillinger, oplysninger samt få skal sikres offentligt Der tilgængelig internetadgang samt tilbydes IS-kurser i alle lokalsamfund - f. eks. på biblioteker, posthuse m. m. 33 Virksomheden i informations- samfundet Informationssamfundet og elektronisk handel vil skabe økonomisk vækst og nye job og være afgørende for levestandarden i Europa. Der vil opstå nye muligheder for nye virksomheder på grund af helt nye mellemled såsom sammenslutninger, auktioner eller markeder. Europa har brug for iværksættere, der er villige til at udnytte disse muligheder. Informationssamfundet skaber ikke blot nye markeder, det ændrer også forretningsgangen. For Europa vil en fortsat innovation, der fremmes gennem brug af IS-værktøjer, være altafgørende for jobskabelse og en forbedret konkurrenceevne. Aktører Henstillinger Tidsplan Indikatorer Medlemsstater og Iværksætterviljen skal fremmes inden for nye gennem tjeneste- belønne finanspolitikken i risikovillige forbindelse med aktiekøbsoptioner erhvervsområder at samt specielt ved investeringer, Udgangen af 2000 1. % af risikovillig kapital i højteknologi 2. Antal virksomheder nystartede Samarbejdet skal styrkes mellem erhvervslivet og forskningen 2002 % samfinansieret forskning programmer Offentlige gøre mainstreaming til en integreret bestanddel af SMV'ers IS-behov skal Fra 2000 % af finansiering til SMV'er Der skal oplyses om optimal praksis og virksomhedernes benchmark-brug af IKT 2002 % af virksomheder, der bruger internetbaserede tjenester 34


title: Décision du Comité mixte de l'EEE n° 8/2000 du 4 février 2000 modifiant l'annexe VI (Sécurité sociale) de l'accord EEE

eurovoc_concepts:
family
self-employment
social security
student
vocational training
wage earner

formats: html pdf print

text: L 103/16 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 12. 4. 2001 D(cid:201)CISION DU COMIT(cid:201) MIXTE DE L’EEE No 8/2000 du 4 fØvrier 2000 modifiant l’annexe VI (SØcuritØ sociale) de l’accord EEE LE COMIT(cid:201) MIXTE DE L’EEE, vu l’accord sur l’Espace Øconomique europØen, modifiØ par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-aprŁs dØnommØ «l’accord», et notamment son article 98, considØrant ce qui suit: (1) (2) L’annexe VI de l’accord a ØtØ modifiØe par la dØcision no 81/1999 du ComitØ mixte de l’EEE du 25 juin 1999 (1). Le rŁglement (CE) no 307/1999 du Conseil du 8 fØvrier 1999 modifiant le rŁglement (CEE) no 1408/71 relatif (cid:224) l’application des rØgimes de sØcuritØ sociale aux travailleurs salariØs, aux travailleurs non salariØs et aux membres de leur famille qui se dØplacent (cid:224) l’intØrieur de la CommunautØ et le rŁglement (CEE) no 574/72 fixant les modalitØs d’application du rŁglement (CEE) no 1408/71, en vue d’Øtendre leur application aux Øtudiants (2) doit Œtre intØgrØ (cid:224) l’accord, D(cid:201)CIDE: Article premier Le point 1 [rŁglement (CEE) no 1408/71 du Conseil] de l’annexe VI de l’accord est modifiØ comme suit. 1) Le tiret suivant est ajoutØ: «(cid:151) 399 R 0307: rŁglement (CE) no 307/1999 du Conseil du 8 fØvrier 1999 (JO L 38 du 12. 2. 1999, p. 1). » 2) (cid:192) l’adaptation t), le point «P. ISLANDE» est complØtØ par le texte suivant: «3. Les personnes assurØes en Islande, immatriculØes au registre national, ayant leur rØsidence en Islande et poursuivant des Øtudes dans un autre (cid:201)tat auquel s’applique ce rŁglement, sont cou- vertes par le rØgime de sØcuritØ sociale islandais. L’assurance de l’Øtudiant n’est pas fonction de la durØe des Øtudes. En cas de transfert de rØsidence de l’Islande vers un autre (cid:201)tat auquel s’applique le prØsent rŁglement ou d’emploi actif dans un tel (cid:201)tat, l’etudiant n’est plus couvert par l’assurance. » 3) (cid:192) l’adapation t), le point «R. NORV¨GE» est complØtØ par le texte suivant: «4. Les personnes assurØes en NorvŁge, auxquelles le prØsent rŁglement s’applique, qui bØnØficient d’un prŒt ou d’une bourse de la caisse nationale de prŒts d’Øtudes (Statens l(cid:229)nekasse for utdan- (1) (2) JO L 296 du 23. 11. 2000, p. 37. JO L 38 du 12. 2. 1999, p. 1. 12. 4. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes L 103/17 ning) et qui poursuivent des Øtudes dans un autre (cid:201)tat auquel le prØsent rŁglement s’applique sont couvertes par le rØgime d’assurance national norvØgien. Pour des Øtudes au Danemark, en Finlande, en Islande et en SuŁde, l’Øtudiant doit Øgalement Œtre immatriculØ au registre norvØ- gien de la population. L’assurance de l’Øtudiant n’est pas fonction de la durØe des Øtudes. En cas d’emploi actif dans un autre (cid:201)tat auquel s’applique le prØsent rŁglement, l’Øtudiant n’est plus couvert par l’assurance. » Article 2 Le tiret suivant est ajoutØ au point 2 [rŁglement (CEE) no 574/72 du Conseil] de l’annexe VI de l’accord: «(cid:151) 399 R 0307: rŁglement (CE) no 307/1999 du Conseil du 8 fØvrier 1999 (JO L 38 du 12. 2. 1999, p. 1). » Les textes du rŁglement (CE) no 307/1999 en langues islandaise et norvØgienne, annexØs aux versions linguistiques respectives de la prØsente dØcision, font foi. Article 3 Article 4 La prØsente dØcision entre en vigueur le 5 fØvrier 2000, pour autant que toutes les notifications prØvues (cid:224) l’article 103, paragraphe 1, de l’accord aient ØtØ faites au ComitØ mixte de l’EEE (1). La prØsente dØcision est publiØe dans la section EEE et au supplØment EEE du Journal officiel des Communau- tØs europØennes. Article 5 Fait (cid:224) Bruxelles, le 4 fØvrier 2000. Par le ComitØ mixte de l’EEE Le prØsident F. BARBASO (1) Pas de procØdures constitutionnelles


