title: Regionsudvalgets Udtalelse om «Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for fællesskabsinitiativprogrammer, for hvilke medlemsstaterne anmodes om at fremlægge forslag vedrørende støtte under Equal-initiativet»

eurovoc_concepts:
EU initiative
Structural Funds
cross-border cooperation
deprived urban area
equal treatment
rural development

text: C 156/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 Regionsudvalgets Udtalelse om: — »Meddelelse fra Komissionen til medlemsstaterne om retningslinjer for EU-initiativet vedrø- rende udvikling af landdistrikterne (Leader+)«, — »Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for fællesskabsinitiativprogrammer, for hvilke medlemsstaterne anmodes om at fremlægge forslag vedrørende støtte under Equal-initiativet«, og — »Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde med sigte på at fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europæiske område (Interreg)« (2000/C 156/04) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde med sigte på at fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europæiske område (Interreg) (KOM(1999) 479 endelig udg. ), under henvisning til udkast til meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om retningslinjer for EU-initiativet vedrørende udvikling af landdistrikterne (Leader+) (KOM(1999) 475 endelig udg. ), under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for fællesskabsinitiativprogrammer, for hvilke medlemsstaterne anmodes om at fremlægge forslag vedrørende støtte under Equal-initiativet (KOM(1999) 476 endelig udg. ), under henvisning til Kommissionens beslutning af 25. oktober 1999 om i henhold til EF-traktatens artikel 265 C, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til præsidiets beslutning af 2. juni 1999 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 1 »Regionalpolitik, Strukturfondene, Økonomisk og Social Samhørighed, Grænseoverskri- dende og Interregionalt Samarbejde«, under henvisning til bidraget fra Underudvalg 5 »Social- og Arbejdsmarkedspolitik, Sundhedsvæsen, Forbrugerbeskyttelse, Forskning, Turisme« (ordfører: Mae Sexton, medlem af Longford County Council, IRL/ELDR), under henvisning til bidraget fra Underudvalg 2 »Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne, Fiskeri« (ordfører: José Correia, borgmester i Tavira, P/PPE), under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 219/99 rev. 3), der blev vedtaget af Underudvalg 1 den 1. december 1999 med Vibeke Storm Rasmussen (amtsborgmester Københavns Amt, DK/PSE) som ordfører — på den 32. plenarforsamling den 16. -17. februar 2000 (mødet den 17. februar) vedtaget følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Under henvisning til Kommissionens meddelelse om fællesskabsinitiativerne 2000-2006 (Kommissionens arbejds- program nr. 97/020) og meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for et fælles- skabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde med sigte på at fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europæiske område (Interreg) (KOM(1999) 479 endelig udg. ) udarbejder Regionsudvalget en udtalelse om Fællesskabs- initiativerne 2000-2006. Udtalelsen er Regionsudvalgets bi- drag til diskussionen af fællesskabsinitiativerne Interreg, Le- ader+ og Equal i den kommende strukturfondsperiode. Urban- initiativet behandles ikke i denne udtalelse. 1. 2. lemsstaternes Regionsudvalget henstiller til Kommissionen og med- forvaltningskomiteerne, i repræsentanter 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/19 hvorunder de enkelte fællesskabsinitiativer hører, at regioner- nes og lokalområdernes interesser tilgodeses i overensstemmel- se med denne udtalelse. 2. Generelle bemærkninger vedrørende fællesskabsin- itiativerne 2. 1. Fællesskabsinitiativerne er af stor vigtighed og interesse for de regionale og lokale myndigheder i EU. Det er ofte regionale og lokale myndigheder, der enten administrerer programmerne eller implementerer projekterne. Derfor ud- trykker Regionsudvalget tilfredshed med den øgede fokus på de regionale og lokale myndigheders involvering i fællesskabs- initiativerne under den nye strukturfondsperiode. 2. 2. Under henvisning til nærhedsprincippet understreges det, at såvel udformningen som gennemførelsen af planer og programmer primært falder inden for de lokale og regionale myndigheders kompetenceområde. Regionsudvalget kan i princippet 2. 3. tilslutte sig den foreslåede koncentration af støtten til fællesskabsinitiativerne, hvorved de eksisterende tretten initiativer reduceres til fire. Initiativernes indhold tager i vidt omfang højde for både kontinuitetsprincippet og de aktuelle udviklingstendenser. Interreg Grænseoverskridende, tværnationalt og tvær- regionalt samarbejde med henblik på at frem- me en harmonisk og balanceret udvikling på tværs af Europa. 2. 5. Fællesskabsinitiativerne komplementerer de øvrige strukturfondsinitiativer under programmerne for mål 1-, 2- og 3-områder. Derfor er det nødvendigt at koordinere program- merne for fællesskabsinitiativerne med medlemsstaternes pro- grammeringsdokumenter og de operationelle programmer. Regionsudvalget noterer med tilfredshed, at et af de 2. 6. vigtigste principper for de nye fællesskabsinitiativer er bottom- up-tilgangen og det regionale og lokale ansvar og deltagelse (partnerskabsprincippet). Det er vigtigt at fastholde, at de regionale og lokale myndigheder har en central rolle at spille både i forbindelse med programudarbejdelsen, implementerin- gen og evalueringen af programmerne. De regionale og lokale myndigheder er tættest på borgerne og ved derfor, hvordan udfordringerne bedst gribes an. Det skal i den forbindelse understreges, at igangsætning af programmerne fra medlems- statens side kræver et tæt partnerskab med de repræsentative organer og foreninger for de regionale og lokale myndigheder, der gennemfører programmerne. 2. 7. Administrations- og evalueringsstrukturerne bør være så enkle og ubureaukratiske som muligt, og godkendelsespro- cedurerne bør være hurtigere, hvorfor administrationsstruktu- rerne bør strammes op. 2. 8. Fællesskabsinitiativerne har til formål at støtte initiati- ver af særlig fælleseuropæisk karakter. Støtte fra et af fælles- skabsinitiativerne bør derfor ikke afhænge af, om projektet udføres i et af Fællesskabets målområder eller ej. Det er derimod strukturpolitikkens opgave at bidrage til indkomstudjævning mellem regionerne gennem Fællesskabets udpegning af mål- områder og de regionale programmer. Leader+ Udvikling af landdistrikterne. 2. 9. Regionsudvalget mener, at det er vigtigt, at samar- bejdende partnere deltager på lige fod i fællesskabsinitiativerne. Equal Tværnationalt samarbejde med henblik på at fremme nye metoder til at bekæmpe alle former for diskrimination og uligheder på arbejdsmarkedet. Urban Økonomisk og social fornyelse i bydele med akutte problemer. 2. 4. Det er en velkommen forenkling, at hvert fællesskabsi- nitiativ kun finansieres af én af strukturfondene. Interreg og Urban finansieres under Den Europæiske Fond for Regionalud- vikling (EFRU), Leader+ finansieres under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), og Equal finansieres under Den Europæiske Socialfond (ESF). Hvert fællesskabsinitiativ kan således iværksætte foranstaltninger, der er dækket af de øvrige fonde. Det betyder f. eks. , at Interreg også kan støtte aktiviteter, der normalt hører under Social- eller Landbrugsfonden. På den måde sikres det, at indsatsen under hvert fællesskabsinitiativ i højere grad målrettes til de problemer, der søges løst, og til de myndigheders behov, som anvender midlerne. Det reducerer den administrative byrde, men det kræver også en særlig indsats af de strukturfondsan- svarlige myndigheder. 2. 10. Rådet besluttede den 1. juli 1999 at afsætte ca. 10,4 mia. euro (1999-priser) til fællesskabsinitiativerne, heraf Interreg, 700 mio. euro til Urban, 4 875 mio. euro til 2 020 mio. euro til Leader+ og 2 847 mio. euro til Equal. 2. 11. Regionsudvalget tager til efterretning, at støtten til fællesskabsinitiativerne reduceres i den kommende periode 2000-2006. Interreg 3. Bemærkninger vedrørende Interreg 3. 1. Målet med det nye Interreg-initiativ er at fremme grænseoverskridende, tværnationalt og tværregionalt samar- bejde med henblik på at sikre en afbalanceret udvikling i Europa. C 156/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 3. 2. Regionsudvalget glæder sig over og anerkender styrkel- sen af de regionale og lokale myndigheders rolle inden for rammerne af Interreg III. 3. 3. Regionsudvalget bifalder, at initiativet bygger på erfa- ringerne fra de tidligere Interreg-programmer, og at også erfaringerne fra de nyskabende aktioner under EFRU’s artikel 10 inddrages i Interreg. 3. 8. Regionsudvalget noterer med tilfredshed, at Kommis- sionen forestiller sig at allokere én pulje penge (globaltilskud) direkte til hvert Interreg III-program. Programmerne fungerer bedst, når bottom-up-princippet anvendes, dvs. hvor regionale og lokale partnere selv tager initiativet, og udvælgelsen af projekter sker i partnerskab mellem de regionale, lokale og sociale partnere. I fællesskab træffes beslutningerne om, hvilke aktiviteter der understøtter programmet og derfor bør støttes. 3. 4. Interreg-initiativet har tre strenge: Streng A Streng B Streng C Grænseoverskridende samarbejde med henblik på at fremme af integreret regional udvikling mellem grænseregioner, herunder eksterne og maritime grænser (Interreg III A). Tværnationalt samarbejde med henblik på at bidrage til harmonisk og bæredygtig udvikling på tværs af store grupper af europæiske regio- ner — makroregioner (Interreg III B). Tværregionalt samarbejde med henblik på at fremme erfaringsudveksling inden for regional udvikling og samhørighedspolitikker og -tek- fremme netværksdannelser nikker samt at inden for regionalpolitiske emner (Interreg III C). 3. 5. For Regionsudvalget er det vigtigt, at A-, B- og C- programmerne ikke overlapper hinanden, men at de supplerer hinanden og dermed muliggør et bredt spektrum af samar- bejdsformer og -relationer. Således skal både myndigheder, som kun i begrænset omfang har deltaget i interregionalt samarbejde, og mere erfarne regioner og byer have mulighed for at deltage i Interreg-samarbejde. 3. 6. Regionsudvalget mener, at administrationen af Inter- reg-midlerne bør forenkles væsentligt ved at decentralisere beslutningsprocessen i praksis til de involverede parter og ved at skabe den rette balance mellem forenkling og fleksibilitet, så det sikres, at midlerne udbetales hurtigt og effektivt. Derfor er der behov for, at ansvarsfordelingen mellem det vertikale og det horisontale partnerskab tydeliggøres, at bureaukratiet mindskes, samt at overvågningen, evalueringen og kontrollen skærpes, så der herigennem sikres en bedre og sundere finansiel forvaltning. 3. 7. Kommissionen lægger vægt på at etablere ægte grænse- overskridende og tværnationale aktiviteter og administration- senheder. Et ægte grænseoverskridende samarbejde er kende- tegnet ved fælles beslutningsstruktur, der omfatter både pro- gramudvikling, projektudvælgelse og finansiering samt fælles administrationsstruktur. 3. 9. Regionsudvalget noterer med tilfredshed, at der kan ydes op til 100 procent finansiering af etablering og udvikling af strukturer for fælles programmering, opfølgning og pro- gramadministration (teknisk assistance). Den offentlige sektor er forskelligt struktureret 3. 10. i Europa, og definitionen af offentlige opgaver og midler varierer. Med udgangspunkt i erfaringerne fra de nuværende Interreg-programmer anbefaler Regionsudvalget, at det overve- jes — under hensyntagen til de gældende konkurrenceregler — at tillade visse former for private midler som medfinansie- ring til EU’s støtte således, at midlerne ligestilles med offentlig medfinansiering. Midlerne kan komme fra eksempelvis fagbe- vægelsen, NGO’er eller foreninger, som støtter mere almene formål. Medfinansieringen skal således vurderes ud fra formålet med midlernes anvendelse frem for deres oprindelse. 3. 11. Regionsudvalget noterer, at Kommissionens liste over støtteberettigede grænseområder under Interreg II A og geo- grafiske afgrænsninger af makroregioner under Interreg II B er justeret i de nye Interreg-retningslinjer. Regionsudvalget støtter Kommissionens forslag om 3. 12. at oprette et observatorium for grænseoverskridende, tværna- tionalt og tværregionalt samarbejde, forudsat at finansieringen af det ikke sker på bekostning af allokering af midler til Interreg-programmerne. Der er god brug for et system, der kan koordinere, udveksle og sprede erfaringer fra interregionalt samarbejde. 4. Streng A — Grænseoverskridende samarbejde (Inter- reg III A) 4. 1. Mange af grænserne mellem Europas lande er fastlagt i dette århundrede. De konflikter og den mistillid, der opstår omkring en ændret grænse, erstattes kun langsomt af fredelig sameksistens og positivt samarbejde. Ikke mindst regioner, der grænser op til landene i Central- og Østeuropa, mærker, at en grænse snarere adskiller to lande frem for at være et sted, hvor de mødes. Derfor er det af stor vigtighed fortsat at prioritere støtte til samarbejde hen over EU’s eksterne grænse — også i kystområder. 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/21 4. 2. Det grænseoverskridende samarbejde har en vigtig funktion med hensyn til at forbedre befolkningernes historiske, kulturelle og politiske gensidige forståelse, og i forsøg på at fjerne f. eks. sproglige, kulturelle, politiske og administrative hindringer for samarbejde over grænserne. 4. 3. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at de eksisterende Interreg II A-regioner danner udgangspunkt for fastlæggelsen af de kommende programmer for grænseover- skridende samarbejde. Regionsudvalget noterer med tilfreds- hed, at der i retningslinjerne også lægges vægt på EU’s ydre grænser. Interreg III A-programmet har stor betydning i forbindelse med udligning af regionale forskelle i levestandard op ad den lange grænse mellem EU og Rusland. Interreg III A- programmet letter de baltiske ansøgerlandes tilpasning til udviklingspolitikken i EU. 4. 4. For de regioner, der udgør ø-samfund eller grænser op til havet, sker kommunikation og kontakt på tværs af havet. Det er vigtigt, at de maritime kommunikationsveje forbedres og udbygges med henblik på, at Det Indre Markeds grænseover- skridende arbejdsmarked, erhvervsliv, uddannelsessektor og kulturelle liv kommer til at hænge bedre sammen. Derfor bør der indbygges en fleksibilitet, der gør det muligt for øerne at nyde godt af Interreg III A. Det er især vigtigt for regionerne i EU’s yderste periferi efter Regis-initiativets ophør. 4. 5. Regionsudvalget noterer derfor med tilfredshed, at nogle maritime grænser fortsat omfattes af Interreg III A. Det gavner især ø-samfund samt isolerede og perifere regioner, at eksisterende, velfungerende og naturlige maritime samarbejds- regioner stadig kan modtage støtte. 4. 6. Der findes et betydeligt antal eksempler på ægte grænseoverskridende Interreg-administrationsstrukturer, her- under euroregionerne. Skønt euroregionerne bygger på decen- trale, tværnationale politiske og administrative strukturer, mener Regionsudvalget, at euroregionsbegrebet ikke må være en forudsætning for at få tildelt administrationen af Inter- reg III A-programmer og -midler, men det bør dog tælle med ved tildelingen. Kommissionen foreslår, at der kun etableres ét program 4. 7. for hver national grænse med specifikke underprogrammer for mindre grænseoverskridende samarbejdsområder. Regionsud- valget mener, at netop Interreg III A-regioner arbejder ud fra egne politiske prioriteringer, som ikke kan sammenfattes i ét centralt program per national grænse. Det er samtidig i modstrid med bottom-up-princippet at fjerne den administrati- ve og finansielle beslutningsproces fra det horisontale partner- skab mellem regionale, lokale og sociale partnere i de grænse- overskridende regioner. Regionsudvalget opfordrer derfor til at bibeholde uafhængigheden for hvert af de programmer, som dækker samarbejder hen over samme nationale grænse. 4. 8. Regionsudvalget noterer med glæde den brede vifte af samarbejdsområder, Kommissionen foreslår med henblik på at implementere grænseoverskridende udviklingsstrategier. De grænseoverskridende programmer afspejler de særlige udfor- dringer, hver enkel grænseregion står overfor. Derfor er det vigtigt, at listen over samarbejdsemner udgør en bred ramme, hvor f. eks. også lokalt og regionalt mediesamarbejde kan passes ind. 4. 9. Regionsudvalget mener, at der bør indarbejdes mere fleksibilitet i Interreg III A-programmerne således, at det ind- byrdes samarbejde mellem programmerne styrkes på flere niveauer: På programniveau, politisk og administrativt niveau samt på projektniveau. Det bør være muligt, at to eller flere programmer arbejder sammen om fælles målsætninger, koordinerer aktiviteter og støtter fælles projekter. Hvor det er rimeligt, bør fleksibiliteten endvidere inkludere en mulighed for, at Interreg III A-programmerne omfatter regioner i flere end to lande, således som der blandt andet er eksempel på i grænseregionen mellem Belgien, Frankrig og Luxembourg. Regionsudvalget støtter den eksisterende regel om, at 4. 