title: A Bizottság 2000/245/EK határozata (2000. február 2.) az építési termékek megfelelőségének a 89/106/EGK tanácsi irányelv 20. cikke (2) bekezdése szerinti, a síküveg-, profilüveg- és üvegtégla-termékekre vonatkozó igazolási eljárásáról (az értesítés a C(1999) 5016. számú dokumentummal történt)EGT vonatkozású szöveg.

eurovoc_concepts:
Community certification
EC conformity marking
building materials
glass
product quality
product safety

text: 13/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 93 32000D0245 L 77/13 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 2000. 3. 28. A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2000. február 2. ) az építési termékek megfelelőségének a 89/106/EGK tanácsi irányelv 20. cikke (2) bekezdése szerinti, a síküveg-, profilüveg- és üvegtégla-termékekre vonatkozó igazolási eljárásáról (az értesítés a C(1999) 5016. számú dokumentummal történt) (EGT vonatkozású szöveg) (2000/245/EK) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a 93/68/EGK irányelvvel (1) módosított, az építési ter- mékekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/106/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 13. cikke (4) bekezdésére, mivel: (1) (2) (3) A Bizottságnak egy termék megfelelősége igazolását tekintve a 89/106/EGK irányelv 13. cikkének (3) bekezdése szerinti két eljárás közül azt kell választania, „amelyiknek a legkisebb a költségigénye és emellett megfelel a bizton- sági követelményeknek is”; ez azt jelenti, hogy egy adott termék vagy termékcsalád tekintetében el kell dönteni azt, hogy a gyártó felelősségi körébe tartozó üzemi gyártás- ellenőrzési rendszer szükséges és elégséges feltétele-e a megfelelőség igazolásának, vagy pedig a 13. cikk (4) bekez- désében említett kritériumok teljesítésével összefüggő okoknál fogva szükségessé válik egy elismert tanúsító szerv bevonása. A 13. cikk (4) bekezdése előírja, hogy az így meghatáro- zott eljárást meg kell jelölni a megbízásokban és a műszaki előírásokban; ezért kívánatos a termékek vagy termékcsa- ládok a megbízásokban és a műszaki előírásokban használt fogalmának a meghatározása. A 13. cikk (3) bekezdésében meghatározott két eljárás részletes leírása a 89/106/EGK irányelv III. mellékletében megtalálható; mivel ezért minden egyes termék vagy ter- mékcsalád tekintetében szükséges azon módszereknek a III. mellékletre való hivatkozás mellett történő egyértelmű (1) HL L 220. , 1993. 8. 30. , 1. o. (2) HL L 40. , 1989. 2. 11. , 12. o. előírása, amelyekkel a két eljárást meg kell valósítani, tekintve hogy a III. melléklet bizonyos rendszereket előny- ben részesít. A 13. cikk (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott eljárás megfelel a III. melléklet 2. szakaszának ii. pontjában leírt első (folyamatos felügyelet nélküli) lehetőségben, vala- mint a második és harmadik lehetőségekben meghatáro- zott rendszereknek, míg a 13. cikk (3) bekezdésének b) pontjában leírt eljárás megfelel a III. melléklet 2. szakaszá- nak i. pontjában és a III. melléklet 2. szakaszának ii. pont- jában leírt első lehetőségben (folyamatos felügyelettel) meghatározott rendszereknek. Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban állnak az építésügyi állandó bizottság véleményével. A határozat benyújtásra került a Tanácshoz, amely nem tudott a 89/106/EGK irányelvben előirányzott három hónapon belül intézkedni. A javasolt intézkedést ezért a Bizottság elfogadja, (4) (5) (6) ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk termékek és Az I. mellékletben megjelölt termékcsaládok megfelelőségének igazolása olyan eljárással történik, amelynek során a gyártó saját kizárólagos felelősségi körében olyan üzemi gyártásellenőrzési rendszerrel rendelkezik, amely biztosítja, hogy a termék megfeleljen a vonatkozó műszaki előírásoknak. 2. cikk A II. mellékletben meghatározott termékek megfelelőségét a gyártó által működtetett üzemi gyártásellenőrzési rendszeren túlmenően egy olyan eljárással kell igazolni, amelyben egy elismert tanúsító szerv részt vesz a gyártásellenőrzés vagy maga a termék értékelésében és felügyeletében. 94 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/25. kötet A III. mellékletben meghatározott megfelelőségi igazolási eljárást a harmonizált szabványok kidolgozására vonatkozó megbízásban meg kell jelölni. 3. cikk Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 2000. február 2-án. 4. cikk a Bizottság részéről Erkki LIIKANEN a Bizottság tagja 13/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 95 I. MELLÉKLET Sík és hajlított üvegtáblák (ideértve az egyszerű üveget, a kezelt üveget, a speciális vagy biztonsági üveget, a bevonatolt, fóliázott üveget, a zománcüveget, a felületkezelt, illetve tükörüveget): Bármely célra történő felhasználás esetében, kivéve: – – kifejezetten tűzállóság biztosítására szolgáló üvegszerkezetekben, golyóálló vagy robbanásbiztos üvegezésként. U-szelvényű profilüveg (huzalbetéttel vagy anélkül): Bármely célra történő felhasználás esetében, kivéve: – kifejezetten tűzállóság biztosítására szolgáló üvegszerkezetekben. Hőszigetelő üvegegységek: Bármely célra történő felhasználás esetében, kivéve: – – kifejezetten tűzállóság biztosítására szolgáló üvegszerkezetekben, golyóálló vagy robbanásbiztos üvegezésként. Üvegtégla: Bármely célra történő felhasználás esetében, kivéve: – golyóálló vagy robbanásbiztos üvegezésként. Üvegtégla falazóelemek: Bármely célra történő felhasználás esetében, amennyiben nem teherbíró szerkezetként szerepelnek, kivéve: – – tűzszakaszok határolásánál, golyóálló vagy robbanásbiztos üvegezésként. 96 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/25. kötet II. MELLÉKLET Sík és hajlított üvegtáblák (ideértve az egyszerű üveget, a kezelt üveget, a speciális vagy biztonsági üveget, a bevonatolt, fóliázott üveget, a zománcüveget, a felületkezelt, illetve tükörüveget): – – golyóálló vagy robbanásbiztos üvegezésként, kifejezetten tűzállóság biztosítására szolgáló üvegszerkezetekben. U-szelvényű profilüveg (huzalbetéttel vagy anélkül): – kifejezetten tűzállóság biztosítására szolgáló üvegszerkezetekben. Hőszigetelő üvegegységek: – – golyóálló vagy robbanásbiztos üvegezésként, kifejezetten tűzállóság biztosítására szolgáló üvegszerkezetekben. Üvegtégla: – golyóálló vagy robbanásbiztos üvegezésként. Üvegtégla falazóelemek: – – tűzszakaszok határolásánál, golyóálló vagy robbanásbiztos üvegezésként. 13/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 97 III. MELLÉKLET Megjegyzés: A következő termékcsaládoknál megadott felhasználási területek közül az egynél több felhasználásra szánt termékek esetében az elismert szervnek a vonatkozó megfelelőségi igazolási rendszerekből szár- mazó feladatai halmozottak. TERMÉKCSALÁD SÍKÜVEG-, PROFILÜVEG- ÉS ÜVEGTÉGLA-TERMÉKEK (1/6) 1. megfelelőségi igazolási rendszerek Az alábbiakban felsorolt termék(ek) és tervezett felhasználási terület(ek) tekintetében az Európai Szabványügyi Bizottság/az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CEN/Cenelec) felkérést kap a vonatkozó harmonizált szabvány(ok)ban a következő megfelelőségi igazolási rendszer(ek) előírására: Termék(ek) Tervezett felhasználási terület(ek) Sík és hajlított üvegtáblák U-szelvényű profilüveg Hőszigetelő üvegegységek tűzállóság Kifejezetten biztosítására szolgáló üveg- szerkezetekben való hasz- nálatra Szint(ek) vagy osztály(ok) (tűzállóság) Bármely Megfelelőségi igazolási rendszer(ek) 1 1 Üvegtégla falazóelemek Tűzszakaszok határolására Bármely 1. rendszer: lásd a 89/106/EGK irányelv III. mellékletének 2. i. pontját, a minták szúrópróbaszerű vizsgálata nélkül. A rendszerre vonatkozó előírásnak akkor is alkalmazhatónak kell lennie, ha a teljesítményt nem kell egy bizonyos tulajdonság tekintetében meghatározni, mivel legalább egy tagállam egyáltalán nem rendelkezik az ilyen tulajdonságra vonatkozó jogi követelménnyel (lásd a 89/106/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdését, valamint ha alkalmazható, az értelmező dokumentumok 1. 2. 