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0361/00 från Florence Kuntz (UEN) till kommissionen. Återbetalning av mervärdesskatt på bilar.

eurovoc_concepts:
France
Gibraltar
Luxembourg
VAT
application of EU law
vehicle rental

text: C 303 E/184 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 mars 2000) P(cid:229) f(cid:246)rslag av kommissionen antog r(cid:229)det den 28 april 1999 direktiv 1999/38/EG (1) om (cid:228)ndring f(cid:246)r andra g(cid:229)ngen av direktiv 90/394/EEG (2) om skydd f(cid:246)r arbetstagare mot risker vid exponering f(cid:246)r carcinogener i arbetet samt utvidgning av direktivet till mutagena (cid:228)mnen. I detta direktiv l(cid:228)ggs f(cid:246)ljande process till i bilaga I: (cid:148)Arbete som inneb(cid:228)r exponering f(cid:246)r tr(cid:228)damm fr(cid:229)n h(cid:229)rda tr(cid:228)slag. (cid:148) F(cid:246)ljaktligen skall alla de f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder och skydds(cid:229)tg(cid:228)rder som fastst(cid:228)lls i direktiv 90/394/EEG ocks(cid:229) g(cid:228)lla f(cid:246)r arbetstagare som exponeras f(cid:246)r detta damm. Dessutom fastst(cid:228)lls i punkt 2. 5 andra stycket i bilaga I till direktiv 89/655/EEG, (cid:228)ndrat genom direktiv 95/63/EG av den 5 december 1995, om minimikrav f(cid:246)r s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa vid arbetstagares anv(cid:228)ndning av arbetsutrustning i arbetet (andra s(cid:228)rskilda direktivet i enlighet med artikel 16. 1 i direktiv 89/391/EEG) (3) att (cid:148)Arbetsutrustning, som medf(cid:246)r fara p(cid:229) grund av utsl(cid:228)pp av gas, (cid:229)nga eller v(cid:228)tska eller spridning av damm, skall vara f(cid:246)rsedd med l(cid:228)mplig inneslutning och/eller utsugningsanordningar i n(cid:228)rheten av sprid- ningsk(cid:228)llorna. (cid:148) Det (cid:228)r medlemsstaternas ansvar att fastst(cid:228)lla de praktiska till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifterna. Eftersom Europeiska standardiserings- organisationen inom elomr(cid:229)det (Cenelec) huvudsakligen (cid:228)r inriktade p(cid:229) standardisering av ny utrustning har inga krav st(cid:228)llts p(cid:229) dessa organisationer i detta avseende. standardiseringsorganisationen liksom Europeiska (CEN) (1) EGT L 138, 1. 6. 1999. (2) EGT L 196, 26. 7. 1990. (3) EGT L 335, 30. 12. 1995. (2000/C 303 E/209) SKRIFTLIG FR¯GA P-0361/00 fr(cid:229)n Florence Kuntz (UEN) till kommissionen (4 februari 2000) ˜mne: ¯terbetalning av merv(cid:228)rdesskatt p(cid:229) bilar Ett luxemburgskt f(cid:246)retag erbjuder sig att hyra ut bilar till ett franskt f(cid:246)retag. Fakturering skall ske tre g(cid:229)nger per (cid:229)r, skattefritt men med den luxemburgska merv(cid:228)rdesskatten. Det luxemburgska f(cid:246)retaget p(cid:229)st(cid:229)r att det franska f(cid:246)retaget kan f(cid:229) tillbaka merv(cid:228)rdesskatten i Luxemburg. Kontraktet i fr(cid:229)ga inneh(cid:229)ller inga best(cid:228)mmelser om att det franska f(cid:246)retaget kan f(cid:229) k(cid:246)pa eller (cid:246)verta bilarna. Vid kontraktets slut kommer bilarna att l(cid:228)mnas tillbaka till det luxemburgska f(cid:246)retaget som t(cid:228)nker s(cid:228)lja dem till ett f(cid:246)retag i Gibraltar som s(cid:228)ljer begagnade bilar. Detta f(cid:246)retag kan i sin tur s(cid:228)lja bilarna till vem som helst, eventuellt till n(cid:229)gon i Frankrike. Kan kommissionen besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Kan det franska f(cid:246)retaget f(cid:229) tillbaka merv(cid:228)rdesskatten i Luxemburg? 