title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0237/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Alusten tarkastaminen.

eurovoc_concepts:
EC Directive
infringement procedure (EU)
law of the sea
maritime safety
maritime shipping
maritime surveillance
national implementing measure
prevention of pollution

text: C 330 E/108 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/120) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0237/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Alusten tarkastaminen Mit(cid:228) toimia on toteutettu sen varmistamiseksi, ett(cid:228) kaikki j(cid:228)senvaltiot noudattavat 19. kes(cid:228)kuuta annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY (1) 5 artiklan mukaisia velvoitteitaan ja varmistavat, ett(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 25 prosenttia niiden satamiin saapuvista aluksista tarkastetaan? Aiotaanko alusten rakenteellisten tarkastusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)t(cid:228) etenkin, jos alukset purjehtivat sellaisen valtion lipun alla, joka ei ole toistaiseksi hoitanut kunnolla kansainv(cid:228)lisi(cid:228) velvoitteitaan t(cid:228)ll(cid:228) alalla? (1) EYVL L 157, 7. 7. 1995, s. 1. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2000) Komissio seuraa j(cid:228)senvaltioiden alustarkastusten kehittymist(cid:228) kent(cid:228)ll(cid:228). Alusturvallisuutta, saastumisen ehk(cid:228)isemist(cid:228) ja alusten asumis- ja ty(cid:246)skentelyolosuhteita koskevien kansainv(cid:228)listen standardien soveltami- sesta yhteis(cid:246)n satamia k(cid:228)ytt(cid:228)viin ja j(cid:228)senmaiden laink(cid:228)ytt(cid:246)valtaan kuuluvilla vesill(cid:228) purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) 19. kes(cid:228)kuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY (1) 5 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 25 prosenttia yhteis(cid:246)n satamissa k(cid:228)yvist(cid:228) yksitt(cid:228)isist(cid:228) aluksista tarkastetaan satamassa. T(cid:228)m(cid:228)n vaatimuksen noudattamista voidaan arvioida vasta riitt(cid:228)v(cid:228)n ajan (v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n vuoden) kuluttua siit(cid:228), kun direktiivi on saatettu osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Direktiivin 95/21/EY saattaminen osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) on viiv(cid:228)stynyt, mink(cid:228) vuoksi my(cid:246)s t(cid:228)m(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisen vaatimuksen noudattamisen arviointi j(cid:228)senvaltioissa on viiv(cid:228)stynyt. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) kaikki j(cid:228)senvaltiot Italiaa lukuun ottamatta ovat saattaneet direktiivin 95/21/EY s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset osaksi omaa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on antanut asiassa Italialle tuomion 24. marraskuuta 1999. Samaa j(cid:228)senvaltiota vastaan on k(cid:228)ynnistetty my(cid:246)s toinen rikkomisesta johtuva menettely, koska se ei ole noudattanut tuomioistuimen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228). Komissio on havainnut, ett(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) yleisesti ottaen noudatetaan 25 prosentin vaatimusta. Komissio on todennut kuitenkin my(cid:246)s, ett(cid:228) er(cid:228)iss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa oltiin vuonna 1999 merkitt(cid:228)v(cid:228)n kaukana t(cid:228)m(cid:228)n 25 jos tilanne jatkuu ennallaan vuonna 2000, komissio prosentin vaatimuksen t(cid:228)ytt(cid:228)misest(cid:228). Sen vuoksi, aikoo k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) rikkomisesta johtuvat menettelyt niit(cid:228) j(cid:228)senvaltioita vastaan, joiden toimivaltaiset viran- omaiset eiv(cid:228)t suorita vuosittain sellaista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) tarkastuksia, joka vastaa ainakin 25 prosenttia niiden yksitt(cid:228)isten alusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228), jotka ovat k(cid:228)yneet sen satamissa yhden edustavan kalenterivuoden aikana, direktiivin 95/21/EY 5 artiklan mukaisesti. Komissio toteaa s(cid:228)ili(cid:246)alus Erikan onnettomuuden tuoneen esille sen, ett(cid:228) alusten valvontaa yhteis(cid:246)n satamissa on tehostettava. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi se on valmistellut (cid:246)ljys(cid:228)ili(cid:246)alusten turvallisuudesta tiedonanto- luonnoksen, jossa ehdotetaan muun muassa satamavaltion suorittamasta valvonnasta annetun direktiivin 95/21/EY muuttamista. Suunnitelluissa toimenpiteiss(cid:228) otetaan huomioon lippuvaltioiden suorituskyky sek(cid:228) se, ett(cid:228) alusten rakenteellisiin n(cid:228)k(cid:246)kohtiin on kiinnitett(cid:228)v(cid:228) enemm(cid:228)n huomiota. (1) EYVL L 157, 7. 7. 1995. (2000/C 330 E/121) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0243/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Piazza Vescovion ja Via Moriconen pys(cid:228)k(cid:246)intihallien rakentaminen Roomassa Rooman kaupunki on aloittanut kahden suuren maanalaisen pys(cid:228)k(cid:246)intihallin rakentamisen: Piazza Vesco- violle tulee 92-paikkainen ja Via Moriconelle noin 100-paikkainen halli. N(cid:228)iden rakennuskohteiden maa- alueet ovat maantieteellisesti ep(cid:228)vakaita, koska niill(cid:228) sijaitsee luolia, katakombeja, vanhoja putsolaanikai- vantoja ja maanalaisia vesiv(cid:228)yli(cid:228). Siten n(cid:228)m(cid:228) rakennusty(cid:246)t saattavat uhata alueen asukkaita ja monia rakennuksia. Lis(cid:228)ksi Piazza Vescovio on (cid:228)skett(cid:228)in restauroitu


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0266/00 esittäjä(t): Reino Paasilinna (PSE) komissiolle. Eurooppalaisten filateelisten postimerkkien tulevaisuus.

eurovoc_concepts:
EU policy
competence of the Member States
economic consequence
postal charges
postal service
privatisation
reduced price

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/205 David Byrnen komission puolesta antama vastaus (29. helmikuuta 2000) Komissio on saanut tiet(cid:228)(cid:228) el(cid:228)inten kohtelusta Eid-el-Kabir -juhlan aikana Ranskassa. Teurastamokapasitee- tin riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys joillakin Ranskan kaupunkialueilla n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olevan yksi syy havaintoihin, joita on tehty el(cid:228)inten kohtelusta kyseisen juhlan aikana. Olisi erotettava toisistaan ne ongelmat, joita syntyy teurastamokapasiteetin puutteesta, ja ne, jotka liittyv(cid:228)t el(cid:228)inten kohteluun kiinnipidon ja lopetuksen aikana. Komissio suhtautuisi my(cid:246)nteisesti siihen, ett(cid:228) Ranskan viranomaiset yritt(cid:228)isiv(cid:228)t l(cid:246)yt(cid:228)(cid:228) ratkaisun teurastamokapasiteetist(cid:228) aiheutuvaan ongelmaan. Toi- saalta ei voida my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n hyv(cid:228)ksy(cid:228) sellaista kohtelua, joka aiheuttaa el(cid:228)imille k(cid:228)rsimyst(cid:228) kiinnipidon ja teurastuksen aikana. J(cid:228)senvaltiot ovat vastuussa el(cid:228)inten teurastusta tai lopettamista koskevan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanosta el(cid:228)inten suojelusta teurastus- tai lopettamishetkell(cid:228) 22. joulukuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/119/EY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti. Komissio on ottanut yhteytt(cid:228) Ranskan viranomaisiin antaakseen niille tilaisuuden vastata niihin eri valituksiin, joita komissio on saanut el(cid:228)inten kohtelusta. Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet komis- siolle, ett(cid:228) yleisen j(cid:228)rjestyksen ja kansanterveyden vuoksi on katsottu tarpeelliseksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) teurastamojen ulkopuolella joitakin paikkoja nimenomaisesti kyseisen juhlan viett(cid:228)miseen. Ranskan viranomaiset ovat viime aikoina ryhtyneet joihinkin toimenpiteisiin saadakseen muslimien kulttuuriryhm(cid:228)t laajemmin mukaan asiaa koskeviin keskusteluihin, jotta tilannetta voitaisiin parantaa ja kohentaa el(cid:228)inten hyvinvointia ja hygieniaoloja. Ranskan viranomaiset ovat korostaneet, ett(cid:228) edistyminen asiassa edellytt(cid:228)(cid:228) osapuolten kuulemista ja yksimielisyytt(cid:228). Komissio tiedostaa t(cid:228)ysin, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) asiat ovat arkaluonteisia ja ett(cid:228) tietyill(cid:228) alueilla Ranskassa ne aiheuttavat vakavia ongelmia Ranskan viranomaisille. On kuitenkin my(cid:246)s huomattava, ett(cid:228) direktiivin 93/ 119/EY ja muun t(cid:228)rke(cid:228)n yhteis(cid:246)n terveyslains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n olennaisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten noudattamatta j(cid:228)tt(cid:228)minen rikkoo merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Komissio tarkastelee t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi asiaa uudelleen ja k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) mahdollisesti j(cid:228)senyysvelvoitteiden laiminly(cid:246)nti(cid:228) koskevan menettelyn EY:n perustamissopimuk- sen 226 artiklan (ent. 169 artiklan) mukaisesti. (2000/C 280 E/242) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0266/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Reino Paasilinna (PSE) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Eurooppalaisten filateelisten postimerkkien tulevaisuus Postimerkkien tuotanto ja hallussapito on yleens(cid:228) ollut valtiollisen postilaitoksen monopoli. Yleinen yhteiskunnallinen kehitys on kuitenkin johtanut my(cid:246)s valtiollisten postilaitosten yksityist(cid:228)miseen. Postimerkkien ker(cid:228)ilij(cid:246)ill(cid:228) on suuria postimerkkikokoelmia, joiden arvo perustuu merkkien harvinaisuu- teen, kuntoon ja kiinnostavuuteen. Arvokkaimmat postimerkit muodostavat t(cid:228)rke(cid:228)n sijoituskohteen. Postilaitoksia yksityistett(cid:228)ess(cid:228) valtiollisten postilaitosten yll(cid:228)pit(cid:228)m(cid:228)t vanhojen merkkien varastot ovat siirtym(cid:228)ss(cid:228) yksityisiin k(cid:228)siin. Postilaitosten hallussa olevien merkkien on t(cid:228)h(cid:228)n asti laskettu olevan ikuisesti markkinoilta pois. T(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa n(cid:228)m(cid:228) merkkivarastot muodostavat uhkan filatelialle, mik(cid:228)li tiedossa olevien merkkien lis(cid:228)ksi yksityist(cid:228)misen kautta markkinoille ilmestyy uusia kokoelmia vanhoista merkeist(cid:228), joiden arvo on periaatteessa sama kuin jo kansalaisten kokoelmissa ja markkinoilla olevien merkkien. T(cid:228)ten harvinaisten merkkien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ll(cid:228) ei olekaan en(cid:228)(cid:228) tunnettuja rajoja ja suuretkin omaisuudet voivat tuhoutua hetkess(cid:228) arvon romahtaessa. Tiedustelen komissiolta, mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai mihin toimiin komission voi ryhty(cid:228), jotta filatelian, postimerkkien ker(cid:228)ilyn ja siihen liittyv(cid:228)n sijoitustoiminnan edellytykset s(cid:228)ilyisiv(cid:228)t ja vahvistuisivat EU:n alueella? C 280 E/206 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2000) Postilaitosten hallussa t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) mahdollisesti olevat postimerkkikokoelmat ovat postin omaisuutta. Jos j(cid:228)senvaltio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) muuttaa valtiollisen postilaitoksen oikeudellista asemaa, sen on t(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa ratkais- tava, kuten muunkin omaisuutensa osalta, n(cid:228)iden kokoelmien kohtalo ottaen huomioon niiden markkinat. Omaisuusj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)minen j(cid:228)senvaltioissa eik(cid:228) my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n postimerkkien liikkeellelaskun j(cid:228)rjest(cid:228)- minen kuulu komission toimivaltaan. Komission asiana ei siis ole puuttua postimerkkikokoelmien tilanteeseen t(cid:228)llaisen oikeudellisen aseman muuttumisen yhteydess(cid:228). (2000/C 280 E/243) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0283/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (3. helmikuuta 2000) Aihe: Yleissopimus uhanalaisten lajien kansainv(cid:228)lisest(cid:228) kaupasta (cid:129) J(cid:228)ttil(cid:228)ishaiden luettelointi Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on ehdottanut, ett(cid:228) j(cid:228)ttil(cid:228)ishait olisi sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228) yleissopimuksen uhanalaisten lajien kansainv(cid:228)lisest(cid:228) kaupasta liitteen II sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n luetteloon. Aikooko komissio tehd(cid:228) luettelon muista j(cid:228)senvaltioista, 1. tukevansa j(cid:228)ttil(cid:228)ishaiden luettelointia? jotka ovat t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) ilmoittaneet Aikooko komissio tukea t(cid:228)llaista luettelointia huhtikuussa 2000 j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) seuraavassa osapuol- 2. ten v(cid:228)lisess(cid:228) konferenssissa? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) On olemassa hyv(cid:228)t kasviston uhanalaisten lajien kansainv(cid:228)list(cid:228) kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) Komission on kuitenkin viel(cid:228) otettava asiaan virallinen kanta. tieteelliset perusteet sille, ett(cid:228) j(cid:228)ttil(cid:228)ishai lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja liitteeseen II. J(cid:228)senvaltiot esitt(cid:228)v(cid:228)t n(cid:228)kemyksens(cid:228) neuvostossa, joka vahvistaa aikanaan komission ehdotuksen pohjalta yhteis(cid:246)n yhteisen kannan CITES-sopimuspuolten konferenssia varten. (2000/C 280 E/244) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0286/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Roomassa ilmestyv(cid:228)n Il Tempo-p(cid:228)iv(cid:228)lehden vaikeudet ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ja ammattij(cid:228)rjest(cid:246)jen esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n neuvottelupyynt(cid:246)(cid:246)n, Tunnetun Roomassa ilmestyv(cid:228)n Il Tempo-p(cid:228)iv(cid:228)lehden vaikeudet ovat hiljattain her(cid:228)tt(cid:228)neet laajaa keskuste- lua. Lehti ei ole ollut myynniss(cid:228) lehtikioskeissa moneen p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n protestina kustantajan toimille, joka on suhtautuu edelleen nuivasti jotta kustantajan uudistuspolitiikan vuoksi vaarantuneita ty(cid:246)paikkoja koskeva kysymys voitaisiin ratkaista. Kustantaja ei n(cid:228)yt(cid:228) aikovan noudattaa toimittajien ja painoty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ammattij(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa solmittuja sopimuksia ja ty(cid:246)sopimuksia. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi on esiintynyt monia omistussuhteisiin liittyvi(cid:228) ep(cid:228)selvyyksi(cid:228). Itse asiassa n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) silt(cid:228), ett(cid:228) huomattava osa varoista, joilla kyseinen kustantamo Bonifaci on hankkinut Editrice Romana -kustantamon olisi maksettu k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) Editrice Romana -kustantamon varoja eli sen yhti(cid:246)n varoja, jonka osakkeet ovat olleet kaupan kohteena


title: Statistik kurzgefaßt. Industrie, Handel und Dienstleistungen Nr. 2/2000. Prodcom Newsletter 1/2000.