3. záradékát). Ilyen esetekben a gyártó – amennyiben nem kívánja a termék ilyen tekintetben vett teljesítményét közölni – az ilyen tulajdonság ellenőrzésére nem kötelezhető. TERMÉKCSALÁD SÍKÜVEG-, PROFILÜVEG- ÉS ÜVEGTÉGLA-TERMÉKEK (2/6) 1. megfelelőségi igazolási rendszerek Az alábbiakban felsorolt termék(ek) és tervezett felhasználási terület(ek) tekintetében az Európai Szabványügyi Bizottság/az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CEN/Cenelec) felkérést kap a vonatkozó harmonizált szabvány(ok)ban a következő megfelelőségi igazolási rendszer(ek) előírására: Termék(ek) Tervezett felhasználási terület(ek) Szint(ek) vagy osztály(ok) (tűzzel szembeni viselkedés) Megfelelőségi igazolási rendszer(ek) Sík és hajlított üvegtáblák U-szelvényű profilüveg Hőszigetelő üvegegységek Üvegtégla Üvegtégla falazóelemek Tűzzel szembeni viselke- désre vonatkozó előírások hatálya alá tartozó haszná- lat esetén A, B, C A (1), D, E, F 3 4 (1) Azon A. osztályba tartozó anyagok, amelyeket a 96/603/EK határozat alapján nem kötelező tűzzel szembeni viselkedésre vonat- kozó vizsgálatnak alávetni. 3. rendszer: lásd a 89/106/EGK irányelv III. mellékletének 2. ii. pontjában leírt második lehetőséget. 4. rendszer: lásd a 89/106/EGK irányelv III. mellékletének 2. ii. pontjában leírt harmadik lehetőséget. A rendszerre vonatkozó előírásnak akkor is alkalmazhatónak kell lennie, ha a teljesítményt nem kell egy bizonyos tulajdonság tekintetében meghatározni, mivel legalább egy tagállam egyáltalán nem rendelkezik az ilyen tulajdonságra vonatkozó jogi követelménnyel (lásd a 89/106/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdését, valamint ha alkalmazható, az értelmező dokumentumok 1. 2. 3. záradékát). Ilyen esetekben a gyártó – amennyiben nem kívánja a termék ilyen tekintetben vett teljesítményét közölni – az ilyen tulajdonság ellenőrzésére nem kötelezhető. 98 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/25. kötet TERMÉKCSALÁD SÍKÜVEG-, PROFILÜVEG- ÉS ÜVEGTÉGLA-TERMÉKEK (3/6) 1. megfelelőségi igazolási rendszerek Az alábbiakban felsorolt termék(ek) és tervezett felhasználási terület(ek) tekintetében az Európai Szabványügyi Bizottság/az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CEN/Cenelec) felkérést kap a vonatkozó harmonizált szabvány(ok)ban a következő megfelelőségi igazolási rendszer(ek) előírására: Termék(ek) Tervezett felhasználási terület(ek) Szint(ek) vagy osztály(ok) Megfelelőségi igazolási rendszer(ek) Sík és hajlított üvegtáblák U-szelvényű profilüveg Hőszigetelő üvegegységek A külső tűzvédelmi tel- jesítményre vonatkozó előírások hatálya alá eső használat esetén Vizsgálatköteles termé- kek Vizsgálat nélkül is „meg- felelőnek minősített” ter- méke (1) 3 4 (1) A tűzvédelmi szabályozók csoportjával folytatott egyeztetés során meg kell erősíteni. 3. rendszer: lásd a 89/106/EGK irányelv III. mellékletének 2. ii. pontjában leírt második lehetőséget. 4. rendszer: lásd a 89/106/EGK irányelv III. mellékletének 2. ii. pontjában leírt harmadik lehetőséget. A rendszerre vonatkozó előírásnak akkor is alkalmazhatónak kell lennie, ha a teljesítményt nem kell egy bizonyos tulajdonság tekintetében meghatározni, mivel legalább egy tagállam egyáltalán nem rendelkezik az ilyen tulajdonságra vonatkozó jogi követelménnyel (lásd a 89/106/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdését, valamint ha alkalmazható, az értelmező dokumentumok 1. 2. 3. záradékát). Ilyen esetekben a gyártó – amennyiben nem kívánja a termék ilyen tekintetben vett teljesítményét közölni – az ilyen tulajdonság ellenőrzésére nem kötelezhető. TERMÉKCSALÁD SÍKÜVEG-, PROFILÜVEG- ÉS ÜVEGTÉGLA-TERMÉKEK (4/6) 1. megfelelőségi igazolási rendszerek Az alábbiakban felsorolt termék(ek) és tervezett felhasználási terület(ek) tekintetében az Európai Szabványügyi Bizottság/az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CEN/Cenelec) felkérést kap a vonatkozó harmonizált szabvány(ok)ban a következő megfelelőségi igazolási rendszer(ek) előírására: Termék(ek) Tervezett felhasználási terület(ek) Szint(ek) vagy osztály(ok) Megfelelőségi igazolási rendszer(ek) Sík és hajlított üvegtáblák Hőszigetelő üvegegységek Üvegtégla Üvegtégla falazóelemek Golyóálló vagy robbanásbiztos üvegezés esetén U-szelvényű profilüveg Egyéb olyan használat esetén, ahol előfordulhat „biztonságos használati” kockázat, és amely az arra vonatkozó rendelkezé- sek hatálya alá tartozik Egyéb olyan használat esetén, ahol előfordulhat „biztonságos használati” kockázat, és amely az arra vonatkozó rendelkezé- sek hatálya alá tartozik – – – 1 3 3 1. rendszer: lásd a 89/106/EGK irányelv III. mellékletének 2. i. pontját, a minták szúrópróbaszerű vizsgálata nélkül. 3. rendszer: lásd a 89/106/EGK irányelv III. mellékletének 2. ii. pontjában leírt második lehetőséget. A rendszerre vonatkozó előírásnak akkor is alkalmazhatónak kell lennie, ha a teljesítményt nem kell egy bizonyos tulajdonság tekintetében meghatározni, mivel legalább egy tagállam egyáltalán nem rendelkezik az ilyen tulajdonságra vonatkozó jogi követelménnyel (lásd a 89/106/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdését, valamint ha alkalmazható, az értelmező dokumentumok 1. 2. 3. záradékát). Ilyen esetekben a gyártó – amennyiben nem kívánja a termék ilyen tekintetben vett teljesítményét közölni – az ilyen tulajdonság ellenőrzésére nem kötelezhető. 13/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 99 TERMÉKCSALÁD SÍKÜVEG-, PROFILÜVEG- ÉS ÜVEGTÉGLA-TERMÉKEK (5/6) 1. megfelelőségi Igazolási Rendszerek Az alábbiakban felsorolt termék(ek) és tervezett felhasználási terület(ek) tekintetében az Európai Szabványügyi Bizottság/az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CEN/Cenelec) felkérést kap a vonatkozó harmonizált szabvány(ok)ban a következő megfelelőségi igazolási rendszer(ek) előírására: Termék(ek) Tervezett felhasználási terület(ek) Szint(ek) vagy osztály(ok) Megfelelőségi igazolási rendszer(ek) Sík és hajlított üvegtáblák (speciálisan kezelt) U-szelvényű profilüveg Hőszigetelő üvegegységek Üvegtégla Üvegtégla falazóelemek Energiatakarékos és/vagy zaj- csökkentő használat esetén – 3 3. rendszer: lásd a 89/106/EGK irányelv III. mellékletének 2. ii. pontjában leírt második lehetőséget. A rendszerre vonatkozó előírásnak akkor is alkalmazhatónak kell lennie, ha a teljesítményt nem kell egy bizonyos tulajdonság tekintetében meghatározni, mivel legalább egy tagállam egyáltalán nem rendelkezik az ilyen tulajdonságra vonatkozó jogi követelménnyel (lásd a 89/106/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdését, valamint ha alkalmazható, az értelmező dokumentumok 1. 2. 3. záradékát). Ilyen esetekben a gyártó – amennyiben nem kívánja a termék ilyen tekintetben vett teljesítményét közölni – az ilyen tulajdonság ellenőrzésére nem kötelezhető. TERMÉKCSALÁD SÍKÜVEG-, PROFILÜVEG- ÉS ÜVEGTÉGLA-TERMÉKEK (6/6) 1. megfelelőségi igazolási rendszerek Az alábbiakban felsorolt termék(ek) és tervezett felhasználási terület(ek) tekintetében az Európai Szabványügyi Bizottság/az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CEN/Cenelec) felkérést kap a vonatkozó harmonizált szabvány(ok)ban a következő megfelelőségi igazolási rendszer(ek) előírására: Termék(ek) Tervezett felhasználási terület(ek) Szint(ek) vagy osztály(ok) Megfelelőségi igazolási rendszer(ek) Sík és hajlított üvegtáblák U-szelvényű profilüveg Hőszigetelő üvegegységek Üvegtégla Üvegtégla falazóelemek Az (1/6) és (5/6) termékcsalá- dokban meghatározott hasz- nálatoktól eltérő használat esetén – 4 4. rendszer: lásd a 89/106/EGK irányelv III. mellékletének 2. ii. pontjában leírt harmadik lehetőséget. A rendszerre vonatkozó előírásnak akkor is alkalmazhatónak kell lennie, ha a teljesítményt nem kell egy bizonyos tulajdonság tekintetében meghatározni, mivel legalább egy tagállam egyáltalán nem rendelkezik az ilyen tulajdonságra vonatkozó jogi követelménnyel (lásd a 89/106/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdését, valamint ha alkalmazható, az értelmező dokumentumok 1. 2. 3. záradékát). Ilyen esetekben a gyártó – amennyiben nem kívánja a termék ilyen tekintetben vett teljesítményét közölni – az ilyen tulajdonság ellenőrzésére nem kötelezhető


title: 2000/245/CE: Decisión de la Comisión, de 2 de febrero de 2000, relativa al procedimiento de certificación de la conformidad de productos de construcción con arreglo al apartado 4 del artículo 20 de la Directiva 89/106/CEE del Consejo en lo que concierne a los productos de vidrio plano, vidrio conformado y bloques de vidrio moldeado [notificada con el número C(1999) 5016] (Texto pertinente a efectos del EEE)

formats: html pdf print