10. op til 20 procent af midlerne under de grænseoverskridende programmer kan støtte projekter og aktiviteter i områder, der ligger op til grænseregioner. En forudsætning for støtten er, at midlerne kommer det samlede grænseområde til gode, f. eks. i form af øget mobilitet. 5. Streng B — Tværnationalt samarbejde (Interreg III B) 5. 1. Samarbejdet under streng B adskiller sig blandt andet fra streng A ved, at det geografiske område og antallet af partnere er større (makroregioner). Indsatsen omfatter samarbejde inden for fysisk planlægning og regional udvikling. Under streng B er der mulighed for at samarbejde med naboregionerne i ikke-EU-lande om projekter, der er med til at udvikle og understøtte fælles strategier for makroregionerne. 5. 2. De støtteberettigede aktiviteter under Interreg III B bør udvides i forhold til det eksisterende Interreg II C-program. Ud over analyser og studier bør også projekter med mere synlige resultater, herunder mindre (infrastruktur-) investeringer og pilotprojekter, kunne støttes. Herved øges muligheden for, at aktiviteter og udbytte er målbare. Samtidig bør begrebet fysisk planlægning udvides, således at egentlig regional- og erhvervsudvikling såsom teknologisk udvikling og forskning, beskæftigelsesfremme og uddannelse kan støttes. Såfremt Interreg skal yde et positivt bidrag til EU’s 5. 3. fremtidige politik for rumlig udvikling, mener Regionsudval- get, at initiativets operationelle programmer, hvor dette er C 156/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 muligt, bør være i overensstemmelse med målsætningerne i Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv (EFFU). Interreg III B og EFFU bør gensidigt støtte hinanden, således at EFFU-anbefalingerne om et mere balanceret polycen- trisk territorium, bæredygtig udvikling, mere balanceret trans- portinfrastruktur og respekt for natur og kulturarv føres ud i livet gennem praktiske projekter. 5. 4. Regionsudvalget mener, at makroregionerne under streng B bør være åbne for regioner, der positivt kan bidrage til en bæredygtig, harmonisk og balanceret udvikling. Regioner, der fungerer som naturligt opland og har samhørighed med makroregionen, bør have mulighed for at deltage under Interreg III B. 5. 5. Det eksisterende Interreg II C-program fremtræder som et nationalt domineret program, som også regionale myndigheder kan bruge. Men det er ikke et program baseret på de regionale og lokale myndigheders prioriteringer for udviklingen af de geografiske områder, som programmerne dækker. Det bør derfor overvejes nøje, hvorvidt de eksisterende Interreg II C-programmerings- og administrationsstrukturer skal videreføres under de nye Interreg III B-programmer. Regionsudvalget mener, at definitionen af de geogra- 5. 6. fiske samarbejdsområder i henhold til Interreg III B skal fast- lægges i fuld enighed med de berørte regioner og grupper af regioner efter en evaluering af relevansen af de geografiske områder under Interreg II C. Evalueringen skal tage højde for den langsomme iværksættelse af de operationelle programmer i visse Interreg II C-områder. 6. Streng C — Tværregionalt samarbejde (Interreg III C) 6. 1. Interreg III C er tiltænkt samarbejde mellem regioner over hele Europa. Det er således ikke alle regionale og lokale myndigheder, der har geografi, erfaring, kapacitet eller størrelse til at deltage i grænseoverskridende eller tværnationalt samar- bejde under streng A eller B. Regionsudvalget hilser derfor det nye initiativ velkommen og bekræfter, at der er brug for midler, der støtter etablering af netværk og mindre interregionale erfaringsudvekslingsprojekter. definition de fornødne og relevante forudsætninger for at udarbejde programmer, der kan gå på tværs af hele EU og tematisk dække bredere, end det er tilfældet for programmerne under streng B. 6. 3. Streng C bør struktureres således, at: — det tværregionale samarbejde får en selvstændig indholds- mæssig position inden for Interreg III — det tværregionale samarbejde supplerer de andre strenge som et horisontalt instrument for den europæiske dialog og udveksling af erfaringer om lokale og regionale myndig- heders medvirken til gennemførelse af fællesskabspoli- tikken — der gennemføres støtte af det tværregionale samarbejde ved hjælp af en uafhængig og decentral programforvaltning i Europa. Interreg III C-programmerne skal hænge sammen 6. 4. geografisk, tematisk og/eller på anden måde have fælles karakteristika. Regionsudvalget mener, at streng C bør have en mere nyskabende og specifik karakter og støtte samarbejd- smønstre, som ikke kan støttes under streng A eller B. Der kunne — med henblik på udvidelsen af EU — 6. 5. oprettes et antal geografiske programmer udelukkende for regionale og lokale myndigheder, som sammen med Phare-, Tacis- og Meda-midler programmeres ud fra fælles politiske prioriteringer for udviklingen af området. En sådan fælles ramme skal kunne træffe beslutning om støtte til projekter, som har partnere fra både EU- og ikke-EU-lande, således at initiativerne sikres relevans for de regionale og lokale myndigheders faktiske behov og prioriteringer for regionerne. 6. 6. Regionsudvalget er glad for, at myndighederne i tilba- gestående regioner, på øer og i isolerede og perifere regioner i særlig grad får mulighed for at blive involveret under streng C. 7. Samordning med støtte til tredjelande Regionsudvalget ser kritisk på ideen om, at de admi- 6. 2. nistrative enheder under streng B skal udarbejde og administre- re programmerne under streng C. Programmerne under streng B er defineret ud fra geografiske makroregioner og omhandler fysisk planlægning og regional udvikling. De tværnationale programmer under streng C bør ses ud fra andre synsvinkler, og administrationsenhederne under streng B har ikke per Der er brug for forenklede og sammenhængende 7. 1. procedurer, således at samarbejdet med landene i Central- og Østeuropa og Middelhavsregionen styrkes, og landene integreres i EU’s politikker. Derfor er det nødvendigt, at Phare-, Tacis- og Meda-programmerne, såvel som EU-instru- menter til støtte af ikke-Phare-landene på Balkan, koordineres bedre med Interreg III. 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/23 7. 2. Interregionalt samarbejde har sin særlige berettigelse i forbindelse med udvidelsen af EU. Samarbejde og erfaringsud- veksling er et vigtigt bidrag til ansøgerlandenes forberedelse på medlemskab af Den Europæiske Union — og dermed et vigtigt bidrag til den europæiske integration og samhørighed. En række problemer i forbindelse med samordning af støtte kan nævnes: 7. 3. Ifølge de nye retningslinjer vil Phare CBC (cross-border co-operation) kun kunne medfinansiere streng A, mens streng B kan medfinansieres af det strukturpolitiske førtiltrædelsesin- strument (ISPA) eller Mainstream Phare. Projekterne under streng B er imidlertid ikke så store, at de kan matches af disse. ISPA er begrænset til at støtte store projekter over 5 mio. euro inden for transport og miljø, og Mainstream Phare støtter kun projekter over 2 mio. euro. 7. 4. Der er ikke overensstemmelse mellem programmernes procedurer og budgetter. Mens Phare-, ISPA- og Tacis-budget- terne er etårige, er Interreg-budgetterne flerårige. Projekterne skal dermed afvikles inden for forskellige tidsrammer. 7. 5. Programmerne har forskellige formål og indsatsområ- der. Mens Interreg III B er fokuseret på rumlig planlægning, er f. eks. Phare-programmet fokuseret på at forberede ansøgerlan- dene til optagelse i EU, og Tacis støtter en lettere overgang for landene i det tidligere Sovjetunionen. Forskellige retningslinjer for programmerne medfører, at der skal udfærdiges flere forskellige ansøgninger for det samme projekt. Samtidig sinker det projekterne unødigt, at der er forskelle i den tid, det tager at godkende en ansøgning under de respektive programmer. 7. 6. Regionsudvalget foreslår, at der reserveres midler til medfinansiering af Interreg III-projekter på Phare-, Tacis- og Meda-budgetterne, som de tværnationale styrekomiteer under Interreg kan indstille støtteværdige projekter til. midler til fællesskabsinitiativerne, svarende til 4 875 mio. euro i perioden fra 2000-2006. 8. 2. Stats- og regeringscheferne understregede i forbindelse med vedtagelsen af Dagsorden 2000, at der med henblik på udvidelsen af EU især skal lægges vægt på de grænseoverskri- dende aktiviteter. 8. 3. Regionsudvalget mener samtidig, at der bør tages højde for, at Interreg II C kun har været allokeret midler fra 1997- 1999 under den nuværende strukturfondsperiode. Derfor, og som følge af de gode resultater Interreg II C har opnået, bør de tværnationale aktiviteters relative vægt øges. 8. 4. Regionsudvalget anbefaler derfor en rimelig fordeling af midlerne mellem Interreg III A og B, som på en gang opretholder det nuværende niveau for grænseoverskridende aktiviteter under Interreg II A, og som relativt set samtidig tager højde for, at de tværnationale aktiviteter under Inter- reg II C kun har været allokeret midler halvdelen af den nuværende strukturfondsperiode. Konsekvensen er, at en min- dre del tilfalder initiativerne under det nye Interreg III C. 8. 5. Regionsudvalget anbefaler derfor, at midlerne fordeles således mellem Interreg III-strengene, at der ved fordelingen tages hensyn til stats- og regeringschefernes beslutning i forbindelse med Agenda 2000, og at der fokuseres på grænse- overskridende aktiviteter — navnlig med henblik på udvi- delsen. 8. 6. For at undgå, at visse nationale dele af de tværnationale Interreg III B-områder får færre bevillinger end deres nabore- gioner med svækket synergi til følge, foreslår Regionsudvalget, at Kommissionen beder medlemsstaterne om at fordele EFRU- midlerne på en måde, der garanterer intern solidaritet mellem regionerne og en reel kontinuitet i forhold til Interreg II C. 7. 7. Regionsudvalget noterer, at Kommissionen i retnings- linjerne for Interreg lægger op til en forbedret koordinering af Interreg med støtten til EU’s nabolande i Central- og Østeuropa, Balkan og Middelhavsregionen. Regionsudvalget anbefaler, at 9. Anbefalinger vedrørende Interreg III 8. Finansiering 8. 1. Opprioriteringen af Interreg-initiativet hilses velkom- men. Det støttes, at Interreg III bevilges halvdelen af de samlede (1) de lokale og regionale myndigheders rolle i programme- ringen, implementeringen, udvælgelsen og evalueringen styrkes gennem en fuldstændig gennemførelse af subsidia- ritetsprincippet, (2) administrationen forenkles væsentligt ved at decentralise- re beslutningsprocessen i praksis til de involverede parter og ved at skabe den rette balance mellem forenkling og fleksibilitet, så det sikres, at midlerne udbetales hurtigt og effektivt, C 156/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 (3) programmerne udarbejdes ifølge partnerskabsprincippet, således at programmering, finansielle og administrative lokale og sociale beslutninger tages af de regionale, partnere, (14) forkaste ideen om, at de tværnationale administrative enheder under streng B skal udarbejde og administrere programmerne under streng C, (4) Interreg-programmerne A, B og C supplerer hinanden således, at både myndigheder, som kun i begrænset omfang har deltaget i interregionalt samarbejde, og mere erfarne regioner har mulighed for at deltage i Interreg- samarbejde, (15) Phare-, Tacis- og Meda-programmerne koordineres bedre med Interreg III-programmet, og (16) midlerne fordeles rimeligt mellem Interreg III A og B, således at de grænseoverskridende aktiviteter opretholdes samtidig med, at de tværnationale aktiviteters relative vægt opprioriteres, og det nye Interreg III C ligeledes får en passende del. (5) Interreg III-programmerne gøres så fleksible, at det er muligt at samarbejde på tværs af programniveau, politisk og administrativt niveau samt projektniveau, Equal (6) Interreg III-midlerne anvendes fleksibelt og er åbne for regioner, der positivt kan bidrage til en harmonisk og balanceret udvikling. Regioner, der fungerer som naturligt opland og har en entydig samhørighed med Interreg- området, bør have mulighed for at deltage under Interreg III-programmerne, (7) der ydes ens tilskudsrater til alle støttede projekter og -partnere, uanset om partnerne er fra et målområde eller ej, (8) ligestille private midler, der har til hensigt at støtte almene formål, med offentlig medfinansiering, (9) Euroregionsbegrebet ikke er en forudsætning for at være programmerings- og administrationsenhed for Interre- g III A-programmerne, (10) der etableres flere Interreg III A-programmer hen over de nationale grænser, der i indeværende periode har flere programmer, (11) fortegnelsen over indsatsområder under Interreg III A udgør en bred ramme med mulighed for samarbejde inden for relevante emner, (12) de støtteberettigede aktiviteter under Interreg III B bør udvides, således at blandt andet mindre (infrastruktur-) investeringer og pilotprojekter kan støttes, (13) det overvejes nøje, hvorvidt de eksisterende Interreg II C programmerings- og administrationsstrukturer skal videreføres under de nye Interreg III B-programmer, 10. Bemærkninger vedrørende Equal 10. 1. De to mål, som går ud på at sikre maksimal beskæfti- gelse og social samhørighed, er store udfordringer for EU. Amsterdam-traktaten anerkender EU’s rolle i forbindelse med bekæmpelse af social udstødelse. Traktaten henviser eksplicit til bekæmpelse af udstødelse og diskrimination. Der er i artikel 137 hjemmel for: »foranstaltninger til fremme af samarbejde mellem med- lemsstaterne gennem initiativer, der tager sigte på at opnå større viden, udvikle udvekslingen af information og gode erfaringer, fremme nytænkning og vurdere erfaringerne med det formål at bekæmpe social udstødelse«. 10. 2. Der er ikke kun moralske og etiske begrundelser for at bekæmpe arbejdsløshed og social udstødelse, men også økonomiske. Den hastighed, hvormed moderniseringen og udviklingen af nye teknologier sker, har nødvendiggjort en hurtig nyvurdering af behovet for faglige færdigheder i EU. De, der har adgang til undervisning og uddannelse, har ubegrænsede muligheder for at nyde godt af det opstående informationssamfund. Men for den del af arbejdsstyrken, som befinder sig i ringe kvalificerede job, eller — endnu værre — for de mennesker, som slet ikke er på arbejdsmarkedet, bliver skellet mellem faglært og ufaglært endnu større. Ved at arbejde på at åbne arbejdsmarkedet for alle, herunder navnlig de ringest stillede, kan EU frigøre et potentiale af menneskelige ressourcer, som ellers ville være forblevet skjult og uudnyttet. Det er ikke usædvanligt, at arbejdsgivere, som har mangel på fagligt uddannet arbejdskraft, ansætter arbejdstagere fra udlandet i stedet for at tilbyde uddannelse og undervisning til den del af deres egen arbejdsstyrke, som er i ringe kvalificerede job, eller til folk fra de lediges rækker. 10. 3. Udformningen af den europæiske beskæftigelsesstra- tegi og de nationale handlingsplaner har tilskyndet til en reform af Den Europæiske Socialfond (ESF). For så vidt angår målsætninger og prioriteter vil Den Europæiske Socialfonds fremtidige form afhænge af den europæiske beskæftigelsesstra- tegi. 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/25 10. 4. I programmeringsperioden 1994-1999 falder en stor del af ESF’s aktiviteter inden for rammerne af to EU-initiativer: Adapt (tilpasning til de industrielle forandringer) og Employ- ment (reintegrering af ledige målgrupper på arbejdsmarkedet). Sidstnævnte er underinddelt i fire dele: Now, Horizon, Youth- start og Integra. 11. 1. 2. Kommissionen frygter muligvis, at den administra- tive byrde, der lægges på organisationerne og på Kommissio- ikke vil føre til nen, når den deltager i mindre projekter, en nævneværdig multiplikatoreffekt. Regionsudvalget mener imidlertid, at hvis forvaltningen af Equal bliver effektiv og enkel, så vil udbyttet være højere, hvilket vil være til gavn for alle parter. 10. 5. Disse to EU-initiativer er vigtige instrumenter i EU til fremme af ændringer på beskæftigelses- og arbejdsmarkedsre- laterede politikområder. Både Adapt og Employment har spillet en vigtig rolle med hensyn til at skabe forudsætninger for fremtidige aktioner på området innovation og innovative måder at udforme præventive og aktive foranstaltninger på. Ved at formidle og udbrede eksempler på god praksis og erfaringer til andre organisationer, samt udbrede programmer og projekter til samtlige medlemsstater har de dannet basis for spredningen af arbejdsmarkedspolitikker. De har også via deres tværnationale partnerskaber fremskyndet læreprocessen. 10. 6. Det nyligt udformede Equal-initiativ bygger på Adapt og Employment-initiativernes erfaringer og succes. Det forud- ses, at det betydeligere potentiale ved tværnationalt samarbejde både mellem individuelle projekter og mellem projektledere og politiske beslutningstagere vil blive udviklet yderligere, og overførslen af god praksis vil påvirke den europæiske beskæftigelsesstrategi. 