2. F(cid:229)r en fransk f(cid:246)rare k(cid:246)ra en bil som (cid:228)r registrerad i Luxemburg? 3. Kan det luxemburgska f(cid:246)retaget f(cid:229) tillbaka merv(cid:228)rdesskatten p(cid:229) personbilar? 4. Om f(cid:246)retaget i Gibraltar s(cid:228)ljer en bil som (cid:228)r minst 6 m(cid:229)nader gammal, m(cid:229)ste det betala merv(cid:228)rdes- skatt (i Frankrike eller i Gibraltar), och om s(cid:229) (cid:228)r fallet skall merv(cid:228)rdesskatten betalas p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljnings- summan eller p(cid:229) vinsten? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (14 mars 2000) Enligt artikel 9. 1 i sj(cid:228)tte momsdirektivet (1) skall merv(cid:228)rdesskatten vid biluthyrning betalas i den 1. medlemsstat d(cid:228)r leverant(cid:246)ren har etablerat sin r(cid:246)relse. I detta fall skall merv(cid:228)rdesskatten f(cid:246)ljaktligen betalas i Luxemburg. Om det i Frankrike etablerade f(cid:246)retaget anv(cid:228)nder dessa bilar i sin aff(cid:228)rsverksamhet kan f(cid:246)retaget f(cid:229) tillbaka den merv(cid:228)rdesskatt som erlagts i Luxemburg i enlighet med (cid:229)ttonde momsdirektivet. 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/185 Det finns inte n(cid:229)gon best(cid:228)mmelse i gemenskapens skattelagstiftning enligt vilken det (cid:228)r f(cid:246)rbjudet f(cid:246)r 2. en person som har sin stadigvarande bos(cid:228)ttningsort i en medlemsstat att p(cid:229) denna medlemsstats territorium anv(cid:228)nda en bil som (cid:228)r registrerad i en annan medlemsstat. Enligt direktiv 83/182/EEG (2) skall en person som i den medlemsstat d(cid:228)r han har sin stadigvarande bos(cid:228)ttningsort anv(cid:228)nder en bil som (cid:228)r registrerad i en annan medlemsstat emellertid i princip betala de skatter som (cid:228)r till(cid:228)mpliga i den medlemsstat d(cid:228)r han har sin stadigvarande bos(cid:228)ttningsort (t. ex. fordonsskatt) och f(cid:246)r vilka skattebefrielse medges vid tempor(cid:228)r import enligt detta direktiv. 3. Det i Luxemburg etablerade f(cid:246)retaget som k(cid:246)per bilar i syfte att anv(cid:228)nda dem i sin aff(cid:228)rsverksamhet (biluthyrning till turister)kan dra av merv(cid:228)rdesskatten p(cid:229) dessa ink(cid:246)p. Avdragsr(cid:228)tten (cid:228)r en grundl(cid:228)ggande princip n(cid:228)r det g(cid:228)ller merv(cid:228)rdesskatt och den har huvudsakligen till syfte att undvika dubbelbeskattning och d(cid:228)rmed g(cid:246)ra skatten neutral. F(cid:246)r att fastst(cid:228)lla var leveransen av varan skall beskattas till(cid:228)mpas i det gemensamma merv(cid:228)rdesskatte- 4. systemet principen om att beskattningen f(cid:246)ljer varans fysiska r(cid:246)relser. Beskattningsorten f(cid:246)r leveransen av en vara, i detta fall en f(cid:246)rs(cid:228)ljning av bilar, skall vara den plats d(cid:228)r varorna befinner sig n(cid:228)r leveransen (cid:228)ger