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU production
EU statistics
Norway
access to EU information
database
dissemination of EU information


title: Verordening (EG) nr. 291/2000 van de Commissie van 7 februari 2000 tot wijziging van de representatieve prijzen en de aanvullende invoerrechten voor bepaalde producten uit de sector suiker

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar

formats: pdf print

text: L 33/10 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 2. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 291/2000 VAN DE COMMISSIE van 7 februari 2000 tot wĳziging van de representatieve prĳzen en de aanvullende invoerrechten voor bepaalde producten uit de sector suiker DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, (2) Gelet op Verordening (EG) nr. 2038/1999 van de Raad van 13 september 1999 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector suiker (1), Gelet op Verordening (EG) nr. 1423/95 van de Commissie van 23 juni 1995 tot vaststelling van de uitvoeringsbepalingen voor de invoer van producten uit de sector suiker, andere dan melasse (2), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 624/ 98 (3), en met name op artikel 1, lid 2, tweede alinea, en artikel 3, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: 1999 van de Commissie (4), Verordening (EG) nr. 72/2000 (5). laatstelĳk gewĳzigd bĳ Toepassing van de in Verordening (EG) nr. 1423/95 bedoelde voorschriften en bepalingen op de gegevens waarover de Commissie thans beschikt, leidt ertoe de momenteel geldende bedragen te wĳzigen en vast te stellen zoals vermeld in de bĳlage bĳ deze verordening, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De representatieve prĳzen en de aanvullende invoerrechten voor de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1423/95 bedoelde producten worden vastgesteld zoals aangegeven in de bĳlage. (1) De representatieve prĳzen en de aanvullende invoer- rechten voor witte suiker, ruwe suiker en bepaalde stropen zĳn vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 1441/ Deze verordening treedt in werking op 8 februari 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 7 februari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 252 van 25. 9. 1999, blz. 1. (2) PB L 141 van 24. 6. 1995, blz. 16. (3) PB L 85 van 20. 3. 1998, blz. 5. (4) PB L 166 van 1. 7. 1999, blz. 77. (5) PB L 10 van 14. 1. 2000, blz. 8. 8. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 33/11 bĳ de verordening van de Commissie van 7 februari 2000 tot wĳziging van de representatieve prĳzen en de bedragen van de aanvullende invoerrechten voor witte suiker, ruwe suiker en producten van GN-code 1702 90 99 BĲLAGE GN-code 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Representatieve prĳs per 100 kg netto van het betrokken product Aanvullend recht per 100 kg netto van het betrokken product (in EUR) 15,60 15,60 15,60 15,60 16,27 16,27 16,27 0,16 8,72 15,03 8,49 14,51 19,02 13,57 13,57 0,48 (1) Vaststelling voor de standaardkwaliteit als gedefinieerd in artikel 1 van de gewĳzigde Verordening (EEG) nr. 431/68 van de Raad (PB L 89 van 10. 4. 1968, blz. 3). (2) Vaststelling voor de standaardkwaliteit als gedefinieerd in artikel 1 van Verordening (EEG) nr. 793/72 van de Raad (PB L 94 van 21. 4. 1972, blz. 1). (3) Vaststelling per procent sacharose


title: 2000/192/EG: Besluit van de Commissie van 7 februari 2000 betreffende de sluiting van een overeenkomst tot wijziging van de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en Australië inzake de handel in wijn (kennisgeving geschied onder nummer C(2000) 224)

eurovoc_concepts:
Australia
agreement (EU)
trade agreement
trade promotion
wine

text: 7. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 60/23 COMMISSIE BESLUIT VAN DE COMMISSIE van 7 februari 2000 betreffende de sluiting van een overeenkomst tot wĳziging van de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en Australië inzake de handel in wĳn (kennisgeving geschied onder nummer C(2000) 224) (2000/192/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Besluit 94/184/EG van de Raad van 24 januari 1994 betreffende de sluiting en de ondertekening van de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en Australië inzake de handel in wĳn (1), inzonder- heid op artikel 3, Gelet op de te Brussel en Canberra op respectievelĳk 26 en 31 januari 1994 ondertekende Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en Australië inzake de handel in wĳn (2), Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) De Commissie heeft namens de Gemeenschap onderhandeld over een wĳziging van bovenvermelde overeenkomst om de voorlopige vergunning die is toegekend voor met kationenwisselaarhars behandelde Australische wĳnen, te verlengen tot en met 30 juni 2000. De in dit besluit vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor wĳn, BESLUIT: Artikel 1 De overeenkomst tot wĳziging van de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en Australië inzake de handel in wĳn wordt goedgekeurd namens de Gemeenschap. De tekst van de overeenkomst is bĳ dit besluit gevoegd. Dit besluit en de in artikel 1 bedoelde overeenkomst worden bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 2 Gedaan te Brussel, 7 februari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 86 van 31. 3. 1994, blz. 1. (2) PB L 86 van 31. 3. 1994, blz. 3


title: WRITTEN QUESTION E-0256/00 by Daniel Hannan (PPE-DE) to the Commission. European Union publicity material.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
promotion of the European idea
school textbook

text: 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/203 How does it propose to investigate the suspicion that money is being laundered in European banks, 2. especially in Switzerland, Liechtenstein, and Luxembourg, and enlighten the European public as to the facts of the matter? Does it know of any other cases of subsidy fraud and distortion of competition connected with 3. privatisation of State-owned businesses in the former GDR? If so, what further investigations does it intend to carry out? Have persons implicated in the German funding scandal attempted to influence political decisions of 4. the Commission or other EU bodies in favour of particular firms? 5. Will the Commission investigate whether money from the illicit accounts and other dubious channels was used for the CDU(cid:146)s European election campaigns in 1989, 1994, and 1999? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (23 February 2000) In the framework of its responsibilities for state aid control, pursuant to Articles 87 and 88 (ex Articles 92 and 93) of the EC Treaty, the Commission is currently investigating whether the cost of the construction of the Leuna 2000 refinery by Elf was artificially inflated. Elf could have received aid payments which go beyond the 35 % aid ceiling permitted in Eastern Germany. If this were to be the case, the Commission would request the reimbursement of part of the aid. As regards the investigation of possible fraud in relation to the granting of state aid, it should be noted that such investigations are the responsibility of the national authorities in Member States. The Commission will study with interest any conclusions such investigations may lead to in order to see whether it has to draw any consequences. However, it is only if the fraud is allegedly connected with the use of direct Community subsidies that the European antifraud office (OLAF) could intervene pursuant to Regulation (EC) No 1073/1999 of the Parliament and of the Council of 25 May 1999 concerning investigations conducted by the European antifraud office (OLAF) (1). (1) OJ L 136, 31. 5. 1999. (2000/C 280 E/239) WRITTEN QUESTION E-0256/00 by Daniel Hannan (PPE-DE) to the Commission (7 February 2000) Subject: European Union publicity material In the answer given by Commissioner Oreja to Written Question E-3488/98 (1) he indicated that it was Commission policy not to issue publications in the UK except upon request. The Commissioner also indicated that one million copies of the publication (cid:145)Euroquest(cid:146) were published, targeted at schools. Will the Commission indicate who requested so many copies? (1) OJ C 297, 15. 10. 1999, p. 75. Answer given by Mr Prodi on behalf of the Commission (3 March 2000) (cid:145)Euroquest(cid:146), an 18-page illustrated booklet and map suitable for 7 to 11-year-old school children (Key Stage 2), was written by British teachers and published in 1998 by the Commission(cid:146)s Representation in the United Kingdom. A copy is sent direct to the Honourable Member and to Parliament(cid:146)s Secretariat. C 280 E/204 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 The booklet was developed after repeated requests from teachers for simple factual material about the Community and its Member States, for teaching purposes and in line with national curriculum require- ments. In anticipation of demand, one million copies were printed. Since publication in June 1998, 460 000 copies of the booklet have been requested by primary school teachers, public libraries, local education authorities and European resource centres for schools in the United Kingdom. Orders continue to be received on a regular basis for several thousand copies a month. (2000/C 280 E/240) WRITTEN QUESTION E-0257/00 by Daniel Hannan (PPE-DE) to the Commission (7 February 2000) Subject: Intergovernmental Conference Can the Commission list those areas where it would like to see an extension of qualified majority voting at the next Intergovernmental Conference? Answer given by Mr Prodi on behalf of the Commission (23 February 2000) As it made clear in its Opinion adopted on 26 January 2000 (1), the Commission believes that, apart from cases where the Council decides by simple majority, decision-making by qualified majority should be the general rule in the Council, and insistence on unanimity the exception. In Annex 1 to the Opinion the Commission listed the provisions of the EC Treaty that might remain subject to unanimity on the grounds that serious and lasting reasons justify departing from the general rule. Annex 2 to the Opinion lists the provisions of the EC Treaty which would then be subject to qualified majority voting in the Council. (1) Adapting the institutions to make a success of enlargement. Commission Opinion in accordance with Article 48 of the Treaty on European Union on the calling of a Conference of Representatives of the Governments of the Member States to amend the Treaties (cid:129) COM(00) 34 final. (2000/C 280 E/241) WRITTEN QUESTION P-0261/00 by Mark Watts (PSE) to the Commission (2 February 2000) Subject: Slaughter of animals at Eid-el-Kabir Each year tens of thousands of sheep are religiously slaughtered outdoors in France at the Eid-el-Kabir festival. This is in breach of Council Directive 93/119/EC (1) on the protection of animals at the time of slaughter or killing, which specifically prohibits outdoor religious slaughter. Film footage supplied to the Commission by animal welfare organisation shows not only that the slaughter takes place outdoors but also that the sheep are often roughly and cruelly treated prior to slaughter. They are dragged by one front leg, carried upside down, carted in wheelbarrows and often have their front and back legs tied together. All this is in breach of Article 3 of Council Directive 93/119. What steps does the Commission propose to take to ensure that EU law is observed at this year(cid:146)s Eid-el-Kabir festival? Does the Commission intend to issue infringement proceedings against France under Article 226 in respect of its failure to enforce Council Directive 93/119 in its territory? (1) OJ L 340, 31. 12. 1993, p. 21


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0254/00 af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen. De enkelte kommissærers kabinet.