10. 7. Kommissionen har helt korrekt erkendt, at der kan læres noget af Adapt og Employment. Der bør bygges videre på den indhøstede ekspertise, herunder navnlig i relation til projektledere og personer, der er involveret i forvaltningen af initiativerne. Den merværdi, der er skabt i de sidste år af de løbende EU-initiativer, må fastholdes og fremmes. 11. Projektprofil og additionalitet 11. 1. Projektprofil 11. 1. 1. Kommissionens forslag om at undgå at sprede de finansielle midler på for mange små projekter udgør et kursskifte. I modsætning til den nuværende programmerings- periode er Kommissionens position, at det antal projekter, der skal kunne få støtte, bør reduceres med det resultat, at de projekter, der vælges, vil tendere til at være større projekter. Spørgsmålet om, hvorvidt det er muligt for »mindre« projekter at udvikle tværnationale elementer, er yderst vigtigt. Regions- udvalget mener, at projekterne ikke bør bedømmes eller evalueres på grundlag af størrelse. Det er ofte tilfældet, at »små« projekter frembyder et uhyre stort potentiale for så vidt angår innovative metoder og overførsel af god praksis. Det kan være noget lettere at påvise metoder og eksempler på god praksis hidrørende fra mindre projekter end store uoverskuelige projekter. 11. 2. Additionalitet Additionalitet er et emne, der også bør behandles i 11. 2. 1. det nye Equal-initiativ. Erfaringer fra Adapt og Employment viser, at partnerne ofte kæmper for at tilvejebringe den tilstrækkelige medfinansiering. Dette har navnlig været et problem for de regionale og lokale myndigheder, der deltager i en lang række tværnationale projekter. Ved at koncentrere midlerne under Equal-initiativet på større projekter kan nogle lokale og regionale myndigheder se sig udelukket fra deltagelse i Equal-projekter, da de ikke er i stand til at mønstre den nødvendige medfinansiering. Dette taler igen til fordel for, at »mindre« projekttyper kan spille en vigtig rolle i Equal- initiativet, da det kan være nemmere at tilvejebringe medfinan- siering til projekter med mindre budgetter. 12. Foranstaltninger 12. 1. der lanceres under tre hovedområder. Equal skal efter planen yde støtte til foranstaltninger, i) Hovedområde A: tværnationale, integrerede projekter ii) Hovedområde B: nationale netværk og spredning iii) Hovedområde C: politikudformning. 12. 2. Hovedområde A: tværnationale, integrerede projekter Projekter under hovedområde A skal tage sigte på 12. 2. 1. at bekæmpe diskrimination og uligheder på arbejdsmarkedet. Efter indkaldelse af forslag skal projekterne udvælges og iværksættes på basis af tre kriterier: a) b) innovation — som skal benchmarkvurderes i forhold til tidligere erfaringer med EU-initiativer; styrkelse af handlingskompetencen og hjælp til selvhjælp — direkte inddragelse af de mest umiddelbart berørte i kampen mod diskrimination og ulighed på arbejdsmar- kedet; c) integreret approach — de valgte projekter bør omfatte en bred vifte af aktioner. 12. 2. 2. Under hovedområde A: tværnationale, integrerede projekter anbefaler Kommissionen, at der skal være tre projekt- faser, der fører projekterne fra en forberedende fase til en operationel fase og endelig en evaluerings- og spredningsfase. C 156/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 12. 2. 3. Regionsudvalget glæder sig over, at Kommissionen anbefaler, at Den Europæiske Socialfond skal være den eneste strukturfond, der finansierer disse integrerede projekter, da dette vil føre til større forenkling. 12. 2. 4. Regionsudvalget mener, at det er yderst vigtigt, at termerne innovation, styrkelse af handleevnen og integreret approach defineres klart fra initiativets start. Når termer er defineret klart i relation til Equal, vil en stor del af den forvirring, der gjorde sig gældende i forbindelse med Adapt- og-Employment-initiativerne, kunne undgås. 12. 3. Hovedområde B: nationale netværk og spredning for et begrænset antal 12. 3. 1. Kommissionen forudser, at hovedområde B: natio- nale netværk og spredning vil kunne udgøre omdrejningspunk- tet tematiske områder, som skal finansieres af Equal i hver enkelt medlemsstat. Regionsudvalget mener, at de lokale og regionale interesser bør kunne deltage i beslutningsprocessen sammen med medlemsstaterne og Kommissionen, når der træffes beslutninger om relevante tematiske områder. Kommissionen anbefaler også, at hver enkelt medlemsstat foreslår passende mekanismer på nationalt plan med henblik på netværk mellem projekterne og sprednin- gen af god praksis. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør lokale og regionale interesser direkte inddrages i udformningen af de ovenfor nævnte mekanismer. 12. 4. Hovedområde C: politikudformning 12. 4. 1. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at hovedområde C: politikudformning skal involvere Kommissio- nen og medlemsstaterne i et samarbejde om at skabe et link mellem god praksis, der hidrører fra projekter, og politikudformning på de tematiske områder, der er vedtaget inden for rammerne af Equal. Regionsudvalget går varmt ind for forsøg på at udvikle mekanismer med henblik på benchmarking og spredning af resultater. 13. Gennemførelse af Equal I forbindelse med gennemførelsen af Equal anbefaler 13. 1. Kommissionen, at hver enkelt medlemsstat forbereder et nationalt program i henhold til de vedtagne temaer i relation til den europæiske beskæftigelsesstrategi via en koordinations- struktur. Når disse programmer er godkendt, vil medlemssta- terne være ansvarlige for regelmæssigt at gennemføre indkal- delser af forslag til projekter og oprette nationale overvågnings- udvalg med henblik på at kontrollere initiativets gennemfø- relse. Regionsudvalget mener, at det er på medlemsstatsniveau, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en vigtig rolle for at gøre Equal til en succes. Det mener, at de lokale og regionale interesser bør repræsenteres i de nationale overvågningsudvalg, hvor de kan bidrage med deres egne lokale og regionale erfaringer, som kan påvirke processen. 14. Målretning af foranstaltningerne Regionsudvalget er betænkelig ved, at Kommissionen 14. 1. i forbindelse med udformningen af sin oprindelige position til Equal-initiativet anførte, at der i modsætning til den nuværende EU-initiativrunde ikke vil være tale om øremærkning af midler til visse af samfundets sektorer. Alle de organisationer, der arbejder på at bekæmpe marginalisering, vil skulle konkurrere mod hinanden om finansiering i henhold til Equal-initiativet. For eksempel vil de dele af samfundet, der bekæmper diskrimi- nation på grundlag af handicap, ville skulle konkurrere med de grupper, der forsøger at fremme lige muligheder for kvinder på arbejdspladsen. Hvorvidt dette ville føre til udvælgelsen af de bedste og mest nyttige projekter, er et åbent spørgsmål. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at overveje at indføre foranstaltninger under Equal-initiativet, der specifikt går på de forskellige marginaliserede dele af samfundet. 15. Anbefalinger vedrørende Equal 15. 1. række punkter i forbindelse med retningslinjerne for Equal. Regionsudvalget anbefaler, at der tages højde for en (1) Equal er udformet med henblik på at konsolidere resultater- ne af de nuværende Adapt- og Employment-initiativer. Der er imidlertid behov for at inkorporere nye programmer og foranstaltninger i en ny kontekst, nemlig den europæiske beskæftigelsesstrategi. Equal bør gøres til et instrument, som kan hjælpe EU, lokale, regionale og nationale instanser i deres indsats mod social udstødelse på arbejdspladsen og i det øvrige samfund. (2) Den administrative byrde i forbindelse med indgivelse af ansøgninger om støtte bør være så let som muligt, ofte vil udsigten til en uhyre tung bureaukratisk proces afholde potentielle ansøgere fra at melde sig. (3) Der bør sikres klare definitioner, når det er muligt. Termerne innovation, tværnationalitet og mainstreaming bør defineres tydeligt i forbindelse med Equal. (4) Der bør udformes overvågningsaktiviteter, som vil gøre det muligt at sammenligne projektresultater og angive, hvor stor en grad af succes der er tale om. (5) Det er af altoverskyggende betydning at forstå, at en effektiv mainstreaming af gode Equal-projekter på natio- nalt, regionalt og lokalt plan kun kan opnås, hvis der udformes en spredningsstrategi, mens projektet løber, og ikke, hvis den udsættes til projektets sidste fase. Leader+ 16. Bemærkninger vedrørende Leader+ Det epokegørende i fællesskabsinitiativet Leader+ 16. 1. (I og II) var den valgte indfaldsvinkel, som kan sammenfattes således: 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/27 — integreret aktion, der omfatter næsten alle støtteområder — iværksættelse og teknisk støtte til udvikling, — uddannelse på forskellige niveauer, — etablering/konsolidering/modernisering af virksom- heder, — udnyttelse af lokale råstoffer gennem forarbejdning i mindre produktionsenheder, — salgsfremme og markedsføring af lokale produkter og tjenesteydelser, Regionsudvalget foreslår derfor, at passager af den art fjernes fra Kommissionens udkast til meddelelse til medlemsstaterne. Det drejer sig om 2. punktum i punkt 9 og sidste punktum i punkt 10. I øvrigt peges der netop på det specifikke og originale 16. 3. i den udviklingsstrategi, der ventes fastlagt i hver enkelt lokal handlingsplan, set i forhold til indsatsen under de klassiske programmer. Ikke desto mindre er strategien i Leader+ lige præcis sektoriel eller rettet mod en enkelt målgruppe. — konsolidering og diversificering af turismen i landdis- trikterne, 16. 4. Det egentligt nye i Leader+ ligger i den strategi, som dette program introducerer og styrker, og det er netop dette fremskridt på det metodiske plan, som bør bevares og udvikles. — beskyttelse og promovering af miljøet og den kulturelle arv; — integrerende indsats i form af projekter og aktiviteter på de forskellige støtteområder, som indgår i en samlet handlingsplan og følgelig ikke er en tilfældig samling af spredte projekter; — lokalt baseret indsats, som udformes på grundlag af de ressourcer, muligheder og forventninger, der forefindes i et givet område; — bottom up-strategi, idet de lokale myndigheder og lokalbe- folkningen inddrages som de vigtigste aktører i lokalud- viklingen; — decentral forvaltning, som varetages af en »lokal aktions- gruppe« med stor handlefrihed, således at indsatsen kan gennemføres med den nødvendige fleksibilitet. 16. 2. Det foreliggende kommissionsdokument om Leader+ følger retningslinjerne for de tidligere programmer. Der tilføjes dog et nyt element med kravet om, at strategien i de lokale udviklingsplaner skal have relation til ét ud af en række angivne emner. Regionsudvalget finder det vigtigt, at indsatsen koncentreres om målrettede problemområder. De emner og målgrupper, som Kommissionen angiver, vil være velegnede til at indgå i en integreret udviklingsstrategi. Regionsudvalget lægger imidlertid vægt på muligheden for, at den lokale aktionsgruppe kan vælge mere end ét emne eller én målgruppe og opfordrer også medlemsstaterne til at benytte muligheden for at supplere listen over emner og målgrupper. Det må først og fremmest slås fast, at der altid har været lagt vægt på princippet om, at alle landdistrikter i de femten medlemsstater er støtteberettigede under Leader+, og at ret- ningslinjerne for udarbejdelse af programplaner således ikke må indeholde hindringer herfor. 16. 5. I denne forbindelse skal det understreges, at en handlingsplan for integreret udvikling af et landdistrikt ikke kun kan bestå af pilotprojekter. En sådan handlingsplan må omfatte en lang række initiativer og projekter, som tager fat på de lokale problemer, imødekommer lokale forventninger og giver lokale resultater, som medvirker til at sætte skub i lokaludviklingen. Det innovative ligger i planen som helhed, og visse foranstaltninger kan — selvom de ikke er innovative — være nødvendige for at sikre den praktiske gennemførlig- hed, sammenhængen og konsekvensen i processen som helhed. 16. 6. Endelig påpeges det, at Leader+-strategien kræver, at der nedsættes et organ for lokal udvikling, som skal udforme og gennemføre en lokal handlingsplan og sideløbende hermed mobilisere og inddrage lokale kræfter og lokale myndigheder. Uden en lokal dynamik og satsning på en lokalt baseret udvikling kan Leader+ ikke fungere. Derfor er det afgørende, at der i Leader+ opretholdes et stærkt islæt af iværksættelse og teknisk støtte til udvikling, som giver mulighed for at støtte en bred vifte af aktiviteter og initiativer — såsom etablering af iværksættelsesnet (med egne centre, faciliteter og menneskelige ressourcer), støtte til informations- spredning i lokalområdet og afholdelse af festivaler og andre arrangementer. Muligheden for støtte til erhvervelse af kompetence og anden teknisk assistance bør — eventuelt i modereret omfang — også gælde landdistrikter, hvor eksisterende Leader-grupper videreføres. Leader+ bør lægge særlig stor vægt på foranstalt- 16. 7. ninger, som udmærker sig ved et integreret perspektiv, hvor forskellige investeringer med samme mål supplerer hinanden. C 156/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 16. 8. initiativer, som skyder frem på lokalt plan. Det er særlig vigtigt, at programmet tilskynder til små 16. 9. Leader+ bør styrke det arbejde, der udføres af organer og agenturer for lokal udvikling. For at sikre en bedre gennemførelse af projekterne vedrørende iværksættelse, inter- regionalt samarbejde og netværksdannelse i landdistrikterne bør Carrefour-centrene inddrages direkte. 16. 10. Leader+ bør være et program, som indgår i et samspil med andre programmer med komplementære mål vedrørende jobskabelse, erhvervsuddannelse, håndværk og andre samfundsområder. 16. 11. Regionsudvalget, som i vid udstrækning repræsente- rer lokale folkevalgte fra landdistrikter med særlige struktur- problemer, ser på Leader+ med særlig stor interesse. 16. 12. Det er i første række de lokale myndigheders opgave at puste liv i udviklingen af landdistrikter med strukturproble- mer. De vigtigste projekter med henblik på jobskabelse og økonomisk udvikling finansieres generelt af de lokale myndig- heder. Det ville derfor være uheldigt, hvis Leader+ i stedet for at fremme lokale projekter blev underlagt bureaukratiske og centralistiske visioner på europæisk, nationalt eller regionalt niveau. 16. 13. Regionsudvalget ønsker, at de bestemmelser, som skal danne grundlaget for programmets gennemførelse, iværk- sættes så hurtigt som muligt. I betragtning af de store forventninger til programmet vil det være ønskeligt, at evalueringen af interventionsansøgningerne ikke kommer til at strække sig over fem måneder som anført i dokumentet. De lokale udviklingsaktører, som er uvante med bureaukrati, vil have vanskeligt ved at acceptere lange ventetider. begrænses til f. eks. et halvt år. Regionsudvalget vurderer på baggrund af erfaringerne fra nuværende programperiode, at en forsinket iværksættelse af programmerne vil svække indsatsens gennemførelse og effekt i nye Leader-områder, der først skal oparbejde kompetence. I de områder, der genudpeges, kan den erhvervede kompetence gå tabt. Regionsudvalget noterer sig de tre punkter i Leader+ 16. 14. og er af den opfattelse, at den største finansielle støtte bør tilfalde punkt 1: støtte til integrerede pilotstrategier for udvikling af landdistrikterne. Ved behandlingen af finansieringsansøgningerne bør det tages i betragtning, om der virkelig foreligger en lokal udviklingsstra- tegi med deltagelse af forskellige partnere. Regionsudvalget ønsker, at det bliver muligt at 16. 15. inddrage infrastrukturprojekter i strategien for Leader+. Infra- strukturprojekter, der ikke anerkendes som støtteberettigede under Leader+, bør have en høj prioritering under andre programmer. En udviklingsstrategi for landdistrikterne kræver anlæggelse af visse grundlæggende infrastrukturer, uden hvilke udviklings- processen ikke vil kunne fortsætte. 16. 16. Der bakkes i alt væsentligt op om Kommissionens krav om ikke at begrænse samarbejdet til erfaringsudveksling alene. Erfaringsudveksling som en selvstændig form for samar- bejde bør dog ikke undtages fra EU-støtte. 16. 17. I Kommissionens udkast til retningslinjer for Lead- er+ bør bemærkningen i punkt 9 om, at der »kun vil blive ydet EU-støtte til et begrænset antal landdistrikter«, slettes. 16. 18. I udkastets punkt 12, første afsnit, bør bestemmelsen om, at det kun er de lokale aktionsgrupper, der kan modtage støtte fra Leader+, udgå. Også programgennemførelsen må sikres mod forsinkelser. Ifølge Kommissionens forslag kan udvælgelse af aktionsgrup- per strække sig over en periode på helt op til to år fra udvælgelseskriterierne er godkendt. Denne proces bør kunne Slettes bør endvidere sidste punktum i tredje afsnit under punkt 12, der lyder således: »På beslutningsplanet må offentlige myndigheder og folkevalgte ikke repræsentere mere end 50 % af det lokale partnerskab«. Bruxelles, den 17. februar 2000. Jos CHABERT Formand for Regionsudvalget