rum. Huruvida avg(cid:229)ngsmedlemsstaten eller best(cid:228)mmelsemedlemsstaten skall beaktas beror p(cid:229) omst(cid:228)ndig- heterna i det enskilda fallet. Vilken best(cid:228)mmelse som skall till(cid:228)mpas beror (cid:228)ven p(cid:229) om k(cid:246)paren (cid:228)r momspliktig eller ej. S(cid:228)ljarens respektive k(cid:246)parens etableringsort skall d(cid:228)remot inte beaktas. Huruvida skatten skall ber(cid:228)knas p(cid:229) grundval av f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset eller p(cid:229) marginalen beror (cid:228)ven detta av den konkreta situationen. Det (cid:228)r s(cid:229)ledes inte m(cid:246)jligt att besvara denna fr(cid:229)ga med utg(cid:229)ngspunkt i de uppgifter som finns tillg(cid:228)ngliga. (1) EGT L 145, 13. 6. 1977. (2) R(cid:229)dets direktiv 83/182/EEG av den 28 mars 1983 om skattebefrielser inom gemenskapen f(cid:246)r vissa transportmedel som tillf(cid:228)lligt inf(cid:246)rs fr(cid:229)n en annan medlemsstat (EGT L 105, 23. 4. 1983). (2000/C 303 E/210) SKRIFTLIG FR¯GA E-0364/00 fr(cid:229)n Mary Banotti (PPE-DE) till kommissionen (14 februari 2000) ˜mne: Frankrikes erk(cid:228)nnande av examensbevis i medicin Mot bakgrund av de problem som utexaminerade medicinare, s(cid:228)rskilt s(cid:229)dana fr(cid:229)n Spanien, st(cid:246)ter p(cid:229) n(cid:228)r de vill forts(cid:228)tta sina studier i Frankrike: vilka (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker kommissionen vidta f(cid:246)r att f(cid:246)rvissa sig om att de franska f(cid:246)rvaltningsmyndigheterna vidtar de (cid:229)tg(cid:228)rder som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att efterleva och till(cid:228)mpa gemen- skapens befintliga lagstiftning och f(cid:246)r att de franska utbildningsmyndigheterna skall sluta l(cid:228)gga hinder i v(cid:228)gen f(cid:246)r dessa studerande p(cid:229) det s(cid:228)tt som nu sker? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 mars 2000) Eftersom fr(cid:229)gan handlar om akademiskt erk(cid:228)nnande av examensbevis vill kommissionen p(cid:229)peka att den faller under medlemsstaternas beh(cid:246)righet. Gemenskapens best(cid:228)mmelser t(cid:228)cker p(cid:229) det h(cid:228)r stadiet inte denna typ av erk(cid:228)nnande. Enligt EG-f(cid:246)rdraget har varje medlemsstat f(cid:246)r n(cid:228)rvarande eget ansvar f(cid:246)r inneh(cid:229)ll i utbildning och organisation av utbildningssystem. Ber(cid:246)rda myndigheter har r(cid:228)tt att registrera n(cid:229)gon p(cid:229) en kurs p(cid:229) basis av tidigare akademisk utbildning som erh(cid:229)llits i en annan medlemsstat. De har ocks(cid:229) r(cid:228)tt att best(cid:228)mma vilka regler som skall g(cid:228)lla f(cid:246)r den typen av f(cid:246)rfarande, eftersom det inte finns n(cid:229)gon gemenskapsr(cid:228)tt som fastsl(cid:229)r att ett medlemsland ska erk(cid:228)nna examensbevis f(cid:246)r akademiska (cid:228)ndam(cid:229)l som erh(cid:229)llits i ett annat medlemsland. Vad g(cid:228)ller villkoren f(cid:246)r yrkespraktik f(cid:229)r medlemsstaterna inte ut(cid:246)va n(cid:229)gon form av direkt eller indirekt diskriminering p(cid:229) grund av nationalitet, enligt artikel 12 (f. d. artikel 6) i EG-f(cid:246)rdraget