eurovoc_concepts:
European Commissioner
European civil service
wage cost

text: C 374 E/46 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/053) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0252/00 af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen (7. februar 2000) Om: Bibesk(cid:230)ftigelse Hvor mange af de ansatte i Kommissionen har en bibesk(cid:230)ftigelse, der i henhold til vedt(cid:230)gten kr(cid:230)ver godkendelse, og hvor mange fik p(cid:229)l(cid:230)g om at indstille eller afholde sig fra en bestemt besk(cid:230)ftigelse af denne art? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (24. marts 2000) Ifłlge artikel 12 i personalevedt(cid:230)gten m(cid:229) tjenestemanden ikke udłve nogen bibesk(cid:230)ftigelse, der ikke kan forenes med den v(cid:230)rdighed, hans stilling kr(cid:230)ver. Endvidere skal en tjenestemand, der łnsker at udłve en bibesk(cid:230)ftigelse mod eller uden vederlag, indhente ans(cid:230)ttelsesmyndighedens samtykke. Dette samtykke gives ikke, hvis besk(cid:230)ftigelsen eller hvervet kan f(cid:229) skadelig indflydelse p(cid:229) tjenestemandens uafh(cid:230)ngighed eller skade F(cid:230)llesskabernes arbejde. Antallet af bibesk(cid:230)ftigelser i de sidste fem (cid:229)r, som har kr(cid:230)vet samtykke, er 677. De har hovedsagelig vedrłrt undervisning p(cid:229) universiteter, indl(cid:230)g p(cid:229) konferencer og seminarer, deltagelse i arbejdet i besty- relsen for forskellige akademiske, administrative eller kunstneriske stiftelser, selskaber og andre organisati- oner, hvis aktiviteter ikke er i modstrid med Kommissionens eller F(cid:230)llesskabernes interesser. Ved fire lejligheder blev der ikke givet samtykke til anmodninger om udłvelse af bibesk(cid:230)ftigelse. (2000/C 374 E/054) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0254/00 af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen (7. februar 2000) Om: De enkelte kommiss(cid:230)rers kabinet Vil Kommissionen opstille en liste over medlemmerne af de enkelte kommiss(cid:230)rers kabinet? Hvad er den samlede lłnudgift pr. kabinet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (16. marts 2000) Listen over alle medlemmer af Kommissionens kabinetter vil blive sendt direkte til det (cid:230)rede medlem og til Europa-Parlamentets generalsekretariat. Den kan findes i allerede offentliggjorte dokumenter. 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/47 De samlede m(cid:229)nedlige lłnudgifter for de enkelte kabinetter fremg(cid:229)r af nedenst(cid:229)ende liste. Formand Romano Prodi N(cid:230)stformand Neil Kinnock N(cid:230)stformand Loyola de Palacio Kommiss(cid:230)r Mario Monti Kommiss(cid:230)r Franz Fischler Kommiss(cid:230)r Erkki Liikanen Kommiss(cid:230)r Frederik Bolkestein Kommiss(cid:230)r Philippe Busquin Kommiss(cid:230)r Pedro Solbes Mira Kommiss(cid:230)r Poul Nielson Kommiss(cid:230)r G(cid:252)nter Verheugen Kommiss(cid:230)r Christopher Patten Kommiss(cid:230)r Pascal Lamy Kommiss(cid:230)r David Byrne Kommiss(cid:230)r Michel Barnier Kommiss(cid:230)r Viviane Reding Kommiss(cid:230)r Michaele Schreyer Kommiss(cid:230)r Margot Wallstr(cid:246)m Kommiss(cid:230)r Antonio Vitorino Kommiss(cid:230)r Anna Diamantopoulou (i EUR) 153 788 84 227 79 279 65 331 83 968 69 545 76 567 73 153 80 744 79 906 78 027 75 578 72 674 77 868 91 579 73 895 85 659 74 982 85 047 79 741 De anfłrte belłb repr(cid:230)senterer nettolłnningerne for de tjenestem(cid:230)nd i lłnklasse A, B, C og D og for de łvrige ansatte, der er tilknyttet kabinetterne. Nettolłnnen best(cid:229)r af grundlłnnen, som afh(cid:230)nger af grad og anciennitet, af eventuelle uddannelses- og familietill(cid:230)g, som udbetales til de tjenestem(cid:230)nd, der som forsłrgere er berettigede hertil, af udlandstill(cid:230)g, hvor dette er relevant, samt af det faste kabinetstill(cid:230)g for C-tjenestem(cid:230)nd. Ved nettolłnnen er der ogs(cid:229) taget hensyn til de belłb, tjenestem(cid:230)ndene skal betale, s(cid:229)som bidrag til den sociale sikringsordning, EU-skat og s(cid:230)rlig kriseafgift. (2000/C 374 E/055) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0260/00 af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen (7. februar 2000) Om: Imłdeg(cid:229)else af alkoholindtagelse blandt piloter i den civile luftfart 1. Har Kommissionen kendskab til den episode i Schiphol lufthavnen i Nederlandene den 15. januar 2000, hvor en pilot fra Royal Air Maroc (cid:129) som var p(cid:229) vej til Tanger med 125 passagerer (cid:129) i sidste łjeblik blev holdt tilbage og ved kontrollen viste sig at have en alkoholpromille p(cid:229) 2,2 i blodet, mens 0,2 promille (under Øt glas) błr resultere i en błde og et midlertidigt flyveforbud og 0,6 promille endog inddragelse af flyvercertifikatet? Har Kommissionen kendskab til artiklerne »Piloten geregeld controleren op alcoholgebruik« og januar 2000 stod at l(cid:230)se i de 2. »Brevet dronken vlieger ten onrechte niet ingetrokken«, der den 17. nederlandske aviser »de Volkskrant« og »Trouw«? Kan Kommissionen oplyse, hvor ofte s(cid:229)danne episoder har fundet sted de sidste fem (cid:229)r med fly p(cid:229) et 3. tidspunkt, hvor de har anflłjet lufthavne i Den Europ(cid:230)iske Unions medlemsstater? Er Kommissionen enig i, at det er uacceptabelt, at s(cid:229)danne episoder stadig v(cid:230)k kan finde sted i 4. lufthavne i EU? 5. Kan Kommissionen oplyse, om der i łjeblikket allerede findes fyldestgłrende bestemmelser om kontrol med flypersonales alkoholindtagelse, og hvordan efterlevelsen af disse bestemmelser er organiseret p(cid:229) en effektiv m(cid:229)de?


title: PERGUNTA ESCRITA E-0254/00 apresentada por Daniel Hannan (PPE-DE) à Comissão. Gabinetes dos Comissários.

text: C 374 E/46 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/053) PERGUNTA ESCRITA E-0252/00 apresentada por Daniel Hannan (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (7 de Fevereiro de 2000) Objecto: Actividades externas Quantos funcionÆrios da Comissªo exercem actividades externas que, de acordo com o Estatuto dos FuncionÆrios, necessitariam de aprova(cid:231)ªo, e quantos receberam instru(cid:231)ıes para cessar tais actividades espec(cid:237)ficas ou para se abster do seu exerc(cid:237)cio? Resposta dada por Neil Kinnock em nome da Comissªo (24 de Mar(cid:231)o de 2000) O artigo 12o do Estatuto dos FuncionÆrios estipula que o funcionÆrio deve abster-se de quaisquer actos e de exprimir publicamente opiniıes que possam lesar a dignidade do seu cargo. AlØm disso, se o funcionÆrio se propuser exercer qualquer actividade externa, remunerada ou nªo, ou exercer fun(cid:231)ıes estranhas (cid:224)s Comunidades, deve, para o efeito, solicitar autoriza(cid:231)ªo (cid:224) entidade competente para proceder a nomea(cid:231)ıes. Tal autoriza(cid:231)ªo serÆ recusada se a actividade ou as fun(cid:231)ıes forem de natureza a perturbar a independŒncia do funcionÆrio ou a prejudicar a actividade das Comunidades. O nœmero de actividades externas para que foi solicitada autoriza(cid:231)ªo nos cinco œltimos anos Ø de 677. Relacionaram-se, principalmente, com actividades de ensino em Universidades, participa(cid:231)ªo em congressos e seminÆrios, participa(cid:231)ªo em diferentes tipos de comissıes de funda(cid:231)ıes acadØmicas, administrativas ou art(cid:237)sticas, sociedades e outras organiza(cid:231)ıes, cujas actividades nªo estªo em conflito com os interesses da Comissªo ou das Comunidades. Houve quatro ocasiıes em que a autoriza(cid:231)ªo de participa(cid:231)ªo em actividades externas foi solicitada e a autoriza(cid:231)ªo foi recusada. (2000/C 374 E/054) PERGUNTA ESCRITA E-0254/00 apresentada por Daniel Hannan (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (7 de Fevereiro de 2000) Objecto: Gabinetes dos ComissÆrios Podem os comissÆrios apresentar uma lista dos membros dos seus gabinetes? Qual Ø a soma total de salÆrios para cada gabinete? Resposta dada por Neil Kinnock em nome da Comissªo (16 de Mar(cid:231)o de 2000) Foi enviada directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento uma lista de todos os membros dos gabinetes da Comissªo. Essa lista encontra-se, aliÆs, dispon(cid:237)vel em documentos publicados. 28. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374 E/47 Os totais mensais dos vencimentos dos gabinetes sªo os seguintes: Presidente Prodi Vice-presidente Kinnock Vice-presidente Loyola de Palacio ComissÆrio Monti ComissÆrio Fischler ComissÆrio Liikanen ComissÆrio Bolkestein ComissÆrio Busquin ComissÆrio Solbes Mira ComissÆrio Nielson ComissÆrio Verheugen ComissÆrio Patten ComissÆrio Lamy ComissÆrio Byrne ComissÆrio Barnier ComissÆria Reding ComissÆria Schreyer ComissÆria Wallstr(cid:246)m ComissÆrio Vitorino ComissÆria Diamantopoulou (em euros) 153 788 84 227 79 279 65 331 83 968 69 545 76 567 73 153 80 744 79 906 78 027 75 578 72 674 77 868 91 579 73 895 85 659 74 982 85 047 79 741 Estes montantes correspondem aos vencimentos l(cid:237)quidos de funcionÆrios dos graus A, B, C e D e de outros agentes adstritos aos gabinetes. O vencimento Ø composto do vencimento-base devido em fun(cid:231)ªo dos vÆrios graus e idades, abonos de lar, por filho a cargo e escolar devidos aos funcionÆrios que a eles tŒm direito por terem a seu cargo fam(cid:237)lia dependente, subs(cid:237)dio de expatria(cid:231)ªo, se for caso disso, e o subs(cid:237)dio fixo a que tŒm direito os funcionÆrios da categoria C. O vencimento l(cid:237)quido corresponde ao montante a pagar ao funcionÆrio depois de deduzidos a contribui(cid:231)ªo para o regime de seguran(cid:231)a social, o imposto comunitÆrio e a contribui(cid:231)ªo temporÆria. (2000/C 374 E/055) PERGUNTA ESCRITA E-0260/00 apresentada por Erik Meijer (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (7 de Fevereiro de 2000) Objecto: Combate ao alcoolismo entre os pilotos da avia(cid:231)ªo civil 1. A Comissªo teve conhecimento do incidente ocorrido no aeroporto de Schiphol (Pa(cid:237)ses Baixos) em 15 de Janeiro de 2000, quando um piloto da Royal Air Maroc (cid:129) que se preparava para partir para Tanger com 125 passageiros a bordo (cid:129) foi interceptado no œltimo momento e submetido a um controlo que revelou uma taxa de alcoolØmia de 2,2 %, sabendo-se que uma taxa de 0,2 % (menos de um copo) implica uma multa e uma proibi(cid:231)ªo temporÆria de voar e que uma taxa de 0,6 % implica a anula(cid:231)ªo do brevet? 2. A Comissªo teve conhecimento dos artigos «Controlar regularmente o alcoolismo entre os pilotos» e «Brevet de piloto embriagado nªo foi anulado injustamente» publicados em 17 de Janeiro de 2000 nos jornais holandeses de Volkskrant e Trouw respectivamente? A Comissªo pode indicar quantos incidentes deste tipo ocorreram nos œltimos cinco anos nos aviıes 3. que fizeram escala nos aeroportos dos Estados-membros da UE? A Comissªo concorda que Ø inaceitÆvel que continuem a ser poss(cid:237)veis incidentes deste tipo nos 4. aeroportos europeus? 5. A Comissªo pode indicar se actualmente jÆ existem, no territ(cid:243)rio da UE, disposi(cid:231)ıes suficientes relativamente ao controlo do consumo de Ælcool pelas tripula(cid:231)ıes e como se organiza de forma eficaz o respeito dessas disposi(cid:231)ıes?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0257/00 från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen. Regeringskonferensen.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
majority voting
revision of the Treaty (EU)

text: C 280 E/204 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 H(cid:228)ftet skrevs efter det att l(cid:228)rare upprepade g(cid:229)nger fr(cid:229)gat efter ett enkelt faktamaterial om gemenskapen och dess medlemsstater som kan anv(cid:228)ndas i undervisningen och som f(cid:246)ljer den nationella l(cid:228)roplanen. Enligt den ber(cid:228)knade efterfr(cid:229)gan trycktes en miljon exemplar. Sedan h(cid:228)ftet kom ut i juni 1998 har 460 000 exemplar best(cid:228)llts av l(cid:229)g- och mellanstadiel(cid:228)rare, offentliga bibliotek, lokala skolmyndigheter och euro- peiska resurscentrum f(cid:246)r skolor i F(cid:246)renade kungariket. Varje m(cid:229)nad kommer regelbundet nya best(cid:228)llningar p(cid:229) flera tusen exemplar. (2000/C 280 E/240) SKRIFTLIG FR¯GA E-0257/00 fr(cid:229)n Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen (7 februari 2000) ˜mne: Regeringskonferensen Kan kommissionen ange de omr(cid:229)den d(cid:228)r den i h(cid:246)gre grad vill se beslut med kvalificerad majoritet vid n(cid:228)sta regeringskonferens? Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (23 februari 2000) S(cid:229)som framg(cid:229)r av yttrandet av den 26 januari 2000 (1) anser kommissionen att beslutsfattande med kvalificerad majoritet i r(cid:229)det, ut(cid:246)ver de fall d(cid:228)r enkel majoritet r(cid:228)cker, b(cid:246)r bli huvudregeln och enh(cid:228)llighet undantagsregeln. I bilaga 1 till yttrandet (cid:229)terfinns alla de best(cid:228)mmelser i EG-f(cid:246)rdraget d(cid:228)r enh(cid:228)llighet fortfarande skulle kr(cid:228)vas d(cid:228)rf(cid:246)r att det finns allvarliga och varaktiga sk(cid:228)l f(cid:246)r att avvika fr(cid:229)n huvudregeln. I bilaga 2 (cid:229)terfinns de best(cid:228)mmelser skulle kr(cid:228)va beslutsfattande med kvalificerad majoritet i r(cid:229)det. i EG-f(cid:246)rdraget som endast (1) Institutionella reformer (cid:129) en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r utvidgningen, Kommissionens yttrande enligt artikel 48 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen om sammankallandet av en konferens med f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaternas regeringar i syfte att (cid:228)ndra f(cid:246)rdragen, KOM(2000) 34 slutlig. (2000/C 280 E/241) SKRIFTLIG FR¯GA P-0261/00 fr(cid:229)n Mark Watts (PSE) till kommissionen (2 februari 2000) ˜mne: Slakt av djur under Eid-el-Kabir-festivalen Under Eid-el-Kabir-festivalen i Frankrike slaktar man (cid:229)rligen s(cid:229)som en religi(cid:246)s ritual tiotusentals f(cid:229)r, och slakten (cid:228)ger rum utomhus. Detta utg(cid:246)r en (cid:246)vertr(cid:228)delse av r(cid:229)dets direktiv 93/119/EG ( (1) om skydd av djur vid tidpunkten f(cid:246)r slakt eller avlivning, i vilket slakt som sker av religi(cid:246)sa sk(cid:228)l och som utf(cid:246)rs utomhus uttryckligen f(cid:246)rbjuds. Filmmaterial som kommissionen mottagit fr(cid:229)n djurskyddsorganisationer visar att slakten inte endast sker utomhus, utan att f(cid:229)ren dessf(cid:246)rinnan ofta uts(cid:228)tts f(cid:246)r en h(cid:229)rdh(cid:228)nt och grym behandling. Man sl(cid:228)par djuren i ett framben, b(cid:228)r dem upp och ner, forslar dem i skottk(cid:228)rror och ofta binder man ihop deras fram- och bakben. Allt detta strider mot r(cid:229)dets direktiv 93/119/EG. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar kommissionen vidta f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att man i (cid:229)r skall efterleva gemenskapslag- stiftningen under Eid-el-Kabir-festivalen? ˜mnar kommissionen v(cid:228)cka talan om f(cid:246)rdragsbrott mot Frank- rike i enlighet med artikel 226 i f(cid:246)rdraget p(cid:229) grund av att landet inte genomf(cid:246)r r(cid:229)dets direktiv 93/119/EG p(cid:229) sitt territorium? (1) EGT L 340, 31. 12. 1993, s. 21