text: 28. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 77/13 COMISIÓN DECISIÓN DE LA COMISIÓN de 2 de febrero de 2000 relativa al procedimiento de certificación de la conformidad de productos de construcción con arreglo al apartado 4 del artículo 20 de la Directiva 89/106/CEE del Consejo en lo que concierne a los productos de vidrio plano, vidrio conformado y bloques de vidrio moldeado [notificada con el número C(1999) 5016] (Texto pertinente a efectos del EEE) (2000/245/CE) LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Directiva 89/106/CEE del Consejo, de 21 de diciembre de 1988, relativa a la aproximación de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas de los Estados miembros sobre los productos de construcción (1), modificada por la Directiva 93/68/CEE (2), y, en particular, el apartado 4 de su artículo 13, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) La Comisión debe elegir, entre los dos procedimientos previstos en el apartado 3 del artículo 13 de la Directiva 89/106/CEE para la certificación de la conformidad de un producto, «el procedimiento menos oneroso posible que sea compatible con la seguridad». Ello significa que, para la certificación de la conformidad de un determi- nado producto o familia de productos, debe decidirse si la existencia de un sistema de control de producción en la fábrica bajo la responsabilidad del fabricante es una condición necesaria y suficiente, o bien si se requiere la intervención de un organismo de certificación autori- zado, por motivos relacionados con el cumplimiento de los criterios mencionados en el apartado 4 del artículo 13. El apartado 4 del artículo 13 establece que el procedi- miento elegido debe figurar en los mandatos y en las especificaciones técnicas. Por lo tanto, es conveniente adoptar la definición de productos o familias de productos utilizada en los mandatos y en las especifica- ciones técnicas. Los procedimientos previstos en el apartado 3 del artículo 13 se describen minuciosamente en el anexo III de la Directiva 89/106/CEE. Es, por consiguiente, nece- sario especificar claramente, en relación con el anexo III, los métodos de aplicación de los dos procedimientos (1) DO L 40 de 11. 2. 1989, p. 12. (2) DO L 220 de 30. 8. 1993, p. 1. (4) (5) (6) para cada producto o familia de productos, ya que el anexo III da preferencia a determinados sistemas. El procedimiento especificado en la letra a) del apartado 3 del artículo 13 corresponde a los sistemas que figuran en el inciso ii) del punto 2 del anexo III: primera posibi- lidad sin vigilancia permanente, segunda y tercera posi- bilidades; que el procedimiento descrito en la letra b) del apartado 3 del artículo 13 corresponde a los sistemas que figuran en el inciso i) del apartado 2 del anexo III y en la primera posibilidad con vigilancia permanente del inciso ii) del punto 2 del anexo III. El Comité permanente de la construcción emitió un dictamen desfavorable sobre el proyecto de medidas que le fue presentado por la Comisión. La decisión fue presentada al Consejo, el cual no actuó dentro del período de tres meses previsto en la Directiva la medida propuesta es adoptada por la 89/106/CEE, Comisión. HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Artículo 1 La certificación de la conformidad de los productos y familias de productos mencionados en el anexo I se realizará por un procedimiento en el cual el fabricante sea el único responsable del sistema de control de producción en la fábrica que garan- tice que el producto cumple las correspondientes especifica- ciones técnicas. Artículo 2 La certificación de la conformidad de los productos mencio- nados en el anexo II se realizará mediante un procedimiento en el cual, además del sistema de control de producción en la fábrica aplicado por el fabricante, intervenga en la evaluación y la vigilancia del control de producción o del producto en sí un organismo de certificación autorizado. L 77/14 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 3. 2000 El procedimiento de certificación de la conformidad definido en el anexo III se indicará en los mandatos relativos a las normas armonizadas. Artículo 3 Los destinatarios de la presente Decisión serán los Estados miembros. Artículo 4 Hecho en Bruselas, el 2 de febrero de 2000. Por la Comisión Erkki LIIKANEN Miembro de la Comisión 28. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 77/15 ANEXO I Paneles de vidrio planos y curvados (incluidos los vidrios básicos, monolíticos, vidrios transformados, vidrios especiales o de seguridad, vidrios de capas, vidrios recubiertos, vidrios esmaltados, vidrios de superficies tratadas o espejos): Para todos los usos salvo: — los acristalamientos destinados específicamente a resistir al fuego — los destinados a la protección antibalas o antiexplosiones. Vidrio conformado (armado o no): Para todos los usos salvo: — las acristalamientos destinados específicamente a resistir al fuego. Acristalamientos aislantes: Para todos los usos salvo: — los acristalamientos destinados específicamente a resistir al fuego — los destinados a la protección antibalas o antiexplosiones. Bloques de vidrio moldeado: Para aplicaciones sin función portante salvo: — los destinados a la protección antibalas o antiexplosiones. Tabiques de bloques de vidrio moldeado: Para todos los usos sin función portante salvo: — los destinados a la comportamentación contra incendios — los destinados a la protección antibalas o antiexplosiones. L 77/16 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 3. 2000 ANEXO II Paneles de vidrio planos y curvados (incluidos los vidrios básicos, monoliticos, vidrios transformados, vidrios especiales o de seguridad, vidrios de capas, vidrios recubiertos, vidrios esmaltados, vidrios de superficies tratadas o espejos): — Para la protección antibalas o antiexplosiones. — Para acristalamientos destinados específicamente a resistir al fuego. Vidrio conformado (armado o no): — Para acristalamientos destinados específicamente a resistir al fuego. Acristalamientos aislantes: — Para la protección antibalas o antiexplosiones. — Para acristalamientos destinados específicamente a resistir al fuego. Bloques de vidrio moldeado: Para la protección antibalas o antiexplosiones. Tabiques de bloques de vidrio moldeado: — Para la compartimentación contra incendios. — Para la protección antibalas o antiexplosiones. 28. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 77/17 ANEXO III Nota: En lo que respecta a los productos que tengan más de uno de los usos previstos especificados en las familias las tareas del organismo autorizado, derivadas de los sistemas pertinentes de certificación de la siguientes, conformidad, son acumulativas. FAMILIA DE PRODUCTOS PRODUCTOS DE VIDRIO PLANO, VIDRIO CONFORMADO Y BLOQUES DE VIDRIO MOLDEADO (1/6) 1. Sistemas de certificación de la conformidad Para los productos y usos que se enumeran a continuación, se solicita del Comité Europeo de Normalización/Comité Europeo de Normalización Electrotécnica (CEN/Cenelec) la especificación de los sistemas siguientes de certificación de la conformidad en las correspondientes normas armonizadas: Producto Uso previsto Niveles o clases (resistencia al fuego) Sistemas de certificación de la conformidad Vidrios planos y curvados Vidrio conformado (armado o no) Acristalamientos aislantes Acristalamientos destinados específicamente a resistir al fuego Cualquiera Tabiques de bloques de vidrio moldeado Para compartimentación contra incendios Cualquiera 1 1 Sistema 1: Véase el inciso i) de la sección 2 del anexo III de la Directiva 89/106/CEE, sin ensayo por sondeo de muestras. La especificación del sistema permitirá su aplicación incluso cuando no sea necesario establecer el rendimiento en relación con una característica determinada, porque haya, al menos, un Estado miembro que no tenga requisitos legales a ese respecto [véase el apartado 1 del artículo 2 de la Directiva 89/106/CEE y, cuando sea aplicable, el punto 1. 2. 