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0217/00 von Mario Mantovani (PPE-DE) an die Kommission. Radioaktive Abfälle in der Umgebung der GFS Ispra.

eurovoc_concepts:
Italy
Joint Research Centre
environmental risk prevention
nuclear reactor
radioactive waste
storage of waste
waste disposal
waste management

text: C 330 E/104 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/115) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0217/00 von Mario Mantovani (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Radioaktive Abf(cid:228)lle in der Umgebung der GFS Ispra (4. Februar 2000) Obwohl seit der Stillegung des letzten der beiden bei der GFS ISPRA t(cid:228)tigen Reaktoren bereits 16 Jahre vergangen sind, haben sich die italienischen Tageszeitungen in den vergangenen Tagen mit dem Problem der radioaktiven Abf(cid:228)lle bei der GFS besch(cid:228)ftigt. Es soll sich um gut 2. 500 Kubikmeter radioaktiven Abfalls handeln, enthalten in Bitumen- bzw. Betonf(cid:228)ssern, die beim Zentrum Ispra lagern statt entsorgt zu werden, wahrscheinlich wegen der hohen Kosten f(cid:252)r die Entsorgung und Bewirtschaftung der Abf(cid:228)lle aus Nuklearanlagen. Die Pr(cid:228)senz derart gef(cid:228)hrlicher Stoffe sorgt selbstverst(cid:228)ndlich f(cid:252)r Aufregung und Besorgnis in der Region. Kann die Kommission mitteilen, ob sie (cid:252)ber Informationen zu diesem Problem verf(cid:252)gt? Antwort von Herrn Busquin im Namen der Kommission (23. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission verweist den Herrn Abgeordneten auf ihre Mitteilung an das Parlament und den Rat (cid:252)ber (cid:132)Nukleare Altlasten aus den T(cid:228)tigkeiten der GFS im Rahmen des Euratom-Vertrags (cid:129) R(cid:252)ckbau der veralteten kerntechnischen Anlagen und Abfallentsorgung(cid:147) (1). Die von dem Herrn Abgeordneten genannten Abf(cid:228)lle werden unter instrumenteller (cid:220)berwachung an geeigneten St(cid:228)tten zwischengelagert. Die Kommission hat es sich dennoch zur Aufgabe gemacht, die Konditionierung in Absprache mit den italienischen Beh(cid:246)rden zu (cid:252)berpr(cid:252)fen. Wie in der Mitteilung angegeben, bleiben diese Abf(cid:228)lle so lange auf dem Gel(cid:228)nde in Ispra absolut sicher gelagert, bis in Italien ein Endlager zur Verf(cid:252)gung steht. (1) KOM(1999) 114 endg. (2000/C 330 E/116) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0218/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (4. Februar 2000) Betrifft: Beihilfen f(cid:252)r die europ(cid:228)ische Erd(cid:246)lindustrie In der Antwort auf Anfrage E-2126/99 (1) teilt Frau de Palacio mit, da(cid:223) die Kommission seit 1975 den Bereich der Kohlenwasserstoffe mit etwa 750 Mio. Euro gef(cid:246)rdert hat. Kann die Kommission diesen Betrag pro Jahr nach folgenden Bereichen aufschl(cid:252)sseln: a) Erd(cid:246)l, b) Gas und c) Steinkohle? Kann die Kommission ferner eine Aufschl(cid:252)sselung nach Mitgliedstaaten vornehmen? (1) ABl. C 170 E vom 20. 6. 2000, S. 145. Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (16. M(cid:228)rz 2000) Nach der ersten (cid:214)lkrise von 1973 initiierte die Gemeinschaft Beihilfeprogramme zur Entwicklung von Technologien f(cid:252)r Exploration, Gewinnung und Transport von Kohlenwasserstoffen. Hauptanliegen war zun(cid:228)chst die Versorgungssicherheit. Die Beihilfen konzentrierten sich daher auf Technologien zur Erschlie- (cid:223)ung heimischer Ressourcen in der Nordsee


title: QUESTION ÉCRITE P-0360/00 posée par Jean Lambert (Verts/ALE) à la Commission. Construction d'une usine de mise en bouteilles d'eau à Taguluche, dans l'île de La Gomera (Canaries).