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0253/00 af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen. Bestemmelser.

eurovoc_concepts:
EU act
EU statistics

text: C 303 E/166 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Eftersom denne uretf(cid:230)rdige behandling kommer de gr(cid:230)ske tobaksproducenter til skade, hvorimod f(cid:230)lles- skabsbudgettet p(cid:229) grund af denne bestemmelse i alt for perioden 1993-98 opn(cid:229)ede en vinding p(cid:229) ca. 28,5 mio. ECU, vil jeg gerne vide: Har Kommissionen til hensigt at r(cid:229)de bod p(cid:229) denne uretf(cid:230)rdige behandling, som sortsgruppen Kaba (cid:129) Kulak Classic har v(cid:230)ret udsat for siden 1993, og vil den forłge pr(cid:230)mien til denne gruppe med 15 % uden en tilsvarende kvotereduktion? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. marts 2000) I bilaget til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2075/92 af 30. r(cid:229)tobak (1) er sortsgruppen Kaba Koulak Classic klasseret i gruppe VIII. juni 1992 om en f(cid:230)lles markedsordning for Pr(cid:230)miebelłbet for denne sortsgruppe er fastlagt i R(cid:229)dets forordning(EF) nr. 660/1999 af 22. marts 1999 om (cid:230)ndring af forordning(E(cid:216)F) nr. 2075/92 og om fasts(cid:230)ttelse af pr(cid:230)mier og garantit(cid:230)rskler for tobak i blade pr. sortsgruppe og pr. medlemsstat for 1999-, 2000- og 2001-hłsten (2). Denne forordning sikrer en retf(cid:230)rdig ligev(cid:230)gt mellem garantit(cid:230)rsklerne og pr(cid:230)mierne for de forskellige sortsgrupper. Kommissionen kan dog oplyse det (cid:230)rede medlem om, at den fłr den 1. april 2002 skal forel(cid:230)gge en rapport for Parlamentet og R(cid:229)det om, hvorledes den f(cid:230)lles markedsordning for r(cid:229)tobak fungerer, og at man i den forbindelse vil se n(cid:230)rmere p(cid:229) sortsgruppen Kaba Koulak Classic. (1) EFT L 215 af 30. 7. 1992. (2) EFT L 83 af 27. 3. 1999. (2000/C 303 E/186) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0253/00 af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen (7. februar 2000) Om: Bestemmelser Hvor mange bestemmelser blev der ialt efter Kommissionens skłn vedtaget i 1998, fordelt over a) Kommissionens direktiver, b) Kommissionens beslutninger, c) R(cid:229)dets direktiver, d) direktiver fra R(cid:229)det og Europa-Parlamentet, e) instrumenter, der ikke er offentliggjort i EFT, og f) rutinem(cid:230)ssige forvaltnings- instrumenter med begr(cid:230)nset gyldighedsperiode? Hvilke afvigelser er der i forhold til tidligere (cid:229)r og de seneste skłn for 1999? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Romano Prodi (3. marts 2000) Oplysninger om antallet af forordninger, direktiver og beslutninger, som er vedtaget af henholdsvis Parlamentet og R(cid:229)det eller af R(cid:229)det alene eller af Kommissionen fra 1995 til 1999, med undtagelse af lłbende forvaltningsakter med begr(cid:230)nset gyldighedsperiode, sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og Parlamentets generalsekretariat. Disse oplysninger stammer fra det interinstitutionelle dokumentations- system Celex. De har desuden siden 1997 figureret i den almindelige beretning om Den Europ(cid:230)iske Unions virksomhed (tabel nr. 28 (1997 og 1998) og nr. 29 (1999)). For at głre det muligt at fłlge udviklingen i antallet af g(cid:230)ldende retsakter er antallet af oph(cid:230)vede eller udlłbne retsakter i det forgangne (cid:229)r ligeledes angivet. Lłbende forvaltningsakter med begr(cid:230)nset gyldighedsperiode (fra nogle f(cid:229) dage til nogle f(cid:229) m(cid:229)neder), som offentliggłres i EFT (L-udgaven) og er trykt med magre typer, er alle kommissionsforordninger og vedrłrer for de flestes vedkommende landbrugspolitikken. Der er tale fłlgende antal (kilde: fłrn(cid:230)vnte Celex): 1831 i 1999, 1809 i 1998, 1603 i 1997, 1402 i 1996 og 1877 i 1995. 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/167 De af institutionernes akter, der ikke offentliggłres i EFT, har ikke lovgivningsm(cid:230)ssig karakter. De udgłr i łvrigt en meget lidt homogen gruppe (de omfatter f. eks. b(cid:229)de ydelse af finansiel stłtte til medlemsstaterne, korporationer eller virksomheder og afgłrelser om udn(cid:230)vnelse af tjenestem(cid:230)nd og anvendelse af persona- levedt(cid:230)gten), og en samlet opgłrelse heraf ville ikke have nogen betydning. (2000/C 303 E/187) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0263/00 af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til R(cid:229)det (8. februar 2000) Om: Det portugisiske formandskabs hovedm(cid:229)ls(cid:230)tninger p(cid:229) uddannelsesomr(cid:229)det Kan R(cid:229)det efter offentliggłrelsen af det portugisiske formandskabs program pr(cid:230)cisere, hvad der skal forst(cid:229)s ved det erkl(cid:230)rede m(cid:229)l at udvikle ideen om en europ(cid:230)isk dimension i uddannelsen? Kan R(cid:229)det fuldt ud redegłre for, hvordan det foresl(cid:229)r dette m(cid:229)l virkeliggjort og n(cid:230)rmere bestemt den rolle, som det har tilt(cid:230)nkt b(cid:229)de Kommissionen og de enkelte medlemsstaters regeringer? Svar (13. april 2000) Det portugisiske formandskab har i sit program angivet, at det vil »undersłge begrebet europ(cid:230)isk dimension p(cid:229) uddannelsesomr(cid:229)det, dels ved at udveksle god uddannelsespraksis og dels ved at analysere forslag fra Kommissionen«. F(cid:230)llesskabets nuv(cid:230)rende programmer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse (anden fase af Socrates og Leonardo) er hjłrnestenen i arbejdet med at fremme den europ(cid:230)iske dimension p(cid:229) uddannelsesom- r(cid:229)det, og ministerkonferencen den 17. -18. marts i Lissabon, hvor den nye generation af programmer skal igangs(cid:230)ttes, vil understrege disses betydning for mobilitet og samarbejde inden for EU (og ogs(cid:229) i de associerede lande) med sigte p(cid:229) unionsborgerskabet og en f(cid:230)lles holdning til f(cid:230)lles problemer. Formand- skabet tilrettel(cid:230)gger s(cid:229)ledes ogs(cid:229) en r(cid:230)kke konferencer om en vifte af uddannelses- og erhvervsuddannel- sesemner lige fra udvikling af l(cid:230)seplaner til livslang uddannelse, som alle har et stort indhold af europ(cid:230)isk dimension, og hvori den enkelte medlemsstat har en vigtig rolle at spille, nemlig i forbindelse med udveksling af god praksis. P(cid:229) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds ekstraordin(cid:230)re młde om besk(cid:230)ftigelse (den 22. -23. marts i Lissabon) agter formandskabet at głre opm(cid:230)rksom p(cid:229) uddannelsens og erhvervsuddannelsens rolle, som det fremg(cid:229)r af dets forberedende dokument »Besk(cid:230)ftigelse, łkonomiske reformer og social samhłrighed (cid:129) p(cid:229) vej mod et Europa pr(cid:230)get af innovation og viden« (1), som omhandler ikke blot uddannelsens bidrag til besk(cid:230)ftigel- sespolitikken, men ogs(cid:229) muligheden for at fastl(cid:230)gge en »europ(cid:230)isk pagt om grundl(cid:230)ggende kompetence«. Foruden ovenst(cid:229)ende overvejelser minder formandskabet om, at meget af R(cid:229)dets (cid:129) og Parlamentets (cid:129) nuv(cid:230)rende arbejde i hłj grad tager sigte p(cid:229) at fremme den europ(cid:230)iske dimension p(cid:229) uddannelsesomr(cid:229)det, som f. eks. forslaget om Det Europ(cid:230)iske Sprog(cid:229)r 2001 og forslagene til henstillinger vedrłrende mobilitet og kvalitetsevaluering i skolerne. Formandskabet vil ogs(cid:229) gerne p(cid:229)pege, at dets program er helt p(cid:229) linje med og viderefłrer det arbejde, der blev p(cid:229)begyndt under det finske formandskab, idet det prioriterer uddannelse og besk(cid:230)ftigelse, kvalitet i uddannelse og erhvervsuddannelse og fremme af mobilitet, der er udpeget som prioriterede emner i R(cid:229)dets resolution af 17. december 1999 (2) om udvikling af nye arbejdsmetoder for europ(cid:230)isk samarbejde inden for uddannelse og erhvervsuddannelse »Ind i det nye (cid:229)rtusind«


title: PREGUNTA ESCRITA E-0272/00 de Paulo Casaca (PSE) a la Comisión. Fundamento jurídico de las PPA (Paridades del Poder Adquisitivo).

eurovoc_concepts:
legal basis
purchasing power parity

text: 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/113 (2000/C 330 E/126) PREGUNTA ESCRITA E-0272/00 de Paulo Casaca (PSE) a la Comisi(cid:243)n (7 de febrero de 2000) Asunto: Fundamento jur(cid:237)dico de las PPA (Paridades del Poder Adquisitivo) La Comisi(cid:243)n Europea considera en los dos primeros pÆrrafos de su respuesta a la pregunta E-2218/99 (1) que el uso de las PPA en la normativa comunitaria se basa en dichos textos, es decir, en la propia normativa comunitaria. De ello se deduce que, mientras que para la Comisi(cid:243)n Europea la credibilidad de las PPA viene apoyada por su uso en la normativa comunitaria, la normativa comunitaria recurre a las PPA debido a su credibilidad. ¿No considera la Comisi(cid:243)n que este razonamiento resulta tautol(cid:243)gico y es un c(cid:237)rculo vicioso? (1) DO C 219 E de 1. 8. 2000, p. 124. Respuesta de la Sr. Solbes Mira en nombre de la Comisi(cid:243)n (30 de marzo de 2000) El razonamiento seguido en los dos primeros pÆrrafos de la respuesta a la pregunta escrita E-2218/99 (1) formulada por Su Seæor(cid:237)a no pretend(cid:237)a ser ni tautol(cid:243)gico ni un c(cid:237)rculo vicioso, sino que tiene un carÆcter doble y explicativo. En primer lugar, se deseaba hacer referencia al acuerdo pol(cid:237)tico del Consejo Europeo de Berl(cid:237)n (24 y 25 de marzo de 1999) y al dictamen conforme del Parlamento (6 de mayo de 1999), tras lo cual el 21 de junio de 1999 el Consejo procedi(cid:243) a adoptar formalmente los nuevos Reglamentos de los Fondos Estructurales para el per(cid:237)odo 2000-2006, entre ellos el Reglamento (CE) no 1260/1999 del Consejo, de 21 de junio de 1999, por el que se establecen las disposiciones generales sobre los Fondos Estructurales (2) y que establece en su art(cid:237)culo 3 que «serÆn regiones del objetivo no 1 las correspondientes al nivel II de la nomenclatura de unidades territoriales estad(cid:237)sticas (NUTS 2) cuyo producto interior bruto (PIB) per cÆpita, medido en estÆndar de poder adquisitivo y calculado a partir de los datos comunitarios de los tres œltimos aæos disponibles el 26 de marzo de 1999 sea inferior al 75 % de la media comunitaria». El Reglamento (CE) no 1267/1999 del Consejo, de 21 de junio de 1999, por el que se crea un instrumento de pol(cid:237)tica estructural de preadhesi(cid:243)n (ISPA) (2) establece en su art(cid:237)culo 4 que «la Comisi(cid:243)n procederÆ. a una asignaci(cid:243)n indicativa entre los distintos pa(cid:237)ses beneficiarios del total de la ayuda comunitaria del ISPA, sobre la base de criterios relativos a la poblaci(cid:243)n, el PIB per cÆpita expresado en paridades de poder adquisitivo y la superficie». As(cid:237) pues, la utilizaci(cid:243)n y la utilidad de la paridad de poder adquisitivo (PPA) han sido puestas de relieve tanto por el Consejo como por el Parlamento, aparte de que existe una base jur(cid:237)dica para la elaboraci(cid:243)n de las PPA. En segundo lugar, se deseaba destacar que las PPA son empleadas, desde hace ya muchos aæos, por instituciones internacionales (Banco Mundial, Fondo Monetario Internacional (FMI), Organizaci(cid:243)n de las Naciones Unidas (ONU), Organizaci(cid:243)n de Cooperaci(cid:243)n y Desarrollo Econ(cid:243)mico (OCDE)), administraciones pœblicas, universidades, institutos de investigaci(cid:243)n, empresas pœblicas y privadas, bancos, medios de comunicaci(cid:243)n y particulares. (1) DO C 219 E de 1. 8. 2000, p. 124. (2) DO L 161 de 26. 6. 1999