3 de los documentos interpretativos]. En tal caso, no debe exigirse al fabricante la comprobación de esa característica si éste no desea declarar el rendimiento del producto a ese respecto. FAMILIA DE PRODUCTOS PRODUCTOS DE VIDRIO PLANO, VIDRIO CONFORMADO Y BLOQUES DE VIDRIO MOLDEADO (2/6) 1. Sistemas de certificación de la conformidad Para los productos y usos que se enumeran a continuación, se solicita del Comité Europeo de Normalización/Comité Europeo de Normalización Electrotécnica (CEN/Cenelec) la especificación de los sistemas siguientes de certificación de la conformidad en las correspondientes normas armonizadas: Producto Uso previsto Niveles o clases (resistencia al fuego) Sistemas de certificación de la conformidad Vidrios planos y curvados Vidrio conformado (armado o no) Acristalamientos aislantes Bloques de vidrio moldeado Tabiques de bloques de vidrio moldeado Para uso sujetos a la reglamen- tación de reacción al fuego A, B, C, A (1), D, E, F 3 4 Sistema 3: Véase el Sistema 4: Véase el (1) Materiales de la clase A que, según la Decisión 96/603/CE no necesitan someterse a ensayo de reacción al fuego. inciso ii) de la sección 2 del anexo III de la Directiva 89/106/CEE, segunda posibilidad. inciso ii) de la sección 2 del anexo III de la Directiva 89/106/CEE, tercera posibilidad. La especificación del sistema permitirá su aplicación incluso cuando no sea necesario establecer el rendimiento en relación con una característica determinada, porque haya, al menos, un Estado miembro que no tenga requisitos legales a ese respecto [véase el apartado 1 del artículo 2 de la Directiva 89/106/CEE y, cuando sea aplicable, el punto 1. 2. 3 de los documentos interpretativos]. En tal caso, no debe exigirse al fabricante la comprobación de esa característica si éste no desea declarar el rendimiento del producto a ese respecto. L 77/18 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 3. 2000 FAMILIA DE PRODUCTOS PRODUCTOS DE VIDRIO PLANO, VIDRIO CONFORMADO Y BLOQUES DE VIDRIO MOLDEADO (3/6) 1. Sistemas de certificación de la conformidad Para los productos y usos que se enumeran a continuación, se solicita del Comité Europeo de Normalización/Comité Europeo de Normalización Electrotécnica (CEN/Cenelec) la especificación de los sistemas siguientes de certificación de la conformidad en las correspondientes normas armonizadas: Producto Uso previsto Niveles o clases Sistemas de certificación de la conformidad Vidrios planos y curvados Vidrio conformado Acristalamientos aislantes Para usos sujetos a la reglamen- tación de reacción al fuego exte- rior Productos que deben someterse a ensayo «conside- satisfactorios» de necesidad Productos rados sin ensayo (1) 3 4 Sistema 3: Véase el Sistema 4: Véase el (1) Pendiente de confirmación tras las conversiones pertinentes con el Grupo de reglamentadores contra incendios. inciso ii) de la sección 2 del anexo III de la Directiva 89/106/CEE, segunda posibilidad. inciso ii) de la sección 2 del anexo III de la Directiva 89/106/CEE, tercera posibilidad. La especificación del sistema permitirá su aplicación incluso cuando no sea necesario establecer el rendimiento en relación con una característica determinada, porque haya, al menos, un Estado miembro que no tenga requisitos legales a ese respecto [véase el apartado 1 del artículo 2 de la Directiva 89/106/CEE y, cuando sea aplicable, el punto 1. 2. 3 de los documentos interpretativos]. En tal caso, no debe exigirse al fabricante la comprobación de esa característica si éste no desea declarar el rendimiento del producto a ese respecto. FAMILIA DE PRODUCTOS PRODUCTOS DE VIDRIO PLANO, VIDRIO CONFORMADO Y BLOQUES DE VIDRIO MOLDEADO (4/6) 1. Sistemas de certificación de la conformidad Para los productos y usos que se enumeran a continuación, se solicita del Comité Europeo de Normalización/Comité Europeo de Normalización Electrotécnica (CEN/Cenelec) la especificación de los sistemas siguientes de certificación de la conformidad en las correspondientes normas armonizadas: Producto Uso previsto Niveles o clases Sistemas de certificación de la conformidad Vidrios planos y curvados Acristalamientos aislantes Bloques de vidrio moldeado Tabiques de bloques de vidrio moldeado Tabiques de bloques de cristal Para la protección antibalas o antiexplosiones Para otros usos que puedan presentar riesgos de «seguridad de utilización» y sujetos a la reglamentación correspondiente Para otros usos que puedan presentar riesgos de «seguridad de utilización» y sujetos a la reglamentación correspondiente — — — 1 3 1 Sistema 1: Véase el Sistema 3: Véase el inciso i) de la sección 2 del anexo III de la Directiva 89/106/CEE, sin ensayo por sondeo de muestras. inciso ii) de la sección 2 del anexo III de la Directiva 89/106/CEE, segunda posibilidad. La especificación del sistema permitirá su aplicación incluso cuando no sea necesario establecer el rendimiento en relación con una característica determinada, porque haya, al menos, un Estado miembro que no tenga requisitos legales a ese respecto [véase el apartado 1 del artículo 2 de la Directiva 89/106/CEE y, cuando sea aplicable, el punto 1. 2. 3 de los documentos interpretativos]. En tal caso, no debe exigirse al fabricante la comprobación de esa característica si éste no desea declarar el rendimiento del producto a ese respecto. 28. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 77/19 FAMILIA DE PRODUCTOS PRODUCTOS DE VIDRIO PLANO, VIDRIO CONFORMADO Y BLOQUES DE VIDRIO MOLDEADO (5/6) 1. Sistemas de certificación de la conformidad Para los productos y usos que se enumeran a continuación, se solicita del Comité Europeo de Normalización/Comité Europeo de Normalización Electrotécnica (CEN/Cenelec) la especificación de los sistemas siguientes de certificación de la conformidad en las correspondientes normas armonizadas: Producto Uso previsto Niveles o clases Sistemas de certificación de la conformidad y curvados Vidrios planos (especialmente tratados) Vidrios conformados Acristalamientos aislantes Bloques de vidrio moldeado Tabiques de bloques de vidrio moldeado Para usos relacionados con la conservación de energía y/o la reducción del ruido — 3 Sistema 3: Véase el inciso ii) de la sección 2 del anexo III de la Directiva 89/106/CEE, segunda posibilidad. La especificación del sistema permitirá su aplicación incluso cuando no sea necesario establecer el rendimiento en relación con una característica determinada, porque haya, al menos, un Estado miembro que no tenga requisitos legales a ese respecto [véase el apartado 1 del artículo 2 de la Directiva 89/106/CEE y, cuando sea aplicable, el punto 1. 2. 3 de los documentos interpretativos]. En tal caso, no debe exigirse al fabricante la comprobación de esa característica si éste no desea declarar el rendimiento del producto a ese respecto. FAMILIA DE PRODUCTOS PRODUCTOS DE VIDRIO PLANO, VIDRIO CONFORMADO Y BLOQUES DE VIDRIO MOLDEADO (6/6) 1. Sistemas de certificación de la conformidad Para los productos y usos que se enumeran a continuación, se solicita del Comité Europeo de Normalización/Comité Europeo de Normalización Electrotécnica (CEN/Cenelec) la especificación de los sistemas siguientes de certificación de la conformidad en las correspondientes normas armonizadas: Producto Uso previsto Niveles o clases Sistemas de certificación de la conformidad Paneles de vidrio planos y curvados Vidrios conformados Acristalamientos aislantes Bloques de vidrio moldeado Tabiques de bloques de vidrio moldeado Para usos distintos de los especi- ficados para las familias (1/6) a (5/6) — 4 Sistema 4: Véase el inciso ii) de la sección 2 del anexo III de la Directiva 89/106/CEE, tercera posibilidad. La especificación del sistema permitirá su aplicación incluso cuando no sea necesario establecer el rendimiento en relación con una característica determinada, porque haya, al menos, un Estado miembro que no tenga requisitos legales a ese respecto [véase el apartado 1 del artículo 2 de la Directiva 89/106/CEE y, cuando sea aplicable, el punto 1. 2. 3 de los documentos interpretativos]. En tal caso, no debe exigirse al fabricante la comprobación de esa característica si éste no desea declarar el rendimiento del producto a ese respecto


title: Commission working document - The creation of the .EU Internet top level domain

eurovoc_concepts:
computer network
data transmission
electronic mail

formats: html pdf