eurovoc_concepts:
Spain
illegal migration
racial discrimination
racism
violence
xenophobia

formats: pdf print

text: 29. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 339/271 Quinta-feira, 17 de Fevereiro de 2000 4. Logo que estejam reunidas as condições técnicas para o efeito, a transmissão dos documentos referi- dos no no 3 do artigo 7o da Decisão será assegurada por meios electrónicos. Os documentos que se reves- tem de carácter confidencial serão tratados de acordo com procedimentos administrativos internos estabe- lecidos por cada instituição por forma a oferecer todas as garantias necessárias. Em aplicação do artigo 8o da Decisão, o Parlamento Europeu pode indicar, através de resolução 5. fundamentada, que um projecto de medidas de execução de um acto de base adoptado nos termos do procedimento previsto no artigo 251o do Tratado excede as competências de execução previstas no refe- rido acto de base. 6. O Parlamento Europeu aprova a referida resolução fundamentada em sessão plenária; dispõe, para esse efeito, do prazo de um mês a contar da recepção do projecto definitivo de medidas de execução nas versões linguísticas submetidas à Comissão. Em caso de urgência, bem como para medidas de gestão corrente e/ou que tenham um prazo de 7. validade limitado, recorrer-se-á a um prazo mais curto. Esse prazo poderá ser muito curto, em casos de extrema urgência, em especial por razões de saúde pública. O Comissário competente estabelece o prazo adequado, indicando as razões para o mesmo. O Parlamento Europeu poderá, então, utilizar um processo que permita delegar a aplicação do artigo 8o na sua comissão parlamentar competente, dentro do prazo em questão. 8. Na sequência da resolução fundamentada do Parlamento Europeu, o comissário competente informa o Parlamento Europeu ou, se for caso disso, a comissão parlamentar competente, do seguimento que a Comissão pretende dar à mesma. 9. O Parlamento Europeu apoia o objectivo e as modalidades previstas na Declaração no 2 do Conselho e da Comissão (1). Esta declaração visa simplificar o sistema comunitário de execução através de um ali- nhamento dos procedimentos de comité actualmente em vigor pelos resultantes da Decisão 1999/468/CE do Conselho. (1) JO C 203 de 17. 7. 1999, p. 1. 12. Incidentes racistas e xenófobos em El Ejido (Espanha) B5-0149, 0159, 0162, 0169 e 0175/2000 Resolução do Parlamento Europeu sobre o surto de racismo e xenofobia em El Ejido (Espanha) O Parlamento Europeu, < Tendo em conta o artigo 13o do Tratado CE, < Tendo em conta as conclusões do Conselho Europeu de Tampere, < Tendo em conta a sua Resolução de 17 de Setembro de 1992 sobre os incidentes em Rostock e Lichdenhagen e outras cidades dos novos Länder alemães (1), < Tendo em conta a sua Resolução de 20 de Fevereiro de 1997 sobre o racismo, a xenofobia e a extrema direita na Europa (2), < Tendo em conta a sua Resolução de 8 de Outubro de 1998 sobre a cooperação com os países medi- terrânicos em matéria de imigração (3), A. Considerando a criação do Observatório Europeu do Racismo, da Xenofobia e do Anti-Semitismo, B. Considerando o surto de racismo e xenofobia desencadeado na localidade andaluza de El Ejido, após a trágica morte, no passado dia 5 de Fevereiro, da jovem Encarnación López, terceiro crime na zona no curto prazo de 15 dias, todos eles supostamente cometidos por imigrantes, bem como a vaga de violência indiscriminada, de perseguição da população imigrante, de agressões físicas, de incêndios a habitações e de bens materiais, C. Considerando que esta violência afectou também as sedes das ONG que se dedicam ao acolhimento e à instalação dos imigrantes e reconhecendo o seu trabalho na região; (1) (2) (3) JO C 284 de 2. 11. 1992, p. 99. JO C 85 de 17. 3. 1997, p. 150. JO C 328 de 26. 10. 1998, p. 184. C 339/272 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 11. 2000 Quinta-feira, 17 de Fevereiro de 2000 D. Considerando as lamentáveis condições de vida dos trabalhadores imigrantes e a sua precária situação laboral; E. Considerando a obrigação da União Europeia, consignada nos Tratados, de vigilância contra o racismo e a xenofobia, F. Considerando que a salvaguarda dos princípios da tolerância, não discriminação, integração econó- mica, social e cultural com pleno respeito da diversidade e da dignidade humana constituem a garantia mais eficaz para construir e consolidar a convivência pacífica entre a população autóctone e imigrante, G. Considerando a importância das relações euro-magrebinas, 1. Manifesta a sua mais enérgica repulsa pelos crimes perpetrados e solicita que todo o peso da lei recaia sobre os seus autores, partilhando e manifestando simultaneamente aos familiares e amigos das vítimas a sua profunda dor e tristeza; 2. Manifesta a sua solidariedade e respeito ao conjunto dos imigrantes vítimas das agressões e actos de vandalismo; Condena igualmente os actos de violência registados nos últimos dias no município de El Ejido e 3. recusa liminarmente qualquer atitude de carácter xenófobo e racista; 4. Manifesta o seu apoio às ONG que trabalham na região e o seu reconhecimento pelo trabalho que desenvolvem para melhorar as condições de vida dos imigrantes; 5. Solicita uma maior colaboração entre os vários níveis de governo (local, regional, estatal e europeu) para permitir uma abordagem global do problema, bem como uma identificação mais rápida dos conflitos, de modo a impedir a criação de focos de pobreza e de discriminação; 6. Congratula-se com o acordo celebrado pelos representantes dos imigrantes, as instituições e associa- ções empresariais e sindicais para começarem a resolver a situação laboral, os problemas de alojamento e sociais dos imigrantes, esperando que todas as partes manifestem a melhor disposição e solicitando o cumprimento estrito das medidas acordadas; 7. Solicita a aplicação das conclusões do Conselho Europeu de Tampere sobre a necessidade de uma estratégia comum de imigração e a sua decisão de garantir um tratamento justo aos cidadãos de países terceiros que residam legalmente no território dos Estados-membros e de uma política de integração mais decidida que deveria orientar-se para a concessão de direitos e obrigações comparáveis aos dos cidadãos da União; Recomenda também com a máxima urgência o combate às redes de imigração clandestina e solicita a 8. aplicação da legislação destinada a evitar situações de contratação ilegal e exploração laboral; 9. Verifica que se deve dar continuidade às acções iniciadas por ocasião da celebração do Ano Europeu contra o Racismo em 1997; assim, solicita à Comissão que, com base no artigo 13o do Tratado CE, propo- nha iniciativas comunitárias inovadoras destinadas a assentarem as bases de uma convivência e coesão social adequadas entre os imigrantes e as populações autóctones; 10. Solicita ao Conselho que seja consequente com as suas próprias decisões e que preveja uma maior dotação de recursos no próximo exercício orçamental para manter uma acção permanente de vigilância do cumprimento do artigo 13o do Tratado CE; 11. Solicita aos Estados-membros que, na formulação das propostas nacionais de aplicação dos Fundos Estruturais, tenham em conta a luta contra a exclusão social e o objectivo da integração social, sobretudo dos imigrantes; 12. Encarrega a sua Presidente de transmitir a presente resolução ao Conselho, à Comissão, aos gover- nos dos Estados-membros, à Câmara Municipal de El Ejido, à Junta da Andaluzia e ao governo marro- quino