eurovoc_concepts: agricultural area with environmental restrictions

text: 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/137 de 30 (cid:224) 60 % et qui concernera indistinctement toutes les compagnies prØsentes sur le marchØ. On constate en outre une tendance coordonnØe vers une augmentation des primes, ce qui constitue un sympt(cid:244)me de l(cid:146)existence d(cid:146)une sorte de «cartel» entre les compagnies d(cid:146)assurance. Le prØsident de l(cid:146)Association antitrust italienne Giuseppe Tesauro lui-mŒme s(cid:146)est dit prØoccupØ par la croissance sensible des primes d(cid:146)assurance, (cid:224) laquelle s(cid:146)est ajoutØe une diminution des garanties offertes; en outre, une instruction est en cours concernant l(cid:146)existence Øventuelle d(cid:146)un cartel. Quelles mesures la Commission entend-elle prendre pour neutraliser et sanctionner ce cartel des 1. compagnies d(cid:146)assurance en Italie? En outre, la Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que, 2. l(cid:146)assurance responsabilitØ civile-automobile Øtant lØgalement obligatoire, l(cid:146)(cid:201)tat italien devrait intervenir auprŁs de compagnies d(cid:146)assurance pour garantir des primes plus justes que celles, exorbitantes, exigØes par les cartels susmentionnØs? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (27 mars 2000) 1. La Commission prend note des allØgations concernant la possible existence d(cid:146)un cartel entre assureurs italiens en matiŁre de primes pour des polices de responsabilitØ civile automobile, ØvoquØes par les Honorables Parlementaires. Elle prend Øgalement note de l(cid:146)enquŒte en cours menØe par l(cid:146)autoritØ italienne de la concurrence. Toutefois, il convient de rappeler qu(cid:146)elle n(cid:146)est compØtente pour examiner et Øventuel- lement sanctionner des restrictions de la concurrence que lorsque celles-ci affectent de maniŁre sensible le commerce entre (cid:201)tats membres. Vu l(cid:146)incertitude de l(cid:146)existence d(cid:146)un tel effet dans le cas d(cid:146)espŁce, et vu le fait que les autoritØs nationales ont dØj(cid:224) ouvert une enquŒte, il serait souhaitable de les laisser mener (cid:224) bien leur instruction de cette affaire, dans l(cid:146)esprit de la communication de la Commission relative (cid:224) la coopØration entre la Commission et les autoritØs de concurrence des (cid:201)tats membres (1). 2. La Commission voudrait attirer l(cid:146)attention des Honorables Parlementaires sur le fait que la rØglemen- tation communautaire dans ce domaine vise (cid:224) permettre aux entreprises d(cid:146)assurance de proposer des services et de crØer des succursales dans d(cid:146)autres (cid:201)tats membres sur la base d(cid:146)un agrØment unique octroyØ par l(cid:146)(cid:201)tat membre d(cid:146)origine. Plus particuliŁrement, les troisiŁmes directives assurances, et plus spØcifique- ment la troisiŁme directive «non-vie» la directive 92/49/CEE du Conseil, du 18 juin 1992, portant coordination des dispositions lØgislatives, rØglementaires et administratives concernant l(cid:146)assurance directe autre que l(cid:146)assurance sur la vie et modifiant les directives 73/239/CEE et 88/357/CEE (2) qui est applicable en matiŁre d(cid:146)assurance automobile, ont Øtabli le principe de libertØ tarifaire et la suppression des contr(cid:244)les prØalables ou systØmatiques sur les tarifs et les contrats que les entreprises d(cid:146)assurances se proposent de commercialiser. La Commission ne saurait donc intervenir dans le sens proposØ par les Honorables Parlementaires. (cid:201)tant donnØ que les t(cid:226)ches de contr(cid:244)le des entreprises d(cid:146)assurance incombent exclusivement aux autoritØs nationales, la Commission n(cid:146)est pas en mesure de vØrifier les primes d(cid:146)assurance proposØes par les entreprises pour se prononcer sur leur niveau. Il appartient (cid:224) l(cid:146)institution nationale compØtente de veiller (cid:224) ce que les primes d(cid:146)assurance soient suffisantes pour permettre aux entreprises de satisfaire leurs engagements contractuels. (1) (2) JO C 313 du 15. 10. 1997. JO L 228 du 11. 8. 1992. (2000/C 330 E/155) QUESTION (cid:201)CRITE P-0360/00 posØe par Jean Lambert (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (4 fØvrier 2000) Objet: Construction d(cid:146)une usine de mise en bouteilles d(cid:146)eau (cid:224) Taguluche, dans l(cid:146)(cid:238)le de La Gomera (Canaries) Le gouvernement rØgional canarien a dØclarØ d(cid:146)utilitØ publique et d(cid:146)intØrŒt social l(cid:146)implantation d(cid:146)une usine de mise en bouteilles d(cid:146)eau (cid:224) Taguluche, dans la commune de Valle Gran Rey de l(cid:146)(cid:238)le de La Gomera. La zone prØvisible d(cid:146)implantation de cette usine a ØtØ classØe zone agricole et, en outre, sa situation gØographique la fait co(cid:239)ncider avec la proposition prØsentØe par le gouvernement rØgional en vue de l(cid:146)inclusion dans le rØseau Natura 2000 (1) de la zone dØnommØe Taguluche, dØsignØe site d(cid:146)intØrŒt communautaire sous le numØro ES7020108. C 330 E/138 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 ConformØment (cid:224) la lØgislation autonome canarienne, la