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0273/00 υποβολή: Paulo Casaca (PSE) προς την Επιτροπή. Θεωρητική βάση των δεδομένων της ΙΑΔ της Εurostat.

eurovoc_concepts:
Eurostat
comparative study
econometrics
euro area
gross domestic product
purchasing power parity
statistical method

text: C 330 E/114 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/127) GRAPTH ERVTHSH E-0273/00 ypobolh·: Paulo Casaca (PSE) prow thn Epitroph· (7 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Θεωρητικη΄ βα΄ση των δεδοµε΄νων της ΙΑ∆ της Εurostat Η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄, στην απα΄ντηση΄ της Ε-2218/99 (1) υποστηρι΄ζει ο΄τι η χρησιµοποι΄ηση της ΙΑ∆ στις κοινοτικε΄ς ρυθµι΄σεις για χω΄ρες που συµµετε΄χουν στο ευρω΄ αποτελει΄ πρακτικη΄ «απολυ΄τως ορθη΄» που αντανακλα΄ «τις τρε΄χουσες πρακτικε΄ς». Θα µπορου΄σε α΄ραγε η Επιτροπη΄ να παραθε΄σει ε΄στω και µι΄α αναφορα΄ της θεωρητικη΄ς οικονοµι΄ας η οποι΄α θα µπορου΄σε να αιτιολογη΄σει την πρακτικη΄ της χρησιµοποι΄ησης της ΙΑ∆ για τη συ΄γκριση των τιµω΄ν του ΑΕΠ των χωρω΄ν που χρησιµοποιου΄ν το ι΄διο νο΄µισµα; (1) ΕΕ C 219 E της 1. 8. 2000, σελ. 124. Apa·nthsh toy k. Solbes Mira ej ono·matow thw Epitroph·w (30 Marti·oy 2000) Οι διεθνει΄ς συγκρι΄σεις του ακαθα΄ριστου εγχωρι΄ου προι¤ο΄ντος (ΑΕγχΠ) σε πραγµατικου΄ς ο΄ρους ει΄ναι δυνατε΄ς µο΄νο εα΄ν πληρου΄νται τρεις πρου¤ποθε΄σεις: ι΄διος ορισµο΄ς του ΑΕγχΠ, ι΄δια νοµισµατικη΄ µονα΄δα στην οποι΄α εκφρα΄ζεται το ΑΕγχΠ και ι΄διο επι΄πεδο τιµω΄ν στο οποι΄ο εκτιµα΄ται το ΑΕγχΠ. Οι εκτιµη΄σεις του ΑΕγχΠ, το΄σο στα κρα΄τη µε΄λη ο΄σο και σε ο΄λες τις χω΄ρες του κο΄σµου, πληρου΄ν γενικα΄ την πρω΄τη πρου¤πο΄θεση, αλλα΄ δεν πληρου΄ν τις δυ΄ο επο΄µενες γιατι΄ εκφρα΄ζονται σε εθνικο΄ νο΄µισµα και εκτιµω΄νται στις τιµε΄ς της χω΄ρας. Οι δυ΄ο τελευται΄ες πρου¤ποθε΄σεις πληρου΄νται µε τη χρησιµοποι΄ηση των ισοτιµιω΄ν αγοραστικη΄ς δυ΄ναµης (ΙΑ∆). Εποµε΄νως, ο΄ταν δυ΄ο κρα΄τη µε΄λη ε΄χουν το ι΄διο εθνικο΄ νο΄µισµα, η΄ ο΄ταν το νο΄µισµα αυτο΄ ε΄χει µια σταθερη΄ και α΄υλη ισοτιµι΄α µε α΄λλο νο΄µισµα, εξακολουθει΄ να ενδει΄κνυται η χρησιµοποι΄ηση των ΙΑ∆ γιατι΄, στην περι΄πτωση αυτη΄, πληρου΄νται οι δυ΄ο πρω΄τες πρου¤ποθε΄σεις, αλλα΄ δεν πληρου΄ται πα΄ντοτε η τρι΄τη (επι΄πεδο τιµω΄ν). Επιπλε΄ον, ακο΄µη κι αν στο µε΄λλον, λο΄γω της εγκαθι΄δρυσης της εσωτερικη΄ς αγορα΄ς και της Ευρωπαι¤κη΄ς Νοµισµατικη΄ς Ένωσης, µειωθου΄ν οι διαφορε΄ς τιµω΄ν (συ΄γκλιση τιµω΄ν), η εµπειρι΄α των Ηνωµε΄νων Πολιτειω΄ν η΄ του Βελγι΄ου και του Λουξεµβου΄ργου δει΄χνει ο΄τι µπορου΄ν να συνεχι΄σουν να υφι΄στανται, για µεγα΄λο χρονικο΄ δια΄στηµα, σηµαντικε΄ς διαφορε΄ς µεταξυ΄ των επιπε΄δων των περιφερειακω΄ν η΄ των εθνικω΄ν τιµω΄ν. Επι΄σης, οι ΙΑ∆ χρησιµευ΄ουν για τη συ΄γκριση των ΑΕγχΠ χωρω΄ν ο΄πως οι Ηνωµε΄νες Πολιτει΄ες και η Αργεντινη΄, αν και το πε΄σο της Αργεντινη΄ς ε΄χει σταθερη΄ ισοτιµι΄α σε σχε΄ση µε το δολα΄ριο ΗΠΑ (1 πε΄σο = 1 $). Στις ΗΠΑ διατυπω΄θηκαν συστα΄σεις για τη χρησιµοποι΄ηση των περιφερειακω΄ν ΙΑ∆ στο πλαι΄σιο των συγκρι΄σεων του επιπε΄δου φτω΄χιας. Επιπλε΄ον, η αµερικανικη΄ οµοσπονδιακη΄ κυβε΄ρνηση χρησιµοποιει΄ ΙΑ∆ για την αναπροσαρµογη΄ των αµοιβω΄ν των υπαλλη΄λων της που εργα΄ζονται σε διαφορετικου΄ς το΄πους απασχο΄λησης σε αµερικανικο΄ ε΄δαφος, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη το κο΄στος διαβι΄ωσης. Εποµε΄νως, η πραγµατοποι΄ηση της Ευρωπαι¤κη΄ς Νοµισµατικη΄ς Ένωσης δεν καθιστα΄ ανεπι΄καιρη τη χρησιµοποι΄ηση, σε ευρωπαι¤κο΄ ε΄δαφος, των ΙΑ∆, οι οποι΄ες θα συνεχι΄σουν να αντιπροσωπευ΄ουν ε΄να πολυ΄τιµο οικονοµικο΄ µε΄σο. (2000/C 330 E/128) GRAPTH ERVTHSH E-0274/00 ypobolh·: Paulo Casaca (PSE) prow thn Epitroph· (7 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Η χρησιµοποι΄ηση των ΙΑ∆ για την περιφερειακη΄ πολιτικη΄ Η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ δη΄λωσε απαντω΄ντας προς την ερω΄τηση΄ µου Ε-2218/99 (1) ο΄τι η χρησιµοποι΄ηση των ΙΑ∆ στην κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α, ιδι΄ως δε στη σχετικη΄ µε την περιφερειακη΄ πολιτικη΄, ει΄ναι «απολυ΄τως ορθη΄» και αντικατοπτρι΄ζει την «τρε΄χουσα πρακτικη΄», επικαλου΄µενη προς του΄το το γεγονο΄ς ο΄τι η µεθοδολογι΄α της ει΄ναι αποδεκτη΄ απο΄ τον ΟΟΣΑ και τα Ηνωµε΄να Έθνη


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0277/00 af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen. Integration af udlændinge i Schweiz.

eurovoc_concepts:
Switzerland
application of the law
free movement of persons
integration of migrants
mixed agreement

text: 26. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 26 E/27 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (15. marts 2000) Kommissionen er enig i, at den nuv(cid:230)rende retlige situation for statsborgere fra F(cid:230)llesskabet, der arbejder i Schweiz, er utilfredsstillende. Den har derfor forhandlet en omfattende aftale p(cid:229) plads om fri bev(cid:230)gelighed for personer, s(cid:229) de schweiziske bestemmelser kommer p(cid:229) linje med F(cid:230)llesskabets regelv(cid:230)rk p(cid:229) dette omr(cid:229)de, herunder f(cid:230)llesskabsbestemmelserne om social sikring og pensionsrettigheder. Aftalen blev undertegnet den 21. juni 1999 og tr(cid:230)der i kraft, n(cid:229)r Parlamentet har afgivet sin samstem- mende udtalelse, og efter at de kontraherende parter har ratificeret aftalen. Efter at aftalen er tr(cid:229)dt i kraft, vil Kommissionen nłje overv(cid:229)ge Schweiz(cid:146) gennemfłrelse af den og drłfte alle problemer, der m(cid:229)tte opst(cid:229), i Den Blandede KomitØ, der skal oprettes i henhold til aftalen. Aftalen om fri bev(cid:230)gelighed for personer er k(cid:230)det sammen med seks andre sektoraftaler (om luft- og landtransport, forskning, landbrug, offentlige indkłb og gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurde- ring), der kun kan tr(cid:230)de i kraft samlet. Schweiz vil derfor ikke opn(cid:229) fordele p(cid:229) andre omr(cid:229)der, medmindre det gennemfłrer de aftalte forbedringer for F(cid:230)llesskabets borgere i Schweiz. (2001/C 26 E/032) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0277/00 af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen (7. februar 2000) Om: Integration af udl(cid:230)ndinge i Schweiz I Schweiz findes en ekstraparlamentarisk komitØ kaldet ForbundskomitØen for Udl(cid:230)ndinge, der hoved- sagelig besk(cid:230)ftiger sig med spłrgsm(cid:229)l vedrłrende integration af udl(cid:230)ndinge, og som best(cid:229)r af 28 medlemmer, hvoraf de syv er udl(cid:230)ndinge, der repr(cid:230)senterer de forskellige befolkningsgrupper (blandt dem er repr(cid:230)sentanterne for de befolkningsgrupper, der har oprindelse i EU-medlemsstaterne), og de resterende medlemmer er repr(cid:230)sentanter for regeringen og arbejdsmarkedets parter. Det Schweiziske Forbundsr(cid:229)d har fornylig besluttet at optage ForbundskomitØen for Udl(cid:230)ndinge i Forbundsdepartementet for Udl(cid:230)ndinge, som er en organisation, der direkte henhłrer under justits- og politiministeriet, der har ansvar for udl(cid:230)ndingepolitiet, tildeling af kvoter for arbejdstilladelse for udl(cid:230)n- dinge samt udstedelse af visa. Denne afgłrelse rejste heftige protester blandt medlemmerne af Forbunds- komitØen for Udl(cid:230)ndinge, heriblandt formanden (disse har i mellemtiden opsagt deres medlemskab), samt klager fra de over 650 udl(cid:230)ndingesammenslutninger i Schweiz, som foresl(cid:229)r, at denne komitØ fortsat skal henhłre under indenrigsministeriets ansvarsomr(cid:229)de eller under en uafh(cid:230)ngig befuldm(cid:230)gtiget. Kommis- sionen bedes p(cid:229) denne baggrund besvare fłlgende: Er det ikke i modstrid med (cid:229)nden i aftalen om personers frie bev(cid:230)gelighed inden for Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab og dets medlemsstater p(cid:229) den ene side og Det Schweiziske Forbund p(cid:229) den anden side, at ForbundskomitØen for Udl(cid:230)ndinge er kommet under dette nye formynderskab? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (10. marts 2000) Aftalen om fri bev(cid:230)gelighed for personer, der blev undertegnet den 21. juni 1999, er endnu ikke tr(cid:229)dt i kraft. Den skal fłrst have Europa-Parlamentets samstemmende udtalelse og ratificeres af de kontraherende parter. Der fremg(cid:229)r intet af aftalen om de kontraherende parters interne administrative system. Kommissionen har p(cid:229) sin side ingen grund til at tro, at det nye interne administrative system i Schweiz er i modstrid med aftalens (cid:229)nd. C 26 E/28 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 26. 1. 2001 N(cid:229)r aftalen tr(cid:230)der i kraft, vil Kommissionen under alle omst(cid:230)ndigheder fłlge dens gennemfłrelse nłje og drłfte ethvert problem med de schweiziske myndigheder i Det Blandede Udvalg, der skal neds(cid:230)ttes i henhold til aftalen. (2001/C 26 E/033) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0293/00 af Hartmut Nassauer (PPE-DE) til Kommissionen Om: Den Tjekkiske Republiks fremskridt p(cid:229) vej mod tiltr(cid:230)delse (11. februar 2000) Har Kommissionen kendskab til, at Forbundsrepublikken Tysklands regering anser Benesch-dekreterne, for s(cid:229) vidt de drejer sig om fordrivelse, deportation og ekspropriering af tyskere i det tidligere Tjekkoslovakiet, som i modstrid med folkeretten, og hvorledes vurderer Kommissionen i den forbindelse en eventuel fortsat is(cid:230)r under gyldighed af disse dekreter med hensyn til Den Tjekkiske Republiks tiltr(cid:230)delse af EU, hensyntagen til de politiske kriterier fra młdet i Kłbenhavn? (2001/C 26 E/034) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0294/00 af Hartmut Nassauer (PPE-DE) til Kommissionen Om: Den Tjekkiske Republiks fremskridt p(cid:229) vej mod tiltr(cid:230)delse (11. februar 2000) Har Kommissionen kendskab til, at tjekkiske statsborgere af tysk nationalitet ogs(cid:229) i dag stadig har problemer med at f(cid:229) den ejendom tilbage, som de mistede p(cid:229) grundlag af lovene og dekreterne fra 1945 og 1946, og er Kommissionen rede til at drłfte tilsvarende sager med den tjekkiske regering i forbindelse med tiltr(cid:230)delsesforhandlingerne? (2001/C 26 E/035) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0295/00 af Hartmut Nassauer (PPE-DE) til Kommissionen Om: Den Tjekkiske Republiks fremskridt p(cid:229) vej mod tiltr(cid:230)delse (11. februar 2000) Er Kommissionen enig i, at de tjekkiske lovbestemmelser om erstatning er i modstrid med folkeretten, eftersom et manglende tjekkisk statsborgerskab ogs(cid:229) er begrundelse for ikke at f(cid:229) erstatning, selv om dette statsborgerskab ikke blev opgivet frivilligt, og er Kommissionen rede til at głre Den Tjekkiske Republiks regering opm(cid:230)rksom p(cid:229), at overholdelse af folkeretten er en nłdvendig foruds(cid:230)tning for tiltr(cid:230)delse? (2001/C 26 E/036) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0296/00 af Hartmut Nassauer (PPE-DE) til Kommissionen (11. februar 2000) Om: Fremskridt i forbindelse med gennemfłrelsen af EU(cid:146)s m(cid:229)l i Den Tjekkiske Republik Til dato er der stadig ikke fundet en lłsning p(cid:229) de kr(cid:230)nkelser af menneskerettighederne, som borgere af forskellig nationalitet blev udsat for som fłlge af fordrivelse fra Tjekkoslovakiet i perioden efter Anden Verdenskrigs afslutning. Mange af de p(cid:229)g(cid:230)ldende personer lever stadig. Gennem dekreter fra republikkens pr(cid:230)sident og yderligere love skete der i (cid:229)rene 1945 og 1946 en fuldst(cid:230)ndig beslagl(cid:230)ggelse af formuer hos