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 2. 2. 2000 COM(2000) 153 final COMMISSION WORKING DOCUMENT THE CREATION OF THE. EU INTERNET TOP LEVEL DOMAIN COMMISSION WORKING DOCUMENT THE CREATION OF THE. EU INTERNET TOP LEVEL DOMAIN SUMMARY AND CONCLUSIONS This paper considers the creation of a ccTLD Top Level Domain for the European Union:. EU. The paper argues that the creation of this domain would strengthen the image and infrastructure of the Internet in Europe, for the purposes of the European Institutions, private users and for commercial purposes including electronic commerce. The expansion of the Internet Domain Name Space that was envisioned in 1996 has not taken place for several reasons, and the question is still on the agenda of the new ICANN organisation. The limited alternatives available in Europe have given rise to individuals, companies and organisations seeking registrations in the World Wide Web in the US-Based existing TLDs, (e. g. is difficult to ensure the appropriate degree of adherence to European law and policies such as competition, data protection, IPR and consumer protection. COM), and in other TLDs elsewhere1. In such cases, it The European Institutions themselves have also had to adopt sub-optimal solutions, including. EU. INT and. CEC. BE etc. Furthermore, for historical reasons, the national ccTLD Registries in Europe generally restrict themselves to accepting registrations from within their own national jurisdiction and, with some exceptions according to relatively restrictive registration policies2. While this approach reduces the risk of conflict of laws, it does not necessarily suit those operators that wish to function throughout the Internal Market and globally. This document also raises six key questions: Question 1: Please comment on the above outline of the delegation of the. EU TLD to a Registration organisation: the Registry. Are there alternative models for the Registry organisation that should be considered? Question 2: What should be the main criteria for the. EU Registry's registration policies? How should the registration policy be developed and implemented? By the Registry organisation, by a distinct consultative body or by the European Commission itself? 1. 2. Such as Niue (. NU) and Tonga (. TO). Whether or not these policies are consistent with EU competition and internal market law is currently under consideration by the Commission. 2 Question 3: Would it be appropriate to apply the WIPO disputes and trademark policies as reflected in their May 1999 Report to the. EU Domain, or are there alternative solutions to these issues within the European Union? Might there be a specific role for the Office for the Harmonisation of the Internal Market in Alicante in this context? Question 4: To what extent might a more constraining instrument in the European Union or in WIPO reinforce protection of names and marks in the DNS, in addition to alternative dispute resolution? In that case which categories of names should be protected and how should they be determined? Question 5: Do potential business users, including small and medium sized enterprises have any suggestions as to how the. EU domain might be managed in order to optimise its contribution to the development of electronic commerce in Europe? Question 6: Are there any other considerations that should be taken into account about the relationships between the proposed. EU Registry and the national ccTLD Registries in the Member States? The Internet operators are familiar with, and expect, an open consultative environment for the formation of policy and the development of new initiatives. Accordingly, the Commission wishes to initiate a public consultation on these questions both to facilitate the assessment of alternatives and to enhance the available information and analysis about this proposal. Furthermore, ICANN itself is bound by its own Bylaws and procedures to develop policies on the basis of the consensus of the Internet community, broadly defined. Thus, the identification of the potential consensus of Internet operators and users through this public consultation is an important step in the decision taking process. Following public consultation, and depending on the outcome, the Commission will address a Communication to the Council and the European Parliament setting out the next steps. All interested parties are invited to address their comments and suggestions in response to these questions, and any other points that they may wish to make to DG Information Society of the European Commission: By E-Mail to: Dot-EU-Consult@cec. eu. int Or by fax to: +32 2 295 3998. All replies will be published on a Commission web-site to be announced, unless interested parties specifically request confidentiality. 3 1. Introduction The use of the Internet continues to expand rapidly globally and, currently, particularly in Europe. The characteristics of Internet use are also changing significantly, as new categories of information and services become increasingly available and different groups of users are taking up these new opportunities. Electronic Commerce represents a major new area, both between companies and with final consumer3. A large proportion of publicly available information and access to public services is also increasingly migrating to the Internet. 4 These trends are still at a very early stage of development. We do not know how far they will go in the next few years. It is however already clear that whatever happens, within five years, the Internet in Europe will be very different and much, much larger than that which we know today. The Internet Domain Name System (DNS) is an important component in the identification and location of Internet users, and in spite of the rapid growth of the Internet, and several years' policy discussions, the DNS has not been expanded or developed consistent with this growth. In Europe Internet users have inherited a set of national Top Level Domains (ccTLDs) and have the possibility of registering in the few generic Top Level Domains (gTLDs) currently managed by the NSI company under contract from the United States Government. No decisions have been taken regarding the creation of new gTLDs, originally proposed in 1996/97 although a significant number of European companies joined the CORE consortium5 with this in view. The newly created ICANN organisation6 is responsible for the organisation and management of Internet naming and addressing among other critical functions including the reform and future expansion of the Internet DNS. However, ICANN does not yet have an agreed policy for the creation of new generic Top Level Domains and in the light of recent experience, the announced gTLD policy may not materialise in the near future. Meanwhile, ICANN and, before, IANA have accepted the ISO 3166 standard as an adequate and legitimate basis for creating ccTLDs world-wide. 2. The ISO 3166 Standard codes For historical reasons, ICANN's predecessor, IANA, delegated ccTLD Registries to bodies in countries outside the United States on the basis of an international standard code representing geographical entities, known as the ISO 3166 Standard. 7 IANA's general policy for the delegation and operation of Registries was described in the document known as RFC 15918 3. 4. 5. 6. 7. 8. c. f. Electronic commerce directive: http://www. ispo. cec. be/ecommerce/legal. htm c. f. Green Paper on publicly available information. http://www2. echo. lu/info2000/en/publicsector/gp- index. html For CORE and gTLD-MOU: See: http://www. gtld-mou. org/ For ICANN and DNSO. See:. http://www. icann. org and http://www. dnso. org ISO and the 3166 standard. See: http://www. din. de/gremien/nas/nabd/iso3166ma/ RFC 1591. See: http://www. isi. edu/in-notes/rfc1591. txt 4 which is currently being updated by the ICANN organisation9 including advice from the ICANN Governmental Advisory Committee (GAC)10. Currently, virtually all the available 243 two letter codes have been assigned. 