title: Νομοθετικό ψήφισμα του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με την πρόταση κανονισμού του Συμβουλίου που αφορά την υλοποίηση δράσεων στο πλαίσιο προενταξιακής στρατηγικής για την Κύπρο και τη Μάλτα (COM(1999) 535 — C5−0308/1999 — 1999/0199 (CNS))

eurovoc_concepts:
Cyprus
Malta
accession negotiations
accession to the European Union
enlargement of the Union

text: C 339/232 Πε΄µπτη, 17 Φεβρουαρίου 2000 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 29. 11. 2000 2. Προενταξιακη΄ στρατηγικη΄ για την Κυ΄προ και τη Μα΄λτα * A5-0029/2000 Προ΄ταση κανονισµου΄ του Συµβουλι΄ου που αφορα΄ την υλοποι΄ηση δρα΄σεων στο πλαι΄σιο προενταξιακη΄ς στρατηγικη΄ς για την Κυ΄προ και τη Μα΄λτα (COM(1999)535 (cid:15) C5-0308/1999 (cid:15) 1999/0199(CNS)) Η προ΄ταση αυτη΄ τροποποιει΄ται ως ακολου΄θως: ΚΕΙΜΕΝΟ ΠΟΥ ΠΡΟΤΕΙΝΕΙ Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΡΟΠΟΠΟΙΗΣΕΙΣ ΤΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ (Τροπολογι΄α 1) Αιτιολογικη΄ αναφορα΄ 1α (νε΄α) ε΄χοντας υπο΄ψη τα συµπερα΄σµατα του Ευρωπαι¨κου΄ Συµβου- λι΄ου του Ελσι΄νκι στις 10 και 11 ∆εκεµβρι΄ου 1999, (Τροπολογι΄α 3) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 3α (νε΄α) (3α) ο΄τι το Ευρωπαι¨κο΄ Συµβου΄λιο του Ελσι΄νκι του ∆εκεµ- βρι΄ου 1999 υπογρα΄µµισε την ανα΄γκη η διαδικασι΄α διευ΄ρυν- σης να ει΄ναι αποτελεσµατικη΄ και αξιο΄πιστη και ταυτο΄χρονα δεσµευ΄θηκε το αργο΄τερο µε΄χρι τα τε΄λη του 2004 να επανεξε- τα΄σει την κατα΄σταση ο΄πως θα ε΄χει διαµορφωθει΄· (Τροπολογι΄α 4) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 4α (νε΄α) (4α) ο΄τι συ΄µφωνα µε τη δοµη΄ των συνθηκω΄ν και τις διατα΄- ξεις της ∆ιοργανικη΄ς Συµφωνι΄ας της 6ης Μαι΄ου 1999 (1) για ο΄,τι αφορα΄ τη δηµοσιονοµικη΄ πειθαρχι΄α και τη βελτι΄ωση της δηµοσιονοµικη΄ς διαδικασι΄ας, θα πρε΄πει να ορι΄ζεται µε σαφη΄- νεια η αµφι΄δροµη σχε΄ση που διε΄πει την εκτε΄λεση πιστω΄σεων που ε΄χουν εγγραφει΄ στον Κοινοτικο΄ Πρου¨ πολογισµο΄ µε την αντι΄στοιχη υ΄παρξη νοµικη΄ς βα΄σης· (1) ΕΕ C 172 της 18. 6. 1999. (Τροπολογι΄α 5) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 5 ο΄τι ει΄ναι αναγκαι΄ο να θεσπιστει΄ ο΄σον αφορα΄ την Κυ΄προ και τη (5) Μα΄λτα το µε΄σον των εταιρικω΄ν σχε΄σεων για την προσχω΄ρηση, συ΄µ- φωνα µε τις λεπτοµε΄ρειες εφαρµογη΄ς που καθορι΄ζονται στον κανο- νισµο΄ (ΕΚ) αριθ. 622/98 του Συµβουλι΄ου της 16ης Μαρτι΄ου 1998 για τις υποψη΄φιες χω΄ρες της Κεντρικη΄ς και Ανατολικη΄ς Ευρω΄πης, προκειµε΄νου να επικεντρωθει΄ η συνδροµη΄ της Ευρωπαι¨κη΄ς Κοινο΄τη- τας στις προτεραιο΄τητες και τους στο΄χους που τι΄θενται ενο΄ψει της προσχω΄ρησης· ο΄τι ει΄ναι αναγκαι΄ο κατα΄ συνε΄πεια να θεσπιστει΄ ο΄σον αφορα΄ (5) την Κυ΄προ και τη Μα΄λτα το µε΄σον των εταιρικω΄ν σχε΄σεων για την προσχω΄ρηση, συ΄µφωνα µε τις λεπτοµε΄ρειες εφαρµογη΄ς που καθορι΄- ζονται στον κανονισµο΄ (ΕΚ) αριθ. 622/98 του Συµβουλι΄ου της 16ης Μαρτι΄ου 1998 για τις υποψη΄φιες χω΄ρες της Κεντρικη΄ς και Ανατολικη΄ς Ευρω΄πης, προκειµε΄νου να επικεντρωθει΄ η συνδροµη΄ της Ευρωπαι¨κη΄ς Κοινο΄τητας συµπεριλαµβανοµε΄νης και της δηµοσιονοµικη΄ς βοη΄θειας στις προτεραιο΄τητες και τους στο΄χους που τι΄θενται ενο΄ψει της προσχω΄ρησης· ο΄τι τα χρηµατοδοτικα΄ πρωτο΄κολλα που ε΄χουν συναφθει΄ µε (7) την Κυ΄προ και τη Μα΄λτα λη΄γουν την 31η ∆εκεµβρι΄ου 1999· ο΄τι τα χρηµατοδοτικα΄ πρωτο΄κολλα που ε΄χουν συναφθει΄ µε (7) την Κυ΄προ και τη Μα΄λτα ε΄ληξαν την 31η ∆εκεµβρι΄ου 1999· (Τροπολογι΄α 6) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 7 29. 11. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 339/233 Πε΄µπτη, 17 Φεβρουαρίου 2000 ΚΕΙΜΕΝΟ ΠΟΥ ΠΡΟΤΕΙΝΕΙ Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΡΟΠΟΠΟΙΗΣΕΙΣ ΤΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ (Τροπολογι΄α 7) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 7α (νε΄α) (7α) ο΄τι το Ευρωπαι¨κο΄ Συµβου΄λιο διαπι΄στωσε µε ικανοποι΄- ηση την προ΄οδο που πραγµατοποιη΄θηκε κατα΄ τη δια΄ρκεια των διαπραγµατευ΄σεων µε την Κυ΄προ και αποφα΄σισε να διορ- γανω΄σει το Φεβρουα΄ριο του 2000 διµερη΄ διακυβερνητικη΄ δια΄- σκεψη εν ο΄ψει της ε΄ναρξης διαπραγµατευ΄σεων µε τη Μα΄λτα για τους ο΄ρους προσχω΄ρηση΄ς της στην Ένωση και τις αλλα- γε΄ς που θα πρε΄πει κατα΄ συνε΄πεια να κα΄νει στις συνθη΄κες· (Τροπολογι΄α 8) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 7β (νε΄α) (7β) ο΄τι ο κοινοτικο΄ς πρου¨ πολογισµο΄ς για το δηµοσιονο- µικο΄ ε΄τος 2000 εγκαινια΄ζει ε΄να νε΄ο τρο΄πο παρουσι΄ασης των σχετικω΄ν κονδυλι΄ων για τις επιλε΄ξιµες χω΄ρες Κυ΄προ και Μα΄λτα που µεταξυ΄ α΄λλων πρε΄πει να βελτιω΄νει τη χρηστη΄ δια- χει΄ριση και διαφα΄νεια των προβλεποµε΄νων χρηµατοδοτικω΄ν πο΄ρων ο΄σον αφορα΄ την υλοποι΄ηση των µελλοντικω΄ν σχεδι΄ων MEDA· (Τροπολογι΄α 9) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 7γ (νε΄α) (7γ) ο΄τι ο παρω΄ν κανονισµο΄ς και ειδικο΄τερα το συνοδευτικο΄ του παρα΄ρτηµα προβλε΄πει την ανα΄ληψη πολυετω΄ν δρα΄σεων επιχειρησιακου΄ χαρακτη΄ρα στον τοµε΄α των επιχειρη΄σεων που συνεπα΄γονται ε΄να δηµοσιονοµικο΄ κο΄στος για ο΄λη την περι΄οδο εφαρµογη΄ς του· (Τροπολογι΄α 10) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 7δ (νε΄α) (7δ) ο΄τι παρα΄ τις διατα΄ξεις του εν ισχυ΄ δηµοσιονοµικου΄ κανονισµου΄, η Επιτροπη΄ αν και προτει΄νει µι΄α πολυετη΄ δρα΄ση δε΄χεται αφενο΄ς ο΄πως το δηµοσιονοµικο΄ δελτι΄ο να αναφε΄ρει το κο΄στος των δρα΄σεων µο΄νο για το ε΄τος 2000, που εκτιµα΄ται σε 15 εκατοµµυ΄ρια EURO, και αφετε΄ρου προβλε΄πει ε΄να µηχα- νισµο΄ αξιολο΄γησης που καλυ΄πτει δρα΄σεις που υλοποιη΄θηκαν σε µια περι΄οδο τριω΄ν ετω΄ν· (Τροπολογι΄α 2) Αιτιολογικη΄ αναφορα΄ 7ε (νε΄α) ε΄χοντας υπο΄ψη το ψη΄φισµα του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβου- (7ε) λι΄ου για τον πρου¨ πολογισµο΄ του 2000, της 16ης ∆εκεµβρι΄ου 1999, (Τροπολογι΄α 1) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 8α (νε΄α) ε΄χοντας υπο΄ψη ο΄τι η Μα΄λτα και η Κυ΄προς θα συµµετε΄- (8α) χουν στο προ΄γραµµα MEDA συ΄µφωνα µε τους η΄δη προβλεπο΄- µενους ο΄ρους, C 339/234 Πε΄µπτη, 17 Φεβρουαρίου 2000 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 29. 11. 2000 ΚΕΙΜΕΝΟ ΠΟΥ ΠΡΟΤΕΙΝΕΙ Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΡΟΠΟΠΟΙΗΣΕΙΣ ΤΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ (Τροπολογι΄α 11) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 8β (νε΄α) (8β) ο΄τι, υπο΄ το πρι΄σµα της προο΄δου στην εκτε΄λεση αυτου΄ του προγρα΄µµατος, η Επιτροπη΄ αναθεωρει΄ το δηµοσιονοµικο΄ δελτι΄ο και ιδιαι΄τερα το προβλεπο΄µενο χρονοδια΄γραµµα των ετη΄σιων υποχρεω΄σεων πιστω΄σεων· (Τροπολογι΄α 12) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 9α (νε΄α) (9α) ο΄τι το Ευρωπαι¨κο΄ Συµβου΄λιο του Ελσι΄νκι εκφρα΄σθηκε υπε΄ρ της ε΄ναρξης διαπραγµατευ΄σεων προσχω΄ρησης της Μα΄λ- τας στην Ευρωπαι¨κη΄ Ένωση· (Τροπολογι΄α 13/αναθ. ) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 9β (νε΄α) (9β) ο΄τι η προενταξιακη΄ βοη΄θεια για την Κυ΄προ και τη Μα΄λτα θα πρε΄πει να καλυ΄πτει την περι΄οδο 2001-2004, κα΄τω απο΄ το κεφα΄λαιο Β7 (προενταξιακη΄ βοη΄θεια), ου΄τως ω΄στε να υπα΄ρχει οµοιογε΄νεια µε τις ισχυ΄ουσες διατα΄ξεις για τις α΄λλες υποψη΄φιες για ε΄νταξη χω΄ρες. (Τροπολογι΄α 14) Άρθρο 1, παρα΄γραφος 1 παυ΄λα 3α (νε΄α) 7 στην απρο΄σκοπτη χρηµατοδο΄τηση των δρα΄σεων αυτω΄ν ο΄πως εξα΄λλου διευκρινι΄ζονται στο α΄ρθρο 4 για ο΄λη την περι΄οδο ισχυ΄ος του εν λο΄γω κανονισµου΄ και µε την επι- φυ΄λαξη των διατα΄ξεων του α΄ρθρου 10. (Τροπολογι΄α 15) Άρθρο 1, παρα΄γραφος 2 Το Συµβου΄λιο αποφασι΄ζει µε ειδικη΄ πλειοψηφι΄α, κατο΄πιν 2. προτα΄σεως της Επιτροπη΄ς, για τις αρχε΄ς, τις προτεραιο΄τητες, τους ενδια΄µεσους στο΄χους και τις πρου¨ ποθε΄σεις που θα περιλαµβα΄νει κα΄θε εταιρικη΄ σχε΄ση για την προσχω΄ρηση, ο΄πως θα υποβληθου΄ν στις υποψη΄φιες χω΄ρες, καθω΄ς και για τις µεταγενε΄στερες σηµαντι- κε΄ς προσαρµογε΄ς που θα επε΄λθουν. Το Συµβου΄λιο αποφασι΄ζει µε ειδικη΄ πλειοψηφι΄α, κατο΄πιν 2. προτα΄σεως της Επιτροπη΄ς, και µετα΄ απο΄ διαβου΄λευση µε το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, για τις αρχε΄ς, τις προτεραιο΄τητες, τους ενδια΄µεσους στο΄χους και τις πρου¨ ποθε΄σεις που θα περιλαµβα΄νει κα΄θε εταιρικη΄ σχε΄ση για την προσχω΄ρηση, ο΄πως θα υποβληθου΄ν στις υποψη΄φιες χω΄ρες, καθω΄ς και για τις µεταγενε΄στερες σηµαντι- κε΄ς προσαρµογε΄ς που θα επε΄λθουν. (Τροπολογι΄α 16) Άρθρο 1, παρα΄γραφος 2α (νε΄α) Οι πιστω΄σεις για τη χρηµατοδο΄τηση της προενταξιακη΄ς 2α. ενι΄σχυσης θα καθορι΄ζονται ετησι΄ως στα κονδυ΄λια του πρου¨ - πολογισµου΄ που ε΄χουν δηµιουργηθει΄ προς το σκοπο΄ αυτο΄ και θα περιλαµβα΄νονται στην κατηγορι΄α 7 των δηµοσιονοµικω΄ν προοπτικω΄ν· 29. 11. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 339/235 Πε΄µπτη, 17 Φεβρουαρίου 2000 ΚΕΙΜΕΝΟ ΠΟΥ ΠΡΟΤΕΙΝΕΙ Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΡΟΠΟΠΟΙΗΣΕΙΣ ΤΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ (Τροπολογι΄α 23) Άρθρο 2α (νε΄ο) Άρθρο 2α Το προτεινο΄µενο απο΄ το Συµβου΄λιο ποσο΄ της δηµοσιονοµικη΄ς αναφορα΄ς υ΄ψους 95 εκατ. ευρω΄ για την εφαρµογη΄ του παρο΄- ντος κανονισµου΄ για την περι΄οδο που λη΄γει στις 31 ∆εκεµ- βρι΄ου 2004 φαι΄νεται ανεπαρκε΄ς και πρε΄πει να επανεξετασθει΄ σε σχε΄ση µε τους στο΄χους που καθορι΄ζονται στο α΄ρθρο 1. Οι κατ’ ε΄τος πιστω΄σεις εγκρι΄νονται απο΄ την αρµο΄δια για τον πρου¨ πολογισµο΄ αρχη΄ εντο΄ς των ορι΄ων των δηµοσιονοµικω΄ν προοπτικω΄ν. (Τροπολογι΄α 18) Άρθρο 3, δευ΄τερη παυ΄λα = στην περι΄πτωση της Κυ΄πρου, κα΄θε δρα΄ση που αποσκοπει΄ στην = στην περι΄πτωση της Κυ΄πρου, κα΄θε δρα΄ση που αποσκοπει΄ στην προσε΄γγιση των δυ΄ο κοινοτη΄των. επανε΄ναρξη των σχε΄σεων των δυ΄ο κοινοτη΄των. (Τροπολογι΄α 19) Άρθρο 5 Όταν ελλει΄πει κα΄ποιο στοιχει΄ο που ει΄ναι ουσιω΄δες για τη χορη΄γηση προενταξιακω΄ν ενισχυ΄σεων στην Κυ΄προ και τη Μα΄λτα, ιδι΄ως δε σε περι΄πτωση παραβι΄ασης των αρχω΄ν της δηµοκρατι΄ας, του κρα΄τους δικαι΄ου, των δικαιωµα΄των του ανθρω΄που και των θεµελιωδω΄ν ελευ- θεριω΄ν καθω΄ς και του διεθνου΄ς δικαι΄ου η΄/και ο΄ταν ει΄ναι ανεπαρκη΄ς η προ΄οδος για την εκπλη΄ρωση των κριτηρι΄ων της Κοπεγχα΄γης, το Συµβου΄λιο, αποφασι΄ζοντας µε ειδικη΄ πλειοψηφι΄α µετα΄ απο΄ προ΄- ταση της Επιτροπη΄ς, δυ΄ναται να λα΄βει τα προση΄κοντα µε΄τρα σχε- τικα΄ µε οιαδη΄ποτε προενταξιακη΄ ενι΄σχυση χορηγου΄µενη στην Κυ΄προ η΄ τη Μα΄λτα. Όταν ελλει΄πει κα΄ποιο στοιχει΄ο που ει΄ναι ουσιω΄δες για τη χορη΄γηση προενταξιακω΄ν ενισχυ΄σεων στην Κυ΄προ και τη Μα΄λτα, ιδι΄ως δε σε περι΄πτωση παραβι΄ασης των αρχω΄ν της δηµοκρατι΄ας, του κρα΄τους δικαι΄ου, των δικαιωµα΄των του ανθρω΄που και των θεµελιωδω΄ν ελευ- θεριω΄ν καθω΄ς και του διεθνου΄ς δικαι΄ου η΄/και ο΄ταν ει΄ναι ανεπαρκη΄ς η προ΄οδος για την εκπλη΄ρωση των κριτηρι΄ων της Κοπεγχα΄γης, το Συµβου΄λιο, αποφασι΄ζοντας µε ειδικη΄ πλειοψηφι΄α µετα΄ απο΄ προ΄- ταση της Επιτροπη΄ς, και µετα΄ απο΄ διαβου΄λευση µε το Ευρω- παι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, δυ΄ναται να λα΄βει τα προση΄κοντα µε΄τρα σχε- τικα΄ µε οιαδη΄ποτε προενταξιακη΄ ενι΄σχυση χορηγου΄µενη στην µι΄α η΄ στην α΄λλη απο΄ τις δυ΄ο χω΄ρες. (Τροπολογι΄α 20) Άρθρο 7 Συγκροτει΄ται διαχειριστικη΄ επιτροπη΄ (καλου΄µενη εφεξη΄ς «η επι- τροπη΄»). Όταν γι΄νεται αναφορα΄ στη διαδικασι΄α του παρο΄ντος α΄ρθρου, εφαρµο΄ζεται η διαχειριστικη΄ διαδικασι΄α του α΄ρθρου 4 της απο΄- φασης 1999/468/ΕΚ. Το χρονικο΄ δια΄στηµα που προβλε΄πεται στο α΄ρθρο 4 παρα΄γραφος 3 της απο΄φασης 1999/468/ΕΚ ορι΄ζεται σε 3 µη΄νες. Η Επιτροπη΄ επικουρει΄ται απο΄ συµβουλευτικη΄ επιτροπη΄ η 1. οποι΄α αποτελει΄ται απο΄ εκπροσω΄πους των κρατω΄ν µελω΄ν και της οποι΄ας προεδρευ΄ει εκπρο΄σωπος της Επιτροπη΄ς (καλου΄- µενη εφεξη΄ς «η επιτροπη΄». Η επιτροπη΄ λειτουργει΄ συ΄µφωνα µε τη διαδικασι΄α που 2. προβλε΄πεται στο α΄ρθρο 3 της απο΄φασης 1999/468/ΕΚ. Η επιτροπη΄ µπορει΄ να εξετα΄σει ενδεχοµε΄νως α΄λλα ζητη΄- 3. µατα που υποβα΄λλονται στον προ΄εδρο σχετικα΄ µε την εφαρ- µογη΄ του παρο΄ντος κανονισµου΄. (Τροπολογι΄α 21) Άρθρο 10 Η Επιτροπη΄ υποβα΄λλει, τρι΄α ε΄τη µετα΄ την ε΄ναρξη ισχυ΄ος του παρο΄ντος κανονισµου΄, στο Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο και στο Συµ- βου΄λιο συνολικη΄ αξιολο΄γηση των δρα΄σεων που χρηµατοδοτη΄θηκαν απο΄ την Κοινο΄τητα στο πλαι΄σιο του παρο΄ντος κανονισµου΄, συνο- δευο΄µενη απο΄ τις προτα΄σεις της για το µε΄λλον του παρο΄ντος κανο- νισµου΄ και, εφο΄σον απαιτει΄ται, για την τροποποι΄ηση΄ του. Η Επιτροπη΄ υποβα΄λλει, τρι΄α ε΄τη µετα΄ την ε΄ναρξη ισχυ΄ος του παρο΄ντος κανονισµου΄, στο Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο και στο Συµ- βου΄λιο συνολικη΄ αξιολο΄γηση των δρα΄σεων που χρηµατοδοτη΄θηκαν απο΄ την Κοινο΄τητα στο πλαι΄σιο του παρο΄ντος κανονισµου΄, συνο- δευο΄µενη απο΄ τις προτα΄σεις της για το µε΄λλον του παρο΄ντος κανο- νισµου΄ και, εφο΄σον απαιτει΄ται, για την τροποποι΄ηση΄ του. Παρα΄λ- ληλα, η Επιτροπη΄ υποβα΄λλει ε΄γκαιρα κα΄θε χρο΄νο χρη΄σιµες πληροφορι΄ες δηµοσιονοµικου΄ και οικονοµικου΄ περιεχοµε΄νου C 339/236 Πε΄µπτη, 17 Φεβρουαρίου 2000 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 29. 11. 2000 ΚΕΙΜΕΝΟ ΠΟΥ ΠΡΟΤΕΙΝΕΙ Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΡΟΠΟΠΟΙΗΣΕΙΣ ΤΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ ω΄στε ο νοµοθε΄της και η αρχη΄ του πρου¨ πολογισµου΄ να ει΄ναι σε θε΄ση να αξιολογη΄σουν και δικαιολογη΄σουν την δηµοσιονο- µικη΄ παρε΄µβαση της Κοινο΄τητας προκειµε΄νου να εξασφαλι- στει΄ η οµαλη΄ επι΄τευξη του πολιτικου΄ στο΄χου για να αποδειχ- θει΄ εν προκειµε΄νω ο΄τι η διαδικασι΄α προσχω΄ρησης ει΄ναι αποτελεσµατικη΄, επαρκη΄ς και διαφανη΄ς Νοµοθετικο΄ ψη΄φισµα του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε την προ΄ταση κανονισµου΄ του Συµβου- λι΄ου που αφορα΄ την υλοποι΄ηση δρα΄σεων στο πλαι΄σιο προενταξιακη΄ς στρατηγικη΄ς για την Κυ΄προ και τη Μα΄λτα (COM(1999)535 (cid:15) C5-0308/1999 (cid:15) 1999/0199(CNS)) (∆ιαδικασι΄α διαβου΄λευσης) Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, = ε΄χοντας υπο΄ψη την προ΄ταση της Επιτροπη΄ς προς το Συµβου΄λιο, (COM(1999)535), (cid:18) ε΄χοντας κληθει΄ απο΄ το Συµβου΄λιο να γνωµοδοτη΄σει συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 308 της Συνθη΄κης ΕΚ (C5-0308/ 1999), (cid:18) ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 67 του Κανονισµου΄ του, = ε΄χοντας υπο΄ψη την ε΄κθεση της Επιτροπη΄ς Εξωτερικω΄ν Υποθε΄σεων, ∆ικαιωµα΄των του Ανθρω΄που, Κοινη΄ς Ασφα΄λειας και Αµυντικη΄ς Πολιτικη΄ς και τη γνωµοδο΄τηση της Επιτροπη΄ς Πρου¨ πολογισµω΄ν (A5-0029/2000), 1. εγκρι΄νει την προ΄ταση της Επιτροπη΄ς ο΄πως τροποποιη΄θηκε· καλει΄ την Επιτροπη΄ να τροποποιη΄σει αναλο΄γως την προ΄ταση΄ της, συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 250, παρα΄γραφος 2. 2, της Συνθη΄κης ΕΚ· ζητει΄ να κινηθει΄ η διαδικασι΄α συνεννο΄ησης σε περι΄πτωση που το Συµβου΄λιο προτι΄θεται να αποµακρυνθει΄ 3. απο΄ το κει΄µενο που ενε΄κρινε το Κοινοβου΄λιο· ζητει΄ να κληθει΄ εκ νε΄ου να γνωµοδοτη΄σει σε περι΄πτωση που το Συµβου΄λιο προτι΄θεται να επιφε΄ρει σηµαντι- 4. κε΄ς τροποποιη΄σεις στην προ΄ταση της Επιτροπη΄ς· αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει τη θε΄ση του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου στο Συµβου΄λιο και την 5. Επιτροπη΄. 3. Πρωτο΄κολλο για τη διαδικασι΄α του υπερβολικου΄ ελλει΄µµατος * A5-0013/2000 Προ΄ταση κανονισµου΄ του Συµβουλι΄ου περι΄ τροποποιη΄σεως του κανονισµου΄ (ΕΚ) αριθ. 3605/93 για την εφαρµογη΄ του πρωτοκο΄λλου σχετικα΄ µε τη διαδικασι΄α του υπερβολικου΄ ελλει΄µµατος, το οποι΄ο προσαρ- τα΄ται στη Συνθη΄κη για την Ίδρυση της Ευρωπαι¨κη΄ς Κοινο΄τητας (COM(1999)444 (cid:15) C5-0174/1999 (cid:15) 1999/0196(CNS)) Η εν λο΄γω προ΄ταση εγκρι΄νεται