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0246/00 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen. Ökat stöd till den grupp i vilken de klassiska tobakssorterna Kamba-Koulak ingår.

eurovoc_concepts:
Greece
agricultural guidance
common agricultural policy
tobacco

text: 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/165 (2000/C 303 E/184) SKRIFTLIG FR¯GA P-0241/00 fr(cid:229)n Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) till r(cid:229)det (4 februari 2000) ˜mne: Greklands kostnader f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av Schengenavtalet Grekland har under de senaste (cid:229)ren gjort stora anstr(cid:228)ngningar f(cid:246)r att skapa den infrastruktur som genomf(cid:246)randet av Schengenavtalet kr(cid:228)ver. Det h(cid:228)r har bland annat inneburit ett inr(cid:228)ttande av en (cid:148)tj(cid:228)nst f(cid:246)r gr(cid:228)nsbevakning(cid:148) och man har ocks(cid:229) f(cid:246)rst(cid:228)rkt gr(cid:228)nsbevakningsenheterna med 756 fler poliser och hamnbef(cid:228)let med 500 extra officerare och hamnvakter. Dessutom har man best(cid:228)llt och inf(cid:246)rskaffat h(cid:246)gteknologisk utrustning vilket i konkreta termer inneb(cid:228)r att den grekiska staten inf(cid:246)rskaffat b(cid:228)rbar v(cid:228)rmekamerautrustning f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i gr(cid:228)nsbevakningsarbetet, apparatur f(cid:246)r telematisk bild(cid:246)verf(cid:246)ring av typen Photophone f(cid:246)r att kunna identifiera f(cid:246)rfalskade resehandlingar, binokul(cid:228)ra system f(cid:246)r spaning och bevakning nattetid samt apparatur f(cid:246)r mekanisk avl(cid:228)sning av resehandlingar. Man har ocks(cid:229) erh(cid:229)llit snabbg(cid:229)ende b(cid:229)tar fr(cid:229)n Sverige och F(cid:246)renta staterna samt patrullfordon (fyrhjulsdrivna jeepar), allt f(cid:246)r att p(cid:229) effektivast m(cid:246)jliga s(cid:228)tt bevaka de hundratals kilometer av fastlandsgr(cid:228)nser och gr(cid:228)nser till havs som Grekland har med l(cid:228)nder som st(cid:229)r utanf(cid:246)r EU och Schengenavtalet. Av detta framg(cid:229)r med andra ord att Grekland redan har f(cid:246)rsett sig med eller best(cid:228)llt avancerade teknologiska system och utrustning, detta till h(cid:246)ga kostnader, f(cid:246)r att kunna uppfylla sina f(cid:246)rpliktelser eftersom landet uteslutande gr(cid:228)nsar till l(cid:228)nder som inte h(cid:246)r till EU och fr(cid:229)n vilka en stark str(cid:246)m av illegal invandring utg(cid:229)r (till exempel fr(cid:229)n Turkiet och Albanien). till exempel Det (cid:228)r h(cid:228)r v(cid:228)rt att p(cid:229)peka att andra l(cid:228)nder som ocks(cid:229) deltar i Schengensamarbetet, Luxemburg, inte utsatts f(cid:246)r n(cid:229)gra ekonomiska p(cid:229)frestningar i och med avtalets ikrafttr(cid:228)dande utan tv(cid:228)rtom haft ekonomiska l(cid:228)ttnader av detta, eftersom de s(cid:228)kerhetsstyrkor som tidigare bevakade landets gr(cid:228)nser nu har kunnat dras tillbaka eftersom samtliga angr(cid:228)nsande l(cid:228)nder (cid:228)r (cid:148)Schengenstater(cid:148). Jag ber ministerr(cid:229)det upplysa mig om huruvida de l(cid:228)nder som deltar i Schengenavtalet f(cid:229)tt hj(cid:228)lp med finansiering f(cid:246)r inf(cid:246)rskaffande av n(cid:246)dv(cid:228)ndig utrustning, om Grekland har l(cid:228)mnat in en officiell ans(cid:246)kan om detta till EU samt hur stort detta st(cid:246)dbelopp i s(cid:229) fall (cid:228)r. Svar (10/11 april 2000) De medlemsstater som till(cid:228)mpar Schengenregelverket har inte erh(cid:229)llit n(cid:229)got ekonomiskt st(cid:246)d fr(cid:229)n gemenskapen f(cid:246)r att inf(cid:246)ra f(cid:246)reskrivna (cid:229)tg(cid:228)rder vid sina gr(cid:228)nser enligt best(cid:228)mmelserna i Schengen- konventionen. Detta g(cid:228)ller ocks(cid:229) under perioden f(cid:246)re Amsterdamf(cid:246)rdragets ikrafttr(cid:228)dande, n(cid:228)r Schengen- samarbetet reglerades av beslutsf(cid:246)rfaranden utanf(cid:246)r unionen. Fr(cid:229)gan om en ekonomisk ers(cid:228)ttning togs upp s(cid:228)rskilt av Grekland under f(cid:246)rhandlingsfaserna med de stater som anslutit sig till Schengengruppen efter undertecknandet av konventionen om till(cid:228)mpning av Schengen- avtalet 1990, men det fastst(cid:228)lldes att en s(cid:229)dan ekonomisk ers(cid:228)ttning inte f(cid:246)reskrivs i konventionen. Sedan Schengenregelverket inf(cid:246)rlivats med unionen, har r(cid:229)det inte f(cid:246)relagts n(cid:229)gon ans(cid:246)kan fr(cid:229)n Grekland i detta avseende. Det b(cid:246)r emellertid noteras att Europeiska r(cid:229)det i Tammerfors efterlyste ett n(cid:228)rmare samarbete och (cid:246)msesidigt tekniskt bist(cid:229)nd mellan medlemsstaternas gr(cid:228)nskontrollorgan, t. ex. utbytespro- gram och teknik(cid:246)verf(cid:246)ring, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r sj(cid:246)gr(cid:228)nser samt att kandidatl(cid:228)nderna skyndsamt engageras i detta samarbete. (2000/C 303 E/185) SKRIFTLIG FR¯GA E-0246/00 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (7 februari 2000) ˜mne: (cid:214)kat st(cid:246)d till den grupp i vilken de klassiska tobakssorterna Kamba-Koulak ing(cid:229)r Vid revideringen av marknadsordningen f(cid:246)r tobak 1992 blev den grupp i vilken de klassiska tobaks- sorterna Kamba-Koulak (grupp VIII) ing(cid:229)r or(cid:228)ttvist behandlad. Dessa tobakssorter ans(cid:229)gs nog vara av utomordentlig kvalitet och man konstaterade ocks(cid:229) att det fanns stor efterfr(cid:229)gan p(cid:229) dem, men trots det best(cid:228)mde man att st(cid:246)det skulle ligga p(cid:229) samma niv(cid:229) som det st(cid:246)d som utbetalas till tobakssorterna i grupp V, som allts(cid:229) erh(cid:229)ller mindre st(cid:246)d. C 303 E/166 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Det (cid:228)r de grekiska tobaksproducenterna som drabbas av denna or(cid:228)ttvisa behandling, samtidigt som gemenskapsbudgeten tack vare denna reglering under perioden 1993-1998 tj(cid:228)nade in ca 28,5 miljoner ecu. Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att gottg(cid:246)ra denna or(cid:228)ttvisa behandling som de klassiska tobakssorterna Kamba-Koulak sedan 1993 utsatts f(cid:246)r och (cid:246)ka st(cid:246)det med 15 % utan att detta leder till en motsvarande nedsk(cid:228)rning av kvoten? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 mars 2000) I bilagan till r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2075/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden f(cid:246)r r(cid:229)tobak (1) f(cid:246)rs tobakssorten klassisk Kaba Koulak till grupp VIII. Bidragsbeloppet f(cid:246)r denna sort fastst(cid:228)lldes i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 660/1999 av den 22 mars 1999 om (cid:228)ndring av f(cid:246)rordning (EEG) nr 2075/92 och fastst(cid:228)llande av bidrag och garantitr(cid:246)sklar f(cid:246)r bladtobak per sortgrupp och medlemsstat f(cid:246)r 1999, 2000 och 2001 (cid:229)rs sk(cid:246)rdar (2). Denna f(cid:246)rordning inneb(cid:228)r en rimlig avv(cid:228)gning mellan garantitr(cid:246)sklarna och bidragen f(cid:246)r de olika sortgrupperna. Kommissionen kan ocks(cid:229) meddela parlamentsledamoten att kommissionen f(cid:246)re den 1 april 2002 skall l(cid:228)gga fram en rapport f(cid:246)r parlamentet och r(cid:229)det om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r r(cid:229)tobak. Den kommer h(cid:228)r att noga analysera den speciella situationen f(cid:246)r producenterna av tobakssorten klassisk Kaba Koulak. (1) EGT L 215, 30. 7. 1992. (2) EGT L 83, 27. 3. 1999. (2000/C 303 E/186) SKRIFTLIG FR¯GA E-0253/00 fr(cid:229)n Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen (7 februari 2000) ˜mne: Best(cid:228)mmelser Hur m(cid:229)nga best(cid:228)mmelser uppskattar kommissionen att man totalt antog under 1998 uppdelat p(cid:229) a) kommissionsdirektiv, b) kommissionsbeslut, c) r(cid:229)dsdirektiv, d) r(cid:229)ds/parlamentsdirektiv, e) instrument som inte offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, f) rutinm(cid:228)ssiga tidsbegr(cid:228)nsade administrativa mekanismer? Hur f(cid:246)rh(cid:229)ller sig dessa siffror till tidigare (cid:229)r och till de senaste bed(cid:246)mningarna f(cid:246)r 1999? Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 mars 2000) Uppgifterna om antalet f(cid:246)rordningar, direktiv och beslut som antagits av parlamentet och r(cid:229)det, r(cid:229)det ensamt eller kommissionen mellan 1995 och 1999 (f(cid:246)rutom r(cid:228)ttsakter f(cid:246)r den l(cid:246)pande verksamheten med begr(cid:228)nsad giltighetstid) har skickats direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat. Dessa uppgifter (cid:229)terfinns i den interinstitutionella databasen Celex och finns ocks(cid:229), sedan 1997, i den allm(cid:228)nna rapporten om Europeiska unionens verksamhet (tabell 28 (1997 och 1998) och 29 (1999)). F(cid:246)r att kunna f(cid:246)lja utvecklingen av antalet g(cid:228)llande r(cid:228)ttsakter anges (cid:228)ven hur m(cid:229)nga r(cid:228)ttsakter som upph(cid:228)vts eller slutat g(cid:228)lla under (cid:229)ret. R(cid:228)ttsakter f(cid:246)r den l(cid:246)pande verksamheten med begr(cid:228)nsad giltighetstid (fr(cid:229)n n(cid:229)gra dagar till n(cid:229)gra m(cid:229)nader) offentligg(cid:246)rs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (L-serien) med titeln i mager stil. De (cid:228)r alla f(cid:246)rordningar fr(cid:229)n kommissionen och r(cid:246)r huvudsakligen jordbrukspolitiken. Deras antal (cid:228)r f(cid:246)ljande (k(cid:228)lla: Celex): 1831 under 1999, 1809 under 1998, 1603 under 1997, 1402 under 1996 och 1877 under 1995


title: WRITTEN QUESTION E-0259/00 by John McCartin (PPE-DE) to the Commission. EU radon gas levels.