11 Although the territorial code "EU" has not yet been fully standardised and is not included in the primary list of ISO 3166 two letter codes, the code "EUR" has been standardised and allocated for use representing the Euro currency12, and the code "EU" has been reserved for this purpose as well, and has accordingly been included in the list of reserved ISO 3166 codes. This reservation has been extended for the purposes of the international financial bond market. In response to a request from the European Commission in May 1999, the ISO 3166 Maintenance Agency13 has: " … Decided to extend the scope of the reservation of the code element EU to cover any application of ISO 3166-1 that needs a coded representation of the name European Union. the exceptionally The ISO 3166 Maintenance Agency has no objections against reserved alpha-2 code element EU being used as a ccTLD identifier. Such use of the code element EU would be in line with normal practice as regards the implementation of ISO 31 66-1 reserved code elements to extend this reservation for the purposes of the Internet DNS as well. " 14 3. Delegation of the TLD by ICANN/IANA In the past, IANA has delegated ccTLD Registries on the basis of the ISO 3166 standard. In addition to virtually all national entities, a number of distinct territories (usually islands) are included in the 3166 standard and the corresponding ccTLDs have been delegated. IANA has stated that it was not in the business of deciding what is a country15 and has consequently sought to refer to the ISO 3166 standard in taking its decisions. In view of the size and economic importance of the European Union and the extensive use that could be made of a. EU TLD, both for Electronic Commerce and for the European Institutions, the European Commission will request the ICANN Board to delegate the. EU TLD on the basis of a decision by the ISO 3166 Maintenance Agency to extend the reservation of the existing EU code for the purposes of the Internet. The Commission has also announced that it will promote the creation of the. EU TLD in the context of the eEurope initiative. 16 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. See: http://www. icann. org/tld-deleg-prac. html c. f. : ICANN-GAC: http://www. icann. org/gac-comm-25may99. html About 46 of these assignments relate to geographical territories (usually small islands) that are not nations states in their own right. This situation has given rise to jurisdictional questions that are currently being considered by ICANN and GAC. c. f. : ISO 4217 three-letter currency code standard. DIN and the ISO 3166 Maintenance Agency. See:http://www. din. de/gremien/nas/nabd/iso3166ma/ Letter from the ISO 3166 Maintenance Agency o the Commission of 7 September 1999. RFC 1591: http://www. isi. edu/in-notes/rfc1591. txt See: http://www. ispo. cec. be/eeurope-initiative. htm 5 4. Responsibility in the European Union The ICANN Governmental Advisory Committee considers that the ccTLD Registries are ultimately subject to the jurisdiction of the relevant public authority or government. 17 The European Union18 would indeed appear to be the competent "public authority" for the purposes of the. EU TLD, and should be recognised as such by ICANN. In view of the highly decentralised structure of the Internet and the private statute of nearly all the organisations concerned, including ICANN itself, the European institutions are only called upon to decide to fulfil the minimal responsibility of requesting the domain from ICANN and acting as the relevant public authority with ultimate oversight of the domain, should the need arise. Exercising such reserve powers would require that the. EU TLD Registry operates on behalf of the Union and that the ownership of the TLD itself be retained by the Union. 5. Territorial scope Most ccTLD Internet Registries limit registrations to entities and individuals with a clear affiliation with the corresponding territory. This conforms to the underlying idea that the corresponding code (e. g. FI,. PT,. CA,. CN,. MX, etc. ) is a form of unambiguous identification and location of the activity19. It also corresponds to the general principle that the Registry is held in trust in the interests of the Internet users within the territory concerned. 20 The Commission also supports the principle that there should be a tangible relationship between the principal location of the entity concerned and the territorial scope of the ccTLD Registry. This principle is respected in practice by all national ccTLD Registries within the EU. Regarding the entities eligible to register in the. EU TLD Registry, the Commission considers that the basic principles of European Internal Market law should be applied. In particular the EC Treaty states that: "Article 48: Companies or firms formed in accordance with the law of a Member State and having their registered office, central administration or principal place of business within the Community shall, for the purposes of this Chapter, be treated in the same way as natural persons who are nationals of Member States. " 17. 18 19. Regarding the respective responsibilities of ICANN and the relevant public authority or government, the GAC has recently confirmed that: "Where the delegate of the a ccTLD does not have the support of the relevant community, in the context of the ISO 3166 Code, and of the relevant public authority or government, that, upon request, ICANN exercise its authority with the utmost promptness to reassign the delegation. " The expression “European Union” has been used in a broad sense throughout, without prejudice to the specific competence of the European Community, which is in law the relevant legal entity under the EC Treaty Although it is technically feasible for the geographical location of Internet related activities to be completely dissociated from the apparent affiliation of the Domain Name, it is clear that in practice the most DNS users are working from within the territory of their ccTLD Registry. Furthermore, ICANN will require in future that the operators of Internet web pages can be located through the DNS registration system. 20. In practice, there are a few exceptions to this principal (e. g. TO,. NU). 6 Consequently, while acknowledging the institutional and geographical link of the EU Domain to the European Union, in practice and in the light of the guidance provided in the Treaty, a very large number of entities would be eligible to register in the. EU TLD should they so desire. This is without prejudice to the possibility of registering the international activities of European-based entities in the EU Domain. 21 As described below, the. EU Registry could be organised through a non-for-profit association which would benefit from a high degree of autonomy and should enjoy the consensus of a wide range Internet interests within the Union. However, consistent with the global policies that are being developed by ICANN and GAC the Registry would in the last resort be responsible to the public authority holding the rights related to the EU domain. 6. Creation of the Registry Organisation There are several models available to select an appropriate organisation to which the operation of the. EU TLD Registry could be delegated. In the past, the designation of national Registries was rather accidental and linked to the presence of the nucleus of the national R&D networks, often located within a national ministry for technology or a university department with IT R&D interests. Whilst that model is today somewhat dépassée, in view of the expansion and diversification of the Internet, it goes some way towards explaining the legacy delegations of the ccTLD Registry in several of the Member States and elsewhere. Today, most Internet users are no longer Research or IT oriented and a much wider spectrum of the economy and society are directly concerned with the DNS. Accordingly several forms of co-operative association are being created in the Member States and internationally in which all the relevant Internet "stakeholders" can participate. This evolution is not limited to Europe. For instance, both Canada and Australia have recently completed extensive policy reviews for their national ccTLD Registry and the United States is currently undergoing a period of consultation regarding the future organisation and management of the existing. US. In the case of the European Union, a number of options could be considered: One option is the creation of a not-for-profit association which would be incorporated within the Union22 and which would manage the operation of the. EU Registry in such a way that all the principal interest groups would be able to participate in the formulation of the Registry's policies. Following this public consultation, the Commission would invite expressions of interest from appropriately constituted consortia and facilitate in the development of a consensus proposal or participate in the selection of the final proposal. The Commission would also participate in the formulation of the Registry's policies on behalf of the EU institutions and other interested EU organisations The Registry organisation would also be able to sub-contract all or part of its technical operations, 21. For example, as far as the European Institutions are concerned, the External Delegations could be registered in. EU. The registration of international activities of other EU based entities would clearly be a matter for the organisations concerned, within the limits of the Registry organisations' registration policies. 