title: European Parliament resolution on the ecological disaster caused by a cyanide spill from a Romanian gold mine into the Lepos, Somes, Tisza and Danube rivers

eurovoc_concepts:
Bulgaria
Serbia
accidental pollution
dangerous substance
gold
mining operation
water pollution
watercourse

text: 29. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 339/279 Thursday 17 February 2000 1. Fully supports the new initiative addressed by the UN Secretary-General Kofi Annan to the Cambo- dian Prime Minister Hun Sen for the establishment of a special international tribunal to prosecute former Khmer Rouge leaders; Urges the Cambodian government to allow Ta Mok and others accused of crimes against humanity 2. and genocide to be tried by a UN ad-hoc independent tribunal; 3. Recalls that the transparency and impartiality of the judicial system, international judicial cooperation and respect for human rights, democratic principles and the rule of law are essential elements for the renewal of EU/Cambodia relations; Urges the Cambodian authorities to refrain from any act of intimidation against the democratic 4. opposition; Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the United Nations, 5. ASEAN and the government and parliament of Cambodia. 18. Environmental disaster in the Danube B5-0164, 0167, 0168, 0173 and 0179/2000 European Parliament resolution on the ecological disaster caused by a cyanide spill from a Roma- nian gold mine into the Lepos, Somes, Tisza and Danube rivers The European Parliament, A. alarmed at the ecological, environmental, agricultural and social disaster caused by the spillage of cyanide from a gold mine, located in Aurul, Romania, and owned by a company formed by the Romanian government, Remin S. A. , and the Australian company Esmeralda Exploration Limited based in Perth, B. whereas more than 100 000 cubic metres of water heavily poisoned with cyanide has polluted the Lepos and Somes rivers in Romania, the Tisza in Hungary and the Danube in Serbia and Bulgaria, C. considering the threat this disaster represents for the delta of the Danube, one of the most important wetlands in Europe covering some 4 300 square kilometres, D. whereas the concentrations of cyanide have been found to be over seven hundred times the normal levels, killing vast numbers of fish, birds and aquatic flora, E. whereas this accident has greatly damaged natural ecosystems, leading to loss of biodiversity, contam- ination of food chains and of drinking and agricultural water resources by heavy metals deposited in the river, and will affect the life of all inhabitants of the region, especially fishermen and those involved in local tourism, 1. Expresses its sympathy and support for the countries affected by this catastrophe; 2. Considers the EU should intervene to help the countries affected by this ecological disaster and calls on the scientific community, environmental groups and the EU institutions to provide all necessary assist- ance and to take part in the major clean-up operation required; 3. Notes that, according to the information available, the Aurul mine was using technology that did not comply with the environmental acquis communautaire and calls on the Romanian authorities to do their best to speed up the incorporation of the acquis, particularly in the field of industrial safety; C 339/280 Official Journal of the European Communities EN 29. 11. 2000 Thursday 17 February 2000 4. Considers that according to the polluter-pays principle, the owners of the Aurul mining company should accept full responsibility by compensating victims, financing the clean-up of the areas affected by the disaster and paying for ecological damage; Believes that EC legislation on industrial safety, pollution prevention and liability for environment 5. and consumers should, under no circumstances, be subject to derogation during the negotiations with the applicant countries; Restates its proposal that an EU civil protection intervention corps be created in order to provide and 6. coordinate emergency assistance for industrial and/or natural disasters; 7. Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Romanian, Hungarian, Bulgarian and Yugoslav Governments, the Aurul mining company and the Esmeralda Explora- tion Limited company. 19. Company restructuring in Europe B5-0124, 0128 and 0134/2000 European Parliament resolution on restructuring of European industry, with particular reference to the closure of Goodyear in Italy and the problems of ABB-Alstom The European Parliament, > having regard to the 1989 Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers and the relevant provisions of the EC Treaty, in particular Article 136 thereof, which stipulates that the objec- tives of the Member States shall include the promotion of employment, improved living and working conditions, proper social protection and dialogue between management and labour with a view to lasting high employment and the combating of exclusion, > having regard to Directive 75/129/EEC (1), as amended by Directive 92/56/EEC (2), on the approxima- tion of the laws of the Member States relating to collective redundancies, > having regard to Directive 94/45/EC (3) on the establishment of a European Works Council or a pro- cedure in Community-scale undertakings and Community-scale groups of undertakings for the pur- pose of informing and consulting employees, > having regard to the Commission proposal on a general framework for informing and consulting employees in the European Community, > having regard to the conclusions of the High-Level Group on the Economic and Social Implications of Industrial Change, > having regard to its earlier resolutions on the restructuring, transfer and closure of undertakings in the EU, in particular those on the Renault-Vilvoorde affair, > having regard to the statement made to the European Parliament by Commissioner Anna Diamanto- poulou on 27 October 1999 on company restructuring (Michelin), A. whereas the management of the multinational Goodyear/Dunlop announced without warning that its only plant in Italy, at Cisterna di Latina, was to be closed, with the decision taking effect on 17 Feb- ruary 2000; whereas the closure will lead to the loss of 574 jobs at the plant itself and have a major impact on approximately 430 indirect jobs, B. whereas in particular the Cisterna di Latina plant has to date proved highly productive and profitable, owing not least to the professional, responsible attitude shown by its employees; whereas despite the lack of any investment by the company for more than 10 years, in 1996 the plant came second in the group’s cost competitiveness charts and first in its quality charts in Europe, (1) OJ L 48, 22. 2. 1975, p. 29. (2) OJ L 245, 26. 8. 1992, p. 3. (3) OJ L 254, 30. 9. 1994, p. 64


title: Reglamento (CE) n° 363/2000 de la Comisión, de 17 de febrero de 2000, por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos de los sectores de los cereales y del arroz exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo I del Tratado

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice
sorghum

text: 18. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 46/15 REGLAMENTO (CE) No 363/2000 DE LA COMISIÓN de 17 de febrero de 2000 por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos de los sectores de los cereales y del arroz exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo I del Tratado LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 1253/1999 (2), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 13, Visto el Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995 por el que se establece la organización común del arroz (3), modificado por el Reglamento (CE) no 2072/98 (4), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 13, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) (4) De conformidad con lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 13 del Reglamento (CEE) no 1766/92 y en el apartado 1 del artículo 13 del Reglamento (CE) no 3072/ 95, se puede compensar la diferencia entre las cotiza- ciones o los precios en el mercado mundial y los precios en la Comunidad de los productos mencionados en el artículo 1 de ambos Reglamentos mediante una restitu- ción a la exportación. El Reglamento (CE) no 1222/94 de la Comisión, de 30 de mayo de 1994, por el que se establecen, respecto a determinados productos agrícolas exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo I del Tratado, las normas comunes relativas al régimen de la concesión de restituciones a la exportación y los criterios de fijación de su importe (5), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 238/2000 (6), especificó aquéllos de dichos productos respecto de los cuales procede fijar un tipo de restitución aplicable con ocasión de su expor- tación en forma de mercancías incluidas, según el caso, en el anexo B del Reglamento (CEE) no 1766/92 o en el anexo B del Reglamento (CE) no 3072/95. Con arreglo a lo dispuesto en el primer párrafo del apartado 1 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/ 94, debe fijarse, para cada mes, el tipo de la restitución por 100 kilogramos de cada uno de los productos de base de que se trate. Los compromisos adquiridos en materia de restituciones que pueden concederse a la exportación de productos agrícolas incorporados en mercancías no incluidas en el anexo I del Tratado pueden peligrar por la fijación anti- cipada de tipos de restitución elevados; en consecuencia, (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (4) DO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (5) DO L 136 de 31. 5. 1994, p. 5. (6) DO L 24 de 29. 1. 2000, p. 45. conviene adoptar medidas de salvaguardia en estas situa- ciones sin impedir por ello la celebración de contratos a largo plazo. La fijación de un tipo de restitución especí- fico para la fijación anticipada de las restituciones es una medida que permite alcanzar estos objetivos diferentes. Tras el acuerdo entre la Comunidad Europea y los Estados Unidos de América sobre exportaciones comuni- tarias de pastas alimentarias a los Estados Unidos, apro- bado mediante la Decisión 87/482/CEE del Consejo (7), diferencia la restitución para las mercancías de los códigos NC 1902 11 00 y 1902 19, según su destino. Conforme a lo dispuesto en la letra b) del punto 5 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94, cuando no se aporte la prueba contemplada en la letra a) del punto 5 del artículo 4 de dicho Reglamento, procede fijar un tipo de restitución a la exportación reducido, teniendo en cuenta el importe de la restitución a la producción, aplicable en virtud del Reglamento (CEE) no 1722/93 de la Comisión (8), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 87/1999 (9), al producto de base utilizado, válido durante el período de fabricación de las mercancías. Es necesario seguir garantizando una gestión estricta, teniendo en cuenta las previsiones de gasto, por un lado, y las disponibilidades presupuestarias, por otro. El Comité de gestión de los cereales no ha emitido dictamen alguno en el plazo establecido por su presi- dente. (5) (6) (7) (8) HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Se fijan, con arreglo a lo establecido en el anexo, los tipos de las restituciones aplicables, a los productos de base que figuran en el anexo A del Reglamento (CE) no 1222/94 y mencionados en el artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1766/92 o en el apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CE) no 3072/95, exportados en forma de mercancías incluidas respectivamente en el anexo B del Reglamento (CEE) no 1766/92 o en el anexo B del Reglamento (CE) no 3072/95 modificado. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 18 de febrero de 2000. (7) DO L 275 de 29. 9. 1987, p. 36. (8) DO L 159 de 1. 7. 1993, p. 112. (9) DO L 9 de 15. 1. 1999, p. 8. L 46/16 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 2. 2000 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 17 de febrero de 2000. Por la Comisión Erkki LIIKANEN Miembro de la Comisión 18. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 46/17 del Reglamento de la Comisión, de 17 de febrero de 2000, por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos de los sectores de los cereales y del arroz exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo I del Tratado ANEXO Código NC Designación de la mercancía (1) (en EUR/100 kg) Tipo de las restituciones por 100 kg de producto de base En caso de fijación anticipada de las restituciones Los demás casos 1001 10 00 Trigo duro: – en caso de exportación de mercancías de los códigos NC 1902 11 y 1902 19 a los Estados Unidos de América – en los demás casos 0,310 0,478 0,310 0,478 1001 90 99 Trigo blando y morcajo o tranquillón: – en caso de exportación de mercancías de los códigos NC 1902 11 y 1902 19 a los Estados Unidos de América 1,648 1,648 – en los demás casos: – – de conformidad con lo dispuesto en el apartado 5 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94 (2) – – en los demás casos 1002 00 00 Centeno 1003 00 90 Cebada 1004 00 00 Avena 1005 90 00 Maíz utilizado en forma de: – almidón: – – de conformidad con lo dispuesto en el apartado 5 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94 (2) – – en los demás casos – glucosa, jarabe de glucosa, maltodextrina, jarabe de maltodextrina de los códigos NC 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): – – de conformidad con lo dispuesto en el apartado 5 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94 (2) – – en los demás casos – las demás (incluyendo en el estado) Fécula de patata del código NC 1108 13 00 asimilada a un producto procedente de la transformación del maíz: – de conformidad con lo dispuesto en el apartado 5 del artículo 4 del Reglamento (CE) ex 1006 30 no 1222/94 (2) – en los demás casos Arroz blanqueado (elaborado): – de grano redondo – de grano medio – de grano largo 1006 40 00 Arroz partido 1007 00 90 Sorgo 1,213 2,536 4,106 2,658 4,597 1,853 3,506 1,610 3,263 3,506 1,853 3,506 13,561 13,561 13,561 3,152 2,658 1,213 2,536 4,106 2,658 4,597 1,853 3,506 1,610 3,263 3,506 1,853 3,506 13,561 13,561 13,561 3,152 2,658 (1) Por lo que se refiere a los productos agrícolas resultantes de la transformación del producto de base y/o asimilados, es necesario aplicar los coeficientes que figuran en el anexo E del Reglamento (CE) no 1222/94 de la Comisión (DO L 136 de 31. 5. 1994, p. 5), modificado. (2) Las mercancías en cuestión mencionadas son aquellas mencionadas en el anexo I del Reglamento (CEE) no 1722/93 de la Comisión (DO L 159 de 1. 7. 1993, p. 112), modificado. (3) Para los jarabes de los códigos NC 1702 30 99, 1702 40 90 y 1702 60 90, obtenidos por mezcla de jarabes de glucosa y fructosa, solamente el jarabe de glucosa tendrá derecho a recibir restitución a la exportación


title: Ψήφισμα του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με τη βία κατά των διαφόρων εθνοτήτων στη Μιτροβίτσα, την κατάσταση των Αλβανών του Κοσσυφοπεδίου που κρατούνται σε φυλακές στη Σερβία και ιδιαίτερα την υπόθεση της Φλόρα Μπροβίνα