eurovoc_concepts:
building safety
geographical distribution
health control
radioactive materials
radioactive pollution
radiobiology
rare gas

text: C 330 E/112 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 to identify economic areas which provide the best environment for successful launch and growth of start- up and spin-off companies. This pilot action will also promote the validation and transfer of novel strategies demonstrating best practices from the regions of the Community for the creation of innovative companies. As far as the question refers to (cid:145)Social Chapter legislation(cid:146), the Commission would refer the Honourable Member to Article 137(2) (ex Article 118) of the EC Treaty. To this end, the Intergovernmental Conference adopted Declaration no 26, which states that: (cid:145)The High Contracting Parties note that in the discussions on Article 118(2) (now 137(2)) of the Treaty establishing the European Community it was agreed that the Community does not intend, in laying down minimum requirements for the protection of the safety and health of employees, to discriminate in a manner unjustified by the circumstances against employees in small and medium-sized undertakings. (cid:146) (1) European Communities (1998). (cid:145)Report of the Business Environment Simplification Task Force(cid:146) Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg. ISBN 92-828-3418-2. (2) Council Conclusions on the Action Plan to Promote Entrepreneurship and Competitiveness 29. 4. 1999. (3) Commission Recommendation 97/344/EC of 22 April 1997, on improving and simplifying the business environ- ment for business start-ups, OJ L 145, 5. 6. 1997. (4) Report from the Commission to the Council and the Parliament on Concerted Action with the Member States in the field of Enterprise Policy. COM(1999) 569 final. (5) COM(95) 688 final. (6) COM(96) 589 final. (2000/C 330 E/125) WRITTEN QUESTION E-0259/00 by John McCartin (PPE-DE) to the Commission (7 February 2000) Subject: EU radon gas levels Can the Commission state whether it has figures for the levels of radon gas present in public buildings and dwellings throughout the European Union and can it state whether or not these levels of gas create a possible hazard to public health in the Union? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (23 March 2000) The Commission has carried out a survey of levels of natural radioactivity in Member States which was published in the form of an Atlas (Radiation Protection, 1993, Natural sources of ionizing radiation in Europe, EUR 14 470). It continues to collect information from national surveys. With regard to the possible hazard to public health, the Commission published in 1990 Commission Recommendation 90/143/Euratom of 21 February 1990 on the protection of the public against indoor exposure to radon (1). In this Recommendation a reference level for remedial action of 400 becquerel per cubic meter is proposed for existing buildings. The percentage of dwellings exceeding this level significant in some Member States (Finland, Sweden) and in certain regions. is in general very small, but the problem is more (1) OJ L 80, 27. 3. 1990


title: 2000/192/EB: KOMISIJOS SPRENDIMAS 2000 m. vasario 7 d. dėl susitarimo, iš dalies keičiančio Europos Bendrijos ir Australijos susitarimą dėl prekybos vynu, sudarymo (pranešta dokumentu Nr. C(2000) 224)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0255/00 von Daniel Hannan (PPE-DE) an die Kommission. Bericht McDonald.

eurovoc_concepts:
EU financing
European Commission
administrative reform
fraud against the EU
work study

text: C 26 E/24 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 26. 1. 2001 Was die Informationsprojekte anbelangt, so wurden nach der ersten Aufforderung zur Einreichung von Vorschl(cid:228)gen elf Projekte ausgew(cid:228)hlt und sieben nach der zweiten; der Gemeinschaftsbeitrag bel(cid:228)uft sich auf 5,5 bzw. 7,9 Mio. €. Unter den im Rahmen dieser Aufforderungen zur Einreichung von Vorschl(cid:228)gen vorgelegten Projekten befindet sich kein Projekt, das sich nur auf Griechenland bezieht. 2. Was den zugunsten des Fonds einbehaltenen Betrag im Rahmen der Ernte 1999 anbelangt, so weist die Kommission darauf hin, da(cid:223) dieser Betrag in der Verordnung (EG) Nr. 1636/98 des Rates vom 20. Juli 1998 zur ˜nderung von Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 2075/92 des Rates vorgesehen ist und ab der Ernte 1999 gilt. In bezug auf die Anwendung der Bestimmung (cid:252)ber den einbehaltenen Betrag besteht also keine Regelungsl(cid:252)cke. (1) ABl. L 215 vom 30. 7. 1992. (2001/C 26 E/028) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0255/00 von Daniel Hannan (PPE-DE) an die Kommission (7. Februar 2000) Betrifft: Bericht McDonald Welches sind die in der Sunday Times vom 3. Oktober 1999 erw(cid:228)hnten Schlu(cid:223)folgerungen, die das Mitglied der Kommission, Herr Kinnock, aus dem Bericht McDonald bei der Erarbeitung seiner Reformen in der Kommission besonders hinsichtlich a) der Betrugsvorw(cid:252)rfe und b) der Arbeitsmentalit(cid:228)t gezogen hat? Sind gemeinschaftliche Mittel f(cid:252)r die Studie verwandt worden? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (22. M(cid:228)rz 2000) Der von dem Herrn Abgeordneten angesprochene Bericht wurde als Folgema(cid:223)nahme zu einer (cid:228)hnlichen Untersuchung aus dem Jahre 1993 in Auftrag gegeben, um festzustellen, ob und inwieweit sich die Einstellung der Kommissionsbediensteten gegen(cid:252)ber ihrem Arbeitgeber, zu ihrer Rolle und zur Rolle ihrer Kollegen durch die letzte Erweiterung oder infolge anderer Ereignisse ge(cid:228)ndert hat. Studien dieser Art k(cid:246)nnen einen n(cid:252)tzlichen Beitrag zu (cid:220)berlegungen leisten, wie die Einstellung von Personal aus k(cid:252)nftigen neuen Mitgliedstaaten gehandhabt oder sinnvolle ˜nderungen in der Personalpolitik vorgenommen werden sollten. Dr. McDonald stellte in seinem Bericht generell fest, da(cid:223) nur wenige Ver(cid:228)nderungen ausschlie(cid:223)lich die Kommissionsbediensteten betreffen, weil die Ver(cid:228)nderungen in den Einstellungen in erster Linie auf den allgemeinen gesellschaftlichen Wandel zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren sind, beispielsweise hinsichtlich der Pflichten der Arbeitgeber, der Stellung der Frau im Arbeitsleben und der gesellschaftlichen Normen. Trotzdem wurde dem Bericht bei der Erarbeitung des Wei(cid:223)buchs zur (cid:132)Reform der Kommission(cid:147) (1) Rechnung getragen, u. a. in den Ausf(cid:252)hrungen zur Motivation der Bediensteten und zu der von dem Herrn Abgeordneten angesprochenen Arbeitsmentalit(cid:228)t. Die Bedeutung, die Bef(cid:246)rderungen auf der Grund- lage von Leistungen und einem verbesserten Management beigemessen wird, h(cid:228)ngt neben anderen ˜nderungen konkret mit den Bem(cid:252)hungen zusammen, verdienstvolle Leistungen anzuerkennen und (cid:228)hnliche Bedingungen zu schaffen, wie sie Dr. MacDonald empfohlen hat. Die von dem Herrn Abgeordneten angesprochenen (cid:132)Betrugsvorw(cid:252)rfe(cid:147) wurden von der Sunday Times als schwerwiegend, aber h(cid:228)ufig nicht n(cid:228)her begr(cid:252)ndet bezeichnet. Werden Vorw(cid:252)rfe erhoben und Verdachts- momente durch hinreichende Beweise erh(cid:228)rtet, wird selbstverst(cid:228)ndlich ein ordnungsgem(cid:228)(cid:223)es Untersu- chungsverfahren eingeleitet. Dr. McDonald hat eine Vertragsarbeit ausgef(cid:252)hrt, die von der Kommission entsprechend honoriert worden ist. (1) KOM(2000) 10 endg


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0276/00 von Paulo Casaca (PSE) an die Kommission. Mangelnde Glaubwürdigkeit der KKP-Angaben von Eurostat.

eurovoc_concepts:
Eurostat
purchasing power parity

text: C 303 E/170 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/190) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0276/00 von Paulo Casaca (PSE) an die Kommission (7. Februar 2000) Betrifft: Mangelnde Glaubw(cid:252)rdigkeit der KKP-Angaben von Eurostat Das Statistische Bundesamt der Bundesrepublik Deutschland in Wiesbaden ver(cid:246)ffentlicht seit mindestens 25 Jahren vergleichende statistische Reihen der Preise in Portugal und Deutschland, die, zumindest in den letzten Jahren, monatliche Angaben enthalten (Preise, Fachserie 17, Reihe 10, Internationaler Vergleich der Preise f(cid:252)r die Lebenshaltung, Statistisches Bundesamt, verschiedene Monate). Die vom deutschen Statistischen Bundesamt ver(cid:246)ffentlichten Angaben zeigen systematisch ein viel h(cid:246)heres Preisniveau f(cid:252)r Portugal als die von Eurostat vorgelegten Angaben. Zum Beispiel waren laut Eurostat 1995 die portugiesischen Verbraucherpreise 41,4 % unter den deutschen Preisen (Kaufkraftparit(cid:228)ten und ver- bundene Wirtschaftsindikatoren, Ergebnisse f(cid:252)r 1995 und 1996, Eurostat), w(cid:228)hrend das deutsche Statisti- sche Bundesamt in der genannten Ver(cid:246)ffentlichung von 1995 f(cid:252)r denselben Indikator lediglich zu einem Unterschied von 6,3 % kam. Ab 1998 stellen die von Eurostat vorgelegten Angaben (miteinbegriffen in Statistiken des PIB, da die Ergebnisse der KKP noch nicht ver(cid:246)ffentlicht wurden) die portugiesischen Preise (PIB-Preise, da die Verbraucherpreise nicht verbreitet wurden) weiterhin als weit unter den deutschen Preisen liegend heraus, w(cid:228)hrend das Statistische Bundesamt hinsichtlich der Verbraucherpreise zu dem Schlu(cid:223) kommt, da(cid:223) der Escudo (cid:252)berbewertet ist. Ist die Europ(cid:228)ische Kommission der Auffassung, da(cid:223) die Verwendung eines Indikators, der Werte ergibt, die total unterschiedlich, wenn nicht sogar gegens(cid:228)tzlich sind, wenn sie von verschiedenen statistischen ˜mtern ver(cid:246)ffentlicht werden, als (cid:132)vollkommen korrekt(cid:147) betrachtet werden kann und da(cid:223) dies (cid:132)die g(cid:228)ngigen Praktiken(cid:147) widerspiegelt? Antwort von Herrn Solbes Mira im Namen der Kommission (28. M(cid:228)rz 2000) Die vom Statistischen Bundesamt ver(cid:246)ffentlichten Angaben, auf die sich der Herr Abgeordnete bezieht, basieren weder auf der gleichen Methodik noch verfolgen sie die gleiche Zielsetzung wie die Statistiken, die von der Kommission f(cid:252)r die Berechnungen der Kaufkraftparit(cid:228)ten (KKP) erstellt werden. Die unterschiedlichen Ergebnisse in den beiden Ver(cid:246)ffentlichungen sind auf drei wesentliche Unterschiede zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren. Das Eurostat-Ergebnis umfa(cid:223)t den gesamten Verbrauch auf der Ebene des gesamten Bruttoinlandsproduktes (BIP), also nicht nur die Konsumausgaben der privaten Haushalte, sondern auch den Verbrauch des Staates und die Bruttoanlageinvestitionen. Die Ergebnisse der deutschen Ver(cid:246)ffentli- chung ber(cid:252)cksichtigten nur die Konsumausgaben der privaten Haushalte, und auch davon nur einen Teil, da Mieten, Kraftfahrzeuge und Versicherungen nicht inbegriffen sind. Ein Beispiel: bei den Mieten, die in Deutschland 1995 17,4 % der privaten Konsumausgaben ausmachten, gegen(cid:252)ber 4,7 % in Portugal, wird f(cid:252)r Portugal ein um 78 % unter dem deutschen Wert liegender Preisindex ausgewiesen. Auch bei den Verbrauchsausgaben des Staates, die sich 1995 in Deutschland auf 12 % des BIP und in Portugal sogar auf 18,1 % beliefen, ist f(cid:252)r Portugal ein Preisindex berechnet worden, der 68 % niedriger als in Deutschland ist. Die Produkte und Dienstleistungen werden anders gewichtet, da Eurostat in den einzelnen Staaten die nationale Struktur der Verbrauchsausgaben der privaten Haushalte untersucht (die deutsche Struktur f(cid:252)r Deutschland, die portugiesische f(cid:252)r Portugal usw. ), w(cid:228)hrend das Statistische Bundesamt in Wiesbaden bei den L(cid:228)nderanalysen die Verbrauchsstruktur der privaten Haushalte in Deutschland zugrunde legt. Schlie(cid:223)lich verfolgen die beiden Analysen unterschiedliche Zielsetzungen: Eurostat ermittelt Kaufkraftpari- t(cid:228)ten, um einen allgemeinen Vergleich aller untersuchten europ(cid:228)ischen L(cid:228)nder durchf(cid:252)hren zu k(cid:246)nnen (multilaterale Vergleiche), w(cid:228)hrend das Statistische Bundesamt auf bilaterale Vergleiche Deutschlands mit dem jeweiligen untersuchten Land abzielt. Im Gegensatz zu Eurostat, das seine KKP-Statistiken f(cid:252)r internationale Zwecke erstellt und ver(cid:246)ffentlicht, verfolgt das Statistische Bundesamt mit seinen Statistiken rein nationale Zielsetzungen. 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/171 Es ist deshalb aufgrund der unterschiedlichen Methodik und Zielsetzung nicht m(cid:246)glich, die Ergebnisse der beiden Ver(cid:246)ffentlichungen zu vergleichen; die Ergebnisse stehen nicht im Gegensatz zueinander, sondern sie erg(cid:228)nzen sich. (2000/C 303 E/191) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0278/00 von Ewa Hedkvist Petersen (PSE) an die Kommission (7. Februar 2000) Betrifft: Situation bei der Einfuhr von Wild und Wildgefl(cid:252)gel aus Ru(cid:223)land Die EU hat bislang noch keine Genehmigung f(cid:252)r die Einfuhr von Wild aus Ru(cid:223)land erteilt, weil die Maul- und Klauenseuche und die Newcastle-Krankheit in bestimmten Teilen des Landes verschiedentlich aufge- treten sind. Die Krankheiten sind nach den vorliegenden Informationen bislang jedoch noch niemals in den n(cid:246)rdlichen Regionen des Landes aufgetreten, was u. a. f(cid:252)r die skandinavischen Importeure von Wild von Bedeutung ist. Die veterin(cid:228)rmedzinischen Verfahren in Ru(cid:223)land jedoch sind mangelhaft, was zu Verz(cid:246)ge- rungen bei der Bewertung der verschiedenen Regionen in Ru(cid:223)land gef(cid:252)hrt hat. Bewertungen im n(cid:246)rdlichen Ru(cid:223)land laufen seit mehreren Jahren, Ausk(cid:252)nfte dar(cid:252)ber werden jedoch nicht erteilt. Welche Informationen liegen der Kommission in dieser Frage vor, damit Klarheit u. a. f(cid:252)r die skandinavi- schen Importeure von Wild geschaffen werden kann, welche Bedingungen f(cid:252)r die Einfuhr von Wild aus dem n(cid:246)rdlichen Ru(cid:223)land gelten Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (28. M(cid:228)rz 2000) Mit der Entscheidung 97/217/EG der Kommission vom 28. Februar 1997 sind Gruppen von Drittl(cid:228)ndern oder Teilen von Drittl(cid:228)ndern festgelegt worden, die die Veterin(cid:228)rbescheinigung f(cid:252)r die Einfuhr von Fleisch von freilebendem Wild, Zuchtwild und Kaninchen aus Drittl(cid:228)ndern verwenden d(cid:252)rfen (1). Eine tier(cid:228)rztliche Informationsreise der Gemeinschaft ist in dem russischen Gebiet Murmansk durchgef(cid:252)hrt worden, um die gesundheitliche Lage in bezug auf m(cid:246)gliche Einfuhren von Wildfleisch von gez(cid:252)chtetem oder freilebendem Schalenwild, ausgenommen Schwarzwild, in die Gemeinschaft zu (cid:252)berpr(cid:252)fen. Die Ergebnisse der Informationsreise waren positiv und die von den nationalen Beh(cid:246)rden gebotenen Garantien zufriedenstellend. Dadurch konnte die Kommission durch die Entscheidung 2000/161/EG vom 14. Februar 2000 (2) die obengenannte Entscheidung, die Einfuhr von Fleisch von Zuchtwild aus dem russischen Gebiet Murmansk zu genehmigen, ab(cid:228)ndern. Als Folge davon und nach Verabschiedung der Liste russischer Betriebe, aus denen die Mitgliedstaaten die Einfuhr von Fleisch von Zuchtwild gem(cid:228)(cid:223) Entscheidung der Kommission 00/161/EG vom 14. Februar 2000 zur ˜nderung der Entscheidung 97/217/EG2 genehmigen, wird Ru(cid:223)land in der Lage sein, Fleisch von Zuchtwild aus den genehmigten Betrieben des Gebiets Murmansk in die Gemeinschaft auszuf(cid:252)hren. (1) ABl. L 88 vom 3. 4. 1997. (2) ABl. L 51 vom 24. 2. 2000. (2000/C 303 E/192) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0284/00 von Hans-Peter Mayer (PPE-DE) an die Kommission (11. Februar 2000) Betrifft: Anfrage zum Gleichheitsgrundsatz im Zusammenhang mit den Kriterien zur Vergabe der briti- schen Staatsb(cid:252)rgerschaft Die Kriterien f(cid:252)r die Vergabe der britischen Staatsb(cid:252)rgerschaft sehen vor, da(cid:223) Kinder von einer britischen Mutter und einem ausl(cid:228)ndischen Vater, die vor dem 1. Januar 1983 geboren wurden, nicht das Anrecht auf die britische Staatsb(cid:252)rgerschaft haben, da sich die Staatsb(cid:252)rgerschaft bis zu jenem Zeitpunkt nur (cid:252)ber den Vater vererbte