22. The form of incorporation does not have to be decided at this stage, but the European Economic Interest Grouping (EEIG) comes to mind. 7 including database management and the management of generic second level domains. Any commercial or legal liability arising from the operation of the. EU TLD would rest with the Registry organisation and not with the European Union. The European Union, represented by the Commission would retain the rights to the. EU TLD itself 23. IPR in the databases resulting from the operation of the Registry would be subject to appropriate licensing conditions. Such rights would be protected by suitable escrow policies and practices. The. EU TLD would be delegated to the Registry initially for a period of 5 years, renewable every 3 years thereafter. Another option might be toseek an entirely private, commercial solution for the creation of the Registry. This solution might have the advantage of dissociating the EU Registry entirely from the public authorities in the Union and facilitate a commercial and business related orientation for the operation of the Registry. This approach would however suffer from two significant disadvantages: - In so far as. EU becomes an unique asset (there may only ever be one such registry), private commercial operation may give rise to issues under competition policy; - In so far as several branches of the European Internet community are already eager to see the. EU Registry created, arbitrating between them to say who would get it might prove to be an impossible task. A third option would be to seek out an existing public or private organisation at a national or European level to take on the task. However, it is doubtful that the European Institutions or the European Internet community could identify a single existing entity that would both be competent to carry out the task and enjoy the consensus of all other interested parties. the competent departments of an existing public A fourth option might be for administration, such as the Commission itself to take on the task of managing the new Registry. Indeed in many Member States the national Registry used to be managed either by a government department or by a public university and in a few cases this is still the case. However, all those Member States who have reorganised their ccTLD Registry have moved away from that model and put in place structures based on the, not-for- profit, co-operative model. 23. The ICANN-GAC has stated that it considers that "1. The GAC reaffirmed its May resolution that the Internet naming system is a public resource and that the management of a TLD Registry must be in the public interest. 2. Accordingly, the GAC considers that no private intellectual or other property rights inhere to the TLD itself nor accrue to the delegated manager of the TLD as the result of such delegation. " ICANN/GAC, Santiago 24. 8. 99 8 Accordingly, the Commission is not proposing to manage the administrative and operational aspects of the proposed Registry, except in so far as the Commission's own use of the corresponding Second Level Domain is concerned. Whatever solution is adopted, the collection and management of personal data in the TLD Registry databases would naturally be subject to the provisions of European data protection and consumer protection policies and legislation. Subject to the results of this consultation, the Commission’s view at this stage is that the requirements for industry consensus, neutral administration, protection from anti-competitive behaviour and the respect for applicable laws in practice set significant boundary conditions to the acceptable model for the creation and operation of the. EU Registry. Thus, nearly all recent examples of reformed DNS TLD Registries have been based on co- operative, non-for-profit, entities. Question 1: Please comment on the above outline of the delegation of the. EU TLD to a Registration organisation: the Registry. Are there alternative models for the Registry organisation that should be considered? 7. Registration Policy In general, the Registration policy of the. EU TLD should take full account of the experience to date of similar Registries world-wide. Several Registries have recently up-dated and modernised their registration policies or are in the process of doing so. This work has been largely documented and is in the public domain. DNS TLD Registries have to deal with several concurrent issues, including: – scaling the process to the current rapid growth of SLD Registrations, – accommodating the increasing commercial use of the Internet and – creating a clear distinction between official public use of the Domain and commercial and other private use. Apart from the United States, which enjoys exclusive use of the. GOV TLD, all other governments and public authorities have to put their own activities in the same Domain as the population and economy at large. Inconvenient as this may be, the fact is that the problem has been solved effectively in nearly all countries to everyone's satisfaction. The development of a detailed Registration policy for the new. EU Registry could be a subject of the invitation for expressions of interest and would necessarily evolve over time and on the basis of experience. It is however possible to identify certain minimum requirements that are subject to comment and consultation: • Scaleability: The new Registry would need to be able to accommodate a large number of unique new Registrations (second and/or third level domains) over a period of time. Although if is not possible to predict the ultimate size of the DNS market in Europe, it is 9 conceivable that several million registrations will be necessary within, say, a five year period and many more in the longer term. 24 • Exclusions: The Registry would need to define, in agreement with the Internet user community and the relevant public authorities whether certain categories of words, names, or numbers, including those benefiting from legal protection, should be excluded from registration or reserved for specific users. 25. • In the light of the problems in existing Registries that have been experienced with abusive the issue of the interested parties should also address registration of names, cybersquatting, warehousing and speculation in DNS names. • Interested parties would be invited to address, other more detailed questions such as: – The utilisation of generic second level domains,26. – The registration policies as they might be applied to companies, individuals, and other categories of private entities and organisations. – Whether in addition to appropriate intellectual property protection (see below) trademarks should receive any special treatment within the. EU TLD Registry. – The scope for multilingual operation of the. EU Registry and the character sets in which the. EU DNS could operate, initially and over time. – Whether, in order to facilitate the scaleability and user-friendliness of the. EU DNS, generic second level domains should be introduced to characterise and identify particular sectors of the economy and/or categories of organisation. 27 Although at first sight these might appear to be rather daunting list of issues, very similar questions have recently been addressed in the context of several other TLD Registries, both in Europe and internationally and in many cases, significant improvements have been made in current practice and relatively satisfactory solutions have been found. It is anticipated that the responses to the public consultation in this area will be useful as an indication of the direction that the Internet user community in Europe would expect from the registration policy of the. EU Registry. More generally, registration in the. EU TLD should be commercially attractive from the point of view of cross-border electronic commerce. It would consequently be desirable for the Registration policy to be able to facilitate the development of an Internet identity (a brand) for the products and services of European based enterprises. 24. 25. 26. 27. Note that the cumulative registrations in by NSI in. COM increased from 200,000 in the first quarter of 1996 to 4. 