demande de dØclaration d(cid:146)utilitØ publique n(cid:146)est pas valable Øtant donnØ que la loi en cause dispose que «les installations industrielles en milieu rural ne sauraient en aucun cas Œtre considØrØes comme immeubles ou installations d(cid:146)utilitØ publique ou d(cid:146)intØrŒt social» (2). En outre, l(cid:146)intØrŒt social du projet est contestable, car la crØation de sept emplois (ainsi qu(cid:146)il ressort du projet lui-mŒme) lŁse les droits et la garantie de cultiver la terre de 116 propriØtaires de la zone oø l(cid:146)eau serait prØlevØe. (cid:192) cela s(cid:146)ajoute le fait que l(cid:146)(cid:238)le de La Gomera ne possŁde aucune tradition industrielle et moins encore d(cid:146)embouteillage d(cid:146)eau, et que l(cid:146)usine visØe ici serait un Øtablissement privØ (cid:224) caractŁre lucratif qui serait construit sur fonds publics. Par ailleurs, maints rapports d(cid:146)experts dØmontrent une croissance disproportionnØe de l(cid:146)activitØ de mise en bouteilles d(cid:146)eau dans les (cid:238)les Canaries. Un rapport du vice-conseiller pour l(cid:146)environnement du Conseil de politique territoriale du gouvernement rØgional canarien reconna(cid:238)t qu(cid:146)il n(cid:146)existe pas d(cid:146)Øtude dØtaillØe relative (cid:224) l(cid:146)impact Øcologique du projet en cause qui tienne compte Øgalement du captage des eaux de source et de son impact sur l(cid:146)agriculture locale traditionnelle. Cependant, ce rapport reconna(cid:238)t que les travaux auront une incidence sur la zone de protection Øcologique du site naturel Lomo del Carret(cid:243)n, espace figurant Øgalement parmi les sites d(cid:146)intØrŒt communautaire sous le numØro ES7020037, Øtant donnØ que l(cid:146)usine serait alimentØe par trois sources utilisØes par leurs propriØtaires (cid:224) des fins d(cid:146)irrigation (3). Par consØquent, l(cid:146)Øvaluation des incidences de ce projet sur l(cid:146)environnement n(cid:146)a pas ØtØ rØalisØe, ainsi que le prescrivent les directives communautaires. La dØclaration de ces deux espaces en tant que sites d(cid:146)intØrŒt communautaire se fonde sur le premier critŁre, (cid:224) savoir la conservation d(cid:146)habitats et d(cid:146)espaces prioritaires, au nombre desquels se distinguent les palmeraies de Phoenix canariensis. Si cette usine de mise en bouteilles d(cid:146)eau Øtait construite, elle aurait des retombØes manifestes sur la conservation de telles palmeraies et sur le paysage agricole de la zone, vu qu(cid:146)elle tarirait les rares apports d(cid:146)eau constituØs par les affluents naturels du cours d(cid:146)eau local. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que le projet d(cid:146)usine de mise en bouteilles d(cid:146)eau de Taguluche ne respecte pas la lØgislation communautaire en matiŁre d(cid:146)Øvaluation des incidences sur l(cid:146)environnement? Juge-t-elle compatible l(cid:146)installation d(cid:146)un Øtablissement industriel tel que celui projetØ avec la conservation des espaces proposØs au titre du rØseau Natura 2000 en tant que sites d(cid:146)intØrŒt communautaire? (1) Voir directive 92/43/CEE concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages, JO L 206 du 22. 7. 1992, p. 7. (2) Voir loi 5/1987, du 7 avril 1987, sur l(cid:146)amØnagement urbain des terrains agricoles et loi 9/1999, du 13 mai 1999, sur l(cid:146)amØnagement du territoire des Canaries. Est Øgalement applicable la loi 12/1990 sur l(cid:146)eau dans les (cid:238)les Canaries. (3) Si la construction l(cid:146)usine de mise en bouteilles devait se concrØtiser, l(cid:146)agriculture de Taguluche se verrait menacØe, car elle ne disposerait plus d(cid:146)eau d(cid:146)irrigation. Une pØtition a ØtØ adressØe au Parlement europØen contre ce projet (no 24/2000). RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (7 mars 2000) Les sites naturels «Taguluche» et «Lomo del Carret(cid:243)n», respectivement de 140 et 263 hectares, ont ØtØ identifiØs par les autoritØs espagnoles dans leur liste nationale des sites potentiellement d(cid:146)intØrŒt commu- nautaire susceptibles d(cid:146)intØgrer dans l(cid:146)avenir le rØseau Natura 2000 aux termes de la directive 92/43/CEE du Conseil, du 21 mai 1992, concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages (1). S(cid:146)agissant du projet de construction d(cid:146)une usine de mise en bouteille d(cid:146)eau (cid:224) Taguluche, dans la commune de Valle Gran Rey de l(cid:146)(cid:238)le de La Gomera, Iles Canaries, Espagne, il convient de prØciser que la Commission a re(cid:231)u une plainte portant sur les mŒmes faits, qui a ØtØ enregistrØe sous la rØfØrence P-1999/4875. Ce dossier est soumis (cid:224) l(cid:146)examen de la Commission afin de dØterminer si le projet mentionnØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire est susceptible d(cid:146)avoir un effet significatif sur les sites mentionnØs eu Øgard aux objectifs de la directive 92/43/CEE, auquel cas la procØdure prØvue dans son article 6 doit Œtre appliquØe. La Commission, dans son r(cid:244)le de gardienne des traitØs, prendra les mesures nØcessaires pour assurer que le droit communautaire soit respectØ dans le cas d(cid:146)espŁce. (1) JO L 206 du 22. 7. 1992