title: QUESTION ÉCRITE E-0256/00 posée par Daniel Hannan (PPE-DE) à la Commission. Matériaux publicitaires de l'Union européenne.

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/203 Que va entreprendre la Commission pour vØrifier le soup(cid:231)on selon lequel des banques europØennes, 2. notamment en Suisse, au Liechtenstein et (cid:224) Luxembourg, auraient procØdØ au blanchiment de l(cid:146)argent, et pour informer l(cid:146)opinion publique europØenne? 3. La Commission a-t-elle connaissance d(cid:146)autres cas de subventions frauduleuses et de distorsions de la concurrence en liaison avec la privatisation des biens collectifs dans l(cid:146)ancienne RDA, et quels contr(cid:244)les supplØmentaires compte-t-elle mener si besoin est? 4. Des ressortissants d(cid:146)Allemagne de l(cid:146)ouest impliquØs dans le scandale du financement occulte ont-ils tentØ d(cid:146)influer sur les dØcisions politiques de la Commission ou d(cid:146)autres instances de l(cid:146)UE en faveur de certaines entreprises? 5. La Commission a-t-elle l(cid:146)intention de vØrifier si des fonds provenant des caisses «noires» et d(cid:146)autres canaux occultes ont ØtØ utilisØs pour les campagnes Ølectorales europØennes de la CDU en 1990, 1994 et 1998? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (23 fØvrier 2000) la Commission exigerait Dans le cadre de ses compØtences en matiŁre de contr(cid:244)le des aides d(cid:146)(cid:201)tat, en vertu des articles 87 et 88 (ex-articles 92 et 93) du traitØ CE, la Commission examine actuellement si le coßt de la construction de la raffinerie Leuna 2000 par l(cid:146)entreprise Elf n(cid:146)a pas ØtØ gonflØ artificiellement. Elf aurait pu bØnØficier de versements d(cid:146)aides dØpassant le plafond de 35 % autorisØ dans l(cid:146)est de l(cid:146)Allemagne. Si ce dØpassement se vØrifiait, le remboursement d(cid:146)une partie des aides octroyØes. S(cid:146)agissant des enquŒtes sur une fraude Øventuelle en liaison avec l(cid:146)octroi d(cid:146)aides d(cid:146)(cid:201)tat, il convient d(cid:146)indiquer que ces enquŒtes relŁvent de la compØtence des autoritØs nationales des (cid:201)tats membres. La Commission Øtudiera avec intØrŒt toutes conclusions auxquelles ces enquŒtes pourraient aboutir afin de voir si elle doit en tirer des consØquences. Il n(cid:146)en demeure pas moins que l(cid:146)Office europØen de lutte antifraude (OLAF) ne peut intervenir en vertu du rŁglement (CE) no 1073/1999 du Parlement europØen et du Conseil, du 25 mai 1999, relatif aux enquŒtes effectuØes par l(cid:146)Office europØen de lutte antifraude (OLAF) (1), que dans les cas oø la fraude prØsenterait un lien avec l(cid:146)utilisation de subventions directes de la CommunautØ. (1) JO L 136 du 31. 5. 1999. (2000/C 280 E/239) QUESTION (cid:201)CRITE E-0256/00 posØe par Daniel Hannan (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: MatØriaux publicitaires de l(cid:146)Union europØenne (7 fØvrier 2000) Dans sa rØponse (cid:224) la question Øcrite E-3488/98 (1) le commissaire Oreja indique que la Commission ne publie pas au Royaume-Uni, sauf sur demande. Le commissaire signale Øgalement l(cid:146)impression d(cid:146)un million d(cid:146)exemplaires de la publication «Euroquest», (cid:224) l(cid:146)intention des Øtablissements scolaires. La Commission pourrait-elle indiquer qui a demandØ un aussi grand nombre d(cid:146)exemplaires? (1) JO C 297 du 15. 10. 1999, p. 75. RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (3 mars 2000) «Euroquest», petit livre illustrØ de 18 pages, accompagnØ d(cid:146)une carte et destinØ aux ØlŁves de l(cid:146)enseignement primaire (cid:226)gØs de 7 (cid:224) 11 ans (Key Stage 2), a ØtØ rØdigØ par des professeurs britanniques et publiØ en 1998 par la reprØsentation de la Commission au Royaume-Uni. Un exemplaire en est envoyØ directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au secrØtariat du Parlement. C 280 E/204 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 Ce livre a ØtØ rØalisØ aprŁs des demandes rØitØrØes d(cid:146)enseignants dØsireux de disposer d(cid:146)un instrument simple, prØsentant la CommunautØ et ses (cid:201)tats membres, utilisØ (cid:224) des fins pØdagogiques conformØment aux exigences du programme scolaire national. En prØvision de la demande, un million d(cid:146)exemplaires ont ØtØ imprimØs. Depuis sa publication, en juin 1998, 460 000 exemplaires ont ØtØ demandØs par des enseignants, des bibliothŁques publiques, des autoritØs locales responsables de l(cid:146)enseignement (Local Education Authorities) et des centres europØens de ressources pØdagogiques pour les Øcoles du Royaume-Uni (European resource centres for schools). Plusieurs milliers d(cid:146)exemplaires sont demandØs rØguliŁrement chaque mois. (2000/C 280 E/240) QUESTION (cid:201)CRITE E-0257/00 posØe par Daniel Hannan (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: ConfØrence intergouvernementale (7 fØvrier 2000) La Commission pourrait-elle ØnumØrer les domaines au profit desquels elle souhaiterait, (cid:224) la faveur de la prochaine confØrence intergouvernementale, l(cid:146)Ølargissement du vote (cid:224) la majoritØ qualifiØe? RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (23 fØvrier 2000) Comme il rØsulte de l(cid:146)avis qu(cid:146)elle a adoptØ le 26 janvier 2000 (1), la Commission estime que la prise de dØcision au Conseil (cid:224) la majoritØ qualifiØe, hormis les cas oø le Conseil statue (cid:224) la majoritØ simple, doit Œtre la rŁgle gØnØrale et le recours (cid:224) l(cid:146)unanimitØ l(cid:146)exception. Elle a indiquØ dans l(cid:146)annexe 1 de cet avis la liste des dispositions du traitØ CE qui pourraient rester (cid:224) l(cid:146)unanimitØ au motif de raisons sØrieuses et durables justifiant de faire exception (cid:224) la rŁgle gØnØrale. Dans l(cid:146)annexe 2, elle a donnØ la liste des dispositions du traitØ CE qui prØvoieraient, en consØquence, une prise de dØcision au Conseil (cid:224) la majoritØ qualifiØe. (1) Adapter les institutions pour rØussir l(cid:146)Ølargissement, Avis de la Commission au titre de l(cid:146)article 48 du traitØ sur l(cid:146)Union europØenne sur la rØunion d(cid:146)une confØrence des reprØsentants des gouvernements des (cid:201)tats membres en vue de modifier les traitØs (cid:129) COM(2000) 34 final. (2000/C 280 E/241) QUESTION (cid:201)CRITE P-0261/00 posØe par Mark Watts (PSE) (cid:224) la Commission (2 fØvrier 2000) Objet: Abattage d(cid:146)animaux (cid:224) l(cid:146)occasion de la fŒte d(cid:146)A(cid:239)d-el-KØbir Chaque annØe, en France, des dizaines de milliers de moutons sont abattus en plein air (cid:224) l(cid:146)occasion de la fŒte d(cid:146)A(cid:239)d-el-KØbir. Cette pratique est contraire (cid:224) la directive du Conseil 93/119/CEE (1) sur la protection des animaux lors de l(cid:146)abattage, qui interdit expressØment les abattages rituels en dehors des abattoirs. Des sØquences de films fournies (cid:224) la Commission par des organisations protectrices des animaux montrent non seulement que les abattages ont lieu en plein air mais Øgalement que les moutons sont souvent traitØs de fa(cid:231)on brutale et cruelle avant d(cid:146)Œtre ØgorgØs. On les tra(cid:238)ne par une patte de devant, on les transporte la tŒte en bas, dans des brouettes et souvent avec les pattes de devant et de derriŁre entravØes, autant de pratiques contraires (cid:224) l(cid:146)article 3 de la directive prØcitØe. Quelles mesures la Commission envisage-t-elle de prendre pour assurer l(cid:146)application de la lØgislation communautaire lors de la prochaine fŒte d(cid:146)A(cid:239)d-el-KØbir? Compte-t-elle engager une procØdure d(cid:146)infraction contre la France au titre de l(cid:146)article 226 du traitØ compte tenu du fait que ce pays ne respecte pas les dispositions de la directive 93/119/CEE? (1) JO L 340 du 31. 12. 1993, p. 21