eurovoc_concepts:
Albania
Serbia
ethnic conflict
political prisoner

text: 29. 11. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 339/273 Πε΄µπτη, 17 Φεβρουαρίου 2000 13. Βι΄α κατα΄ των διαφο΄ρων εθνοτη΄των στη Μιτροβι΄τσα και κατα΄σταση των Αλβανω΄ν του Κοσσυφοπεδι΄ου στη Σερβι΄α (κυρι΄ως της κ. Φλο΄ρα Μπροβι΄να) B5-0141, 0150, 0158 και 0176/2000 Ψη΄φισµα του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε τη βι΄α κατα΄ των διαφο΄ρων εθνοτη΄των στη Μιτροβι΄- τσα, την κατα΄σταση των Αλβανω΄ν του Κοσσυφοπεδι΄ου που κρατου΄νται σε φυλακε΄ς στη Σερβι΄α και ιδιαι΄τερα την υπο΄θεση της Φλο΄ρα Μπροβι΄να Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, (cid:1) ε΄χοντας υπο΄ψη τα προηγου΄µενα ψηφι΄σµατα΄ του σχετικα΄ µε την κατα΄σταση στο Κοσσυφοπε΄διο και την πρω΄ην Γιουγκοσλαβι΄α, ιδιαι΄τερα το ψη΄φισµα΄ του της 22ης Ιουλι΄ου 1999 (1), (cid:1) υπενθυµι΄ζοντας το ψη΄φισµα΄ του της 16ης Σεπτεµβρι΄ου 1999 σχετικα΄ µε τους Αλβανου΄ς του Κοσσυφοπε- δι΄ου που κρατου΄νται σε φυλακε΄ς στη Σερβι΄α (2), (cid:1) ε΄χοντας υπο΄ψη το ψη΄φισµα του Συµβουλι΄ου Ασφαλει΄ας των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν της 10ης Ιουνι΄ου 1999, (cid:1) υπενθυµι΄ζοντας τη δη΄λωση της 13ης Ιανουαρι΄ου 2000 της Αντιπροσωπει΄ας του για τις Σχε΄σεις µε τη Νοτι- οανατολικη΄ Ευρω΄πη σχετικα΄ µε την καταδι΄κη της κ. Φλο΄ρα Μπροβι΄να στη Σερβι΄α, Α. Β. Γ. ∆. Ε. ανησυχω΄ντας βαθυ΄τατα για τα προ΄σφατα γεγονο΄τα στην περιοχη΄ της Μιτροβι΄τσας, ο΄που, µετα΄ την επι΄θεση µε αεριωθου΄µενη οπλοβοµβι΄δα σε λεωφορει΄ο της UNHCR που µετε΄φερε Σε΄ρβους πολι΄τες συνοδευο΄µενους απο΄ α΄νδρες της KFOR, κατα΄ την οποι΄α ε΄χασαν τη ζωη΄ τους δυ΄ο επιβα΄τες και τραυµατι΄σθηκαν τρεις, σηµειω΄θηκαν σφοδρε΄ς συγκρου΄σεις µεταξυ΄ του αλβανικου΄ και του σερβικου΄ πληθυσµου΄, τις οποι΄ες στα΄θηκε σχεδο΄ν αδυ΄- νατο να θε΄σει υπο΄ ε΄λεγχο η διεθνη΄ς στρατιωτικη΄ δυ΄ναµη, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι η KFOR απεµα΄κρυνε περι΄που 500 α΄τοµα, κυρι΄ως αλβανικω΄ν οικογενειω΄ν του Κοσ- συφοπεδι΄ου, µετα΄ τα βι΄αια επεισο΄δια που ξε΄σπασαν ως αποτε΄λεσµα της επι΄θεσης κατα΄ του λεωφορει΄ου, σηµειω΄νοντας ο΄τι η διαι΄ρεση της πο΄λης και των περιχω΄ρων µε βα΄ση τις εθνο΄τητες γι΄νεται εντονο΄τερη, υπογραµµι΄ζοντας τη δυσχερη΄ θε΄ση της σερβικη΄ς µειονο΄τητας που ζει υπο΄ α΄θλιες συνθη΄κες σε θυλα΄κους που υπερασπι΄ζεται η KFOR χωρι΄ς τη δυνατο΄τητα ελευ΄θερης κυκλοφορι΄ας, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι το Συµβου΄λιο δεν ε΄χει αντιδρα΄σει ακο΄µη στην ε΄κκληση του Κοινοβουλι΄ου να συζη- τηθει΄ το ζη΄τηµα των Αλβανω΄ν του Κοσσυφοπεδι΄ου που ευρι΄σκονται ως πολιτικοι΄ κρατου΄µενοι στις σερβικε΄ς φυλακε΄ς, ΣΤ. εκφρα΄ζοντας την κατα΄πληξη και τον αποτροπιασµο΄ του για τις πληροφορι΄ες που ε΄λαβε συ΄µφωνα µε τις οποι΄ες η κ. Φλο΄ρα Μπροβι΄να, Αλβανι΄δα ιατρο΄ς του Κοσσυφοπεδι΄ου, καταδικα΄σθηκε σε δωδεκαετη΄ φυλα΄κιση χωρι΄ς δικαιολογι΄α απο΄ δικαστη΄ριο της σερβικη΄ς πο΄λης Νις, καταδικα΄ζει µε ε΄µφαση τις πρα΄ξεις βι΄ας στη Μιτροβι΄τσα απο΄ ο΄λες τις αντιµαχο΄µενες οµα΄δες στην πο΄λη· εκφρα΄ζει τη λυ΄πη του διο΄τι το τελευται΄ο κυ΄µα βι΄ας ε΄χει προκαλε΄σει πολλα΄ θυ΄µατα σε ο΄λες τις πλευρε΄ς· καταδικα΄ζει την πρω΄τη α΄µεση επι΄θεση ελευ΄θερων σκοπευτω΄ν εις βα΄ρος δυνα΄µεων της KFOR στη Μιτροβι΄- 1. 2. 3. τσα· εκφρα΄ζει και πα΄λι την βαθια΄ του ανησυχι΄α για την κατα΄σταση χιλια΄δων Αλβανω΄ν του Κοσσυφοπεδι΄ου που 4. κρατου΄νται σε σερβικε΄ς φυλακε΄ς υπο΄ α΄θλιες συνθη΄κες· ζητει΄ απο΄ το Συµβου΄λιο να αναλα΄βει νε΄α, αποφασιστικη΄ πρωτοβουλι΄α µε στο΄χο να ασκηθει΄ ισχυρα΄ πι΄εση 5. στις αρχε΄ς του Βελιγραδι΄ου και να επιτευχθει΄ η απελευθε΄ρωση των αλβανω΄ν πολιτικω΄ν κρατουµε΄νων του Κοσσυ- φοπεδι΄ου· απευθυ΄νει ε΄κκληση στη σερβικη΄ κυβε΄ρνηση να ελευθερω΄σει αµε΄σως την κ. Μπροβι΄να, η οποι΄α, συ΄µφωνα µε 6. τις τελευται΄ες ειδη΄σεις, κρατει΄ται φυλακισµε΄νη στο νοσοκοµει΄ο των φυλακω΄ν του Pozharevac στη Σερβι΄α, ενω΄ η κατα΄σταση της υγει΄ας της ει΄ναι κακη΄· ΕΕ C 301 της 18. 10. 1999, σ. 30. (1) (2) Με΄ρος ΙΙ των ΣΠ της ηµεροµηνι΄ας αυτη΄ς, σηµει΄ο 16. C 339/274 Πε΄µπτη, 17 Φεβρουαρίου 2000 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 29. 11. 2000 παρακινει΄ ο΄λα τα εµπλεκο΄µενα µε΄ρη να σταµατη΄σουν α΄µεσα κα΄θε επιθετικη΄ ενε΄ργεια και να σεβασθου΄ν τον 7. κανονισµο΄ 2000/4 σχετικα΄ µε την απαγο΄ρευση δρα΄σεων που υποδαυλι΄ζουν εθνικο΄, φυλετικο΄, θρησκευτικο΄ η΄ εθνοτικο΄ µι΄σος, διχο΄νοια η΄ µη ανεκτικο΄τητα, κανονισµο΄ που αποτελει΄ θεσµικο΄ στοιχει΄ο για µια δηµοκρατικη΄ κοι- νωνι΄α στην οποι΄α πολιτικε΄ς συζητη΄σεις και ανταλλαγε΄ς απο΄ψεων πρε΄πει να διεξα΄γονται µε υπευ΄θυνο και ο΄χι βι΄αιο τρο΄πο· καλει΄ αµφο΄τερες τις πλευρε΄ς να συνεργασθου΄ν πλη΄ρως µε την UNMIK προκειµε΄νου να δηµιουργηθει΄ µια 8. αποτελεσµατικη΄ διοι΄κηση, µε κατανοµη΄ εξουσιω΄ν, ικανη΄ να προωθη΄σει τις δρα΄σεις ανασυγκρο΄τησης και την επα΄- νοδο στην οµαλο΄τητα· παρε΄χει την πλη΄ρη υποστη΄ριξη΄ του στην KFOR που αντιδρα΄ δεο΄ντως σε εγκληµατικε΄ς δραστηριο΄τητες που 9. στρε΄φονται εις βα΄ρος ο΄λων των πολιτω΄ν στο Κοσσυφοπε΄διο και προστατευ΄ει του πολι΄τες των εθνοτικω΄ν µειονοτη΄- των· καλει΄ το Συµβου΄λιο και τα κρα΄τη µε΄λη του να διπλασια΄σουν τις προσπα΄θειε΄ς τους για την παροχη΄ του 10. απαραι΄τητου ανθρω΄πινου δυναµικου΄ και των απαραι΄τητων πο΄ρων στην αστυνοµι΄α των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν και για την εδραι΄ωση δικαστικου΄ συστη΄µατος· ζητει΄ επι΄µονα απο΄ το Συµβου΄λιο και την Επιτροπη΄ να θε΄σουν ως ο΄ρο για τη χορη΄γηση ενι΄σχυσης απο΄ την 11. ΕΕ την προω΄θηση ε΄ργων ανασυγκρο΄τησης σε εκει΄νες τις περιοχε΄ς του Κοσσυφοπεδι΄ου ο΄που γι΄νονται απο΄λυτα σεβαστα΄ τα ανθρω΄πινα δικαιω΄µατα και τα δικαιω΄µατα των µειονοτη΄των και διασφαλι΄ζονται οι δηµοκρατικε΄ς αρχε΄ς· καλει΄ το Συµβου΄λιο να συνδε΄σει τη χαλα΄ρωση των κυρω΄σεων εις βα΄ρος της Οµοσπονδιακη΄ς ∆ηµοκρατι΄ας 12. της Γιουγκοσλαβι΄ας µε το α΄νοιγµα των αρχω΄ν του Βελιγραδι΄ου επι΄ του θε΄µατος των αλβανω΄ν πολιτικω΄ν κρατου- µε΄νων του Κοσσυφοπεδι΄ου στις σερβικε΄ς φυλακε΄ς· αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει το παρο΄ν ψη΄φισµα στο Συµβου΄λιο, την Επιτροπη΄, τις κυβερνη΄- 13. σεις των κρατω΄ν µελω΄ν, τις αρχε΄ς της Σερβι΄ας και της Οµοσπονδιακη΄ς ∆ηµοκρατι΄ας της Γιουγκοσλαβι΄ας, τον εκπρο΄σωπο των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν στο Κοσσυφοπε΄διο, τον ΟΑΣΕ και τη ∆ιεθνη΄ Επιτροπη΄ του Ερυθρου΄ Σταυρου΄. 14. Ελευθερι΄α του τυ΄που στην Αγκο΄λα B5-0151, 0160, 0165, 0166 και 0178/2000 Ψη΄φισµα του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε την ελευθερι΄α του τυ΄που στην Αγκο΄λα Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, (cid:1) ε΄χοντας υπο΄ψη τις προηγου΄µενες δηλω΄σεις της Ευρωπαι¨κη΄ς Ένωσης για την Αγκο΄λα, (cid:1) υπενθυµι΄ζοντας τη ∆ιακη΄ρυξη του ΟΗΕ για τα Ανθρω΄πινα ∆ικαιω΄µατα και τη ∆ιακη΄ρυξη του ΟΗΕ για τους Προασπιστε΄ς των Ανθρωπι΄νων ∆ικαιωµα΄των, οι οποι΄ες εγκρι΄θηκαν απο΄ τη Γενικη΄ Συνε΄λευση των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν στις 9 ∆εκεµβρι΄ου 1998· Α. Β. Γ. ∆. λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι, απο΄ τον Ιανουα΄ριο του 1999, ει΄κοσι περι΄που δηµοσιογρα΄φοι, κυρι΄ως απο΄ τα ανε- ξα΄ρτητα µε΄σα ενηµε΄ρωσης, ε΄χουν φυλακισθει΄ και ανακριθει΄ για δη΄θεν συκοφαντι΄α και/η΄ δια΄πραξη εγκληµα΄των κατα΄ της ασφα΄λειας του κρα΄τους· λαµβα΄νοντας υπο΄ψη την επικει΄µενη δι΄κη του Rafael Marques de Morais &δηµοσιογρα΄φου και προασπιστη΄ των ανθρωπι΄νων δικαιωµα΄των(cid:1) για συκοφαντι΄α κατα΄ του Προε΄δρου Eduardo dos Santos, απο΄ κοινου΄ µε δυ΄ο α΄λλους δηµοσιογρα΄φους, τον Joaquim Manual Aguiar dos Santos και António José Freitas de Jesus Correia, που ε΄χουν κατηγορηθει΄ για συκοφαντι΄α σε α΄σχετες αλλα΄ παρο΄µοιες περιπτω΄σεις· αναστατωµε΄νο απο΄ τις παρατηρη΄σεις (cid:1)που ε΄γιναν στις 19 Ιανουαρι΄ου 2000 κατα΄ τη δια΄ρκεια κοινοβουλευ- τικη΄ς συζη΄τησης σχετικα΄ µε την ελευθερι΄α του τυ΄που και της ε΄κφρασης στην Αγκο΄λα(cid:1) του τε΄ως βουλευτη΄ του κο΄µµατος MPLA κ. Mendes de Carvalho, ο΄τι ο κ. Marques δεν θα επιζη΄σει α΄νω των 40 ετω΄ν εα΄ν συνεχι΄σει να καταφε΄ρεται γραπτω΄ς κατα΄ της κυβε΄ρνησης της Αγκο΄λα· εκτιµω΄ντας ο΄τι ε΄ως ση΄µερα οι ηγετικοι΄ θεσµικοι΄ φορει΄ς της Αγκο΄λα δεν ε΄χουν θεωρη΄σει ως πρε΄πον να απο- στασιοποιηθου΄ν απο΄ αυτε΄ς τις απαρα΄δεκτες παρατηρη΄σεις, οι οποι΄ες ισοδυναµου΄ν µε απειλη΄ της ζωη΄ς του κ. Marques καθω΄ς και µε σοβαρη΄ προσβολη΄ της ελευθερι΄ας του τυ΄που και της ε΄κφρασης στην Αγκο΄λα·