title: Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 2/2000 ta' l-4 ta' Frar 2000 li temenda l-Anness II (Regolamenti, standards, ittestjar u ċertifikazzjoni tekniċi) għall-Ftehim taż-ŻEE

eurovoc_concepts:
commercial vehicle
driving mechanism
safety standard
technological change
tractor
vehicle parts

text: 11/Vol. 6 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 47 22000D0002 12. 4. 2001 IL-GURNAL UFFICJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 103/3 DECIŻJONI TAL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE Nru 2/2000 ta' l-4 ta' Frar 2000 li temenda l-Anness II (Regolamenti, standards, ittestjar u certifikazzjoni teknici) ghall-Ftehim taż-ŻEE IL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE, Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif aggustat bil-Protokoll li jaggusta l-Fte- him ghaż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn iżjed 'il quddiem issir referenza ghalih bhala “l-Ftehim”, u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tieghu, Billi: (1) (2) (3) (4) (5) (6) L-Anness II ghall-Ftehim gie emendat bid-Deciżjoni tal-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Nru 144/1888 tal-5 ta' Novembru 1999 (1); Id-Direttiva tal-Kummissjoni 1999/40/KE tas-6 ta' Mejju 1999 li taddatta ghall-progress tekniku d-Direttiva tal-Kunsill 79/622/KEE dwar strutturi ta' protezzjoni kontra l-qlib ta' tratturi agrikoli jew tal-forestrija bir-roti (ittestjar statiku) (2) ghandha tigi inkorporata fil-Ftehim, Id-Direttiva tal-Kummissjoni 1999/55/KE ta' l-1 ta' Gunju 1999 li taddatta ghall-progress tekniku d-Direttiva tal-Kunsill 77/356/KEE dwar l-istrutturi ta' protezzjoni kontra l-qlib ta' tratturi agrikoli jew tal-forestrija bir-roti (3) ghandha tigi inkorporata fil-Ftehim, Id-Direttiva tal-Kummissjoni 1999/56/KE tat-3 ta' Gunju 1999 li taddatta ghall-progress tekniku d-Direttiva tal-Kunsill 78/933/KEE dwar l-istallazzjoni ta' apparat tad-dawl u apparat ta' sinjalar bid- dawl fuq tratturi agrikoli jew tal-forestrija bir-roti (4) ghandha tigi inkorporata fil-Ftehim, Id-Direttiva tal-Kummissjoni 1999/57/KE tas-7 ta' Gunju 1999 li taddatta ghall-progress tekniku d-Direttiva tal-Kunsill 78/356/KEE dwar is-sit tas-sewwieq ta' tratturi agrikoli jew tal-forestrija bir- roti (5) ghandha tigi inkorporata fil-Ftehim, Id-Direttiva tal-Kummissjoni 1999/58/KE tas-7 ta' Gunju 1999 li taddatta ghall-progress tekniku d-Direttiva tal-Kunsill 79/356/KEE dwar apparat ta' ggancjar u ta' rivers ghal tratturi agrikoli jew tal-forestrija bir-roti (6) ghandha tigi inkorporata fil-Ftehim, IDDECIEDA KIF GEJ: Artikolu 1 L-inciż li gej ghandu jigi miżjud fil-punt 11 (Direttiva tal-Kunsill 77/536/KEE) tal-Kapitolu II ta' 1. l-Anness II ghall-Ftehim: “– 399 L 0055: Id-Direttiva tal-Kummissjoni 1999/55/KE ta' l-1 ta' Gunju 1999 (GU L 146, tal-11. 6. 1999, p. 28). ” (1) GU L 15, tat-18. 1. 2001, p. 38 (2) GU L 124, tat-18. 5. 1999, p. 11. (3) GU L 146, tal-11. 6. 1999, p. 28. (4) GU L 146, tal-11. 6. 1999, p. 31. (5) GU L 148, tal-15. 6. 1999, p. 35. (6) GU L 148, tal-15. 6. 1999, p. 37. 48 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 6 L-inciż li gej ghandu jigi miżjud fil-punt 13 (Direttiva tal-Kunsill 78/764/KEE) tal-Kapitolu II ta' 2. l-Anness II ghall-Ftehim: “– 399 L 0057: Id-Direttiva tal-Kummissjoni 1999/57/KE tas-7 ta' Gunju 1999 (GU L 148, tal-15. 6. 1999, p. 35). ” L-inciż li gej ghandu jigi miżjud fil-punt 14 (Direttiva tal-Kunsill 78/933/KEE) tal-Kapitolu II ta' 3. l-Anness II ghall-Ftehim: “– 399 L 0056: Id-Direttiva tal-Kummissjoni 1999/56/KE tat-3 ta' Gunju 1999 (GU L 146, tal-11. 6. 1999, p. 31). ” L-inciż li gej ghandu jigi miżjud fil-punt 16 (Direttiva tal-Kunsill 79/533/KEE) tal-Kapitolu II ta' 4. l-Anness II ghall-Ftehim: “– 399 L 0058: Id-Direttiva tal-Kummissjoni 1999/58/KE tas-7 ta' Gunju 1999 (GU L 148, tal-15. 6. 1999, p. 37). ” L-inciż li gej ghandu jigi miżjud fil-punt 17 (Direttiva tal-Kunsill 79/622/KEE) tal-Kapitolu II ta' 5. l-Anness II ghall-Ftehim: “– 399 L 0040: Id-Direttiva tal-Kummissjoni 1999/40/KE tas-6 ta' Mejju 1999 (GU L 124, tat-18. 5. 1999, p. 11). ” Artikolu 2 It-testi tad-Direttivi tal-Kummissjoni 1999/40/KE, 1999/55/KE, 1999/56/KE, 1999/57/KE u 1999/58/KE fil- lingwa Islandiża u f'dik Norvegiża, li huma annessi ghall-verżjonijiet tal-lingwi rispettivi ghal din id-Deciż- joni, huma awtentici. Din id-Deciżjoni ghandha tidhol fis-sehh nhar il-5 ta' Frar 2000, sakemm ikunu saru n-notifiki kollha taht l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Kongunt taż-ŻEE (*). Artikolu 3 Din id-Deciżjoni ghandha tigi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta', u fis-Suppliment taż-ŻEE ghall-Gurnal Ufficjali tal-Komunitajiet Ewropej. Artikolu 4 Maghmula fi Brussel, fl-4 ta' Frar 2000. Ghall-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Il-President F. BARBASO (*) Ebda htigiet kostituzzjonali indikati