2 million in the first quarter of 1999. (http://www. netsol. com/nsi/facts. html) Certain categories of exclusions are already required for technical reasons in the relevant ICANN/IANA RFCs. E. g. RFC 1035 (published in 1987) and RFC 1123 (published in 1989) See: multiple languages in due course] http://194. 119. 255. 333/eif/dns/gsld/ [This pilot project classification will be expanded to These might include: NGO, ASBL, EEIG,…. , and appropriate designations for other associations and organisations. 10 The members or agents of the Registry ("Registrars") should also be able to offer enterprises and individuals - particularly small and medium sized enterprises - a quick, inexpensive and simple Internet registration service. Registrars would be able to offer registration services together with other Internet services (one-stop-shop) on a competitive, market-oriented basis. Thus, the general public and the whole of the commercial community could have access to the new TLD through a large number of competing Registrars operating at least in all the Member States, subject to the general registration policy of the Registry which would be published and up-dated from time to time. Regarding the Registration policy of the European Institutions themselves, it would be appropriate for this to be the exclusive responsibility of designated, authorised Registrars that would which would normally be the competent departments of the Institutions, progressively develop and implement their DNS policies, as is currently the case, including migration to the new TLD. One could envisage for example, the current Commission E-mail addresses changing from “xxx. yyy@cec. eu. int” to xxx. yyy@Commission. EU. It would be necessary to distinguish clearly within the. EU Domain between official public use and commercial and other private use by entities and individuals. This is essential to ensure for the user and in the public mind that the use of the. EU Domain did not imply any form of endorsement or assumption of responsibility by the European Institutions for Web- sites other than for their own use. Whether other categories of official organisations would be eligible for exclusive operational second level domains would be for consideration in a second phase. Question 2: What should be the main criteria for the. EU Registry's registration policies? How should the registration policy be developed and implemented? By the Registry organisation, by a distinct consultative body or by the European Commission itself? 8. Dispute Resolution and Trademark Policy The development of policies to avoid and resolve disputes in the DNS has been the subject of thorough consultation and discussion in recent years. Most such disputes are in practice related to Trademarks. In March 1998, in response to the US Government's Green Paper28 the European Union and its Member States requested inter alia that these matters be referred to the WIPO, which had already undertaken preliminary work in this field at the request of the IAHC29. As things stand at present, the WIPO has completed its final report30, the EU has supported its conclusions and the ICANN-GAC has endorsed the general principles reflected in the report. 28. 29. 30. For the Green Paper URL and the EU Reply etc. http://www. ispo. cec. be/eif/policy/govreply. html International Ad Hoc Committee (IAHC) set up in 1996 by the Internet Society (ISOC). For the WIPO report see: http://wipo2. wipo. int/process/eng/processhome. html 11 The ICANN Board is proceeding with the implementation of the WIPO recommendations in the existing gTLDs. In these circumstances, it is arguable that the methodology and policies recommended by WIPO and adopted by ICANN could equally well be applied in the. EU TLD. Indeed, many of the trans-jurisdictional issues which already arise in the context of the global generic TLDs could also arise in the commercial applications of the. EU domain. Consequently it could be envisaged that in the first instance the WIPO policy be applied to registrations in the. EU domain. There will, of course be other considerations which will need to be taken into account in due course. ICANN and WIPO may adjust their policy in the future in the light of experience gained. The. EU Registry may wish to give additional weight to certain characteristics of European Trademark law. Certain thresholds and criteria may be adjusted or relaxed in the light of experience. Certain disputes (e. g. those involving the jurisdiction of a single Member State) may not justify or require international arbitration etc. In any event the basic transparency provisions of the WIPO report and appropriate data protection policies should be implemented by the new Registry and its Registrars. Question 3: Would it be appropriate to apply the WIPO disputes and trademark policies as reflected in their May 1999 Report to the. EU Domain, or are there alternative solutions to these issues within the European Union? Might there be a specific role for the Office for the Harmonisation of the Internal Market in Alicante in this context? Furthermore, in the light of the recent United States act of Congress in the form of a "cybersquatting law"31 the question necessarily arises whether names and marks should also be protected in the DNS through a more constraining code of conduct (or other instrument) and if so, whether this should be at the national or EU level, what would be the role of inter- governmental agencies such as WIPO, and precisely which categories of names should be protected. 32 Question 4: To what extent might a more constraining instrument in the European Union or in WIPO reinforce protection of names and marks in the DNS, in addition to alternative dispute resolution? In that case which categories of names should be protected and how should they be determined? 31. 32. Act of Congress, S 1255, Anti-cybersquatting Consumer Protection Act, 20. 11. 99 It has, for example, been variously suggested that the protection of names in the DNS should extend not only to trademarks but also possibly to other commercial names, the names of famous people, geographical indications, and the names of organisations and localities. Currently there is no internationally agreed codification of such concepts that might be used for these purposes. 12 9. The. EU Domain and electronic commerce Many companies throughout the European Union are interested in developing their businesses through electronic commerce. Indeed, the Commission and several Member States have initiated the process of popularising this process, notably with respect to small and medium sized enterprises. Electronic commerce holds the prospect of becoming an economic and competitive way of doing business world wide with suppliers, contractors and customers, as well as directly with final consumer. The Commission is currently addressing several legal and regulatory aspects of electronic commerce with a view to facilitating this kind of business, particularly to create as uniform as possible legal and regulatory treatment throughout the Internal Market. Electronic Commerce may also become an important element of the export and import trade, particularly in those services that can be delivered on-line. In this context, the interest in the. COM TLD Internet Domain has already become apparent, however, this domain while in principle global in scope is in practice predominantly North American. Furthermore, it is reportedly already congested, at least in the English language. One advantage of the. EU Domain would be that it would offer all businesses, Europe-wide, a consistent European identity at the same time as offering plenty of scope for the foreseeable future for second and/or third level domain registrations in a wide range of alternative languages for the purposes of cross-border and international trade. The precise way in which the utilisation of the. EU domain would materialise for electronic commerce would largely be a function of market demand, but there would appear to be a reasonable expectation that it could become a significant platform as and when the EU market becomes an active area of electronic commerce, particularly as a very wide range of useful names would be available, initially and for some time to come and in all languages. Question 5: Do potential business users, including small and medium sized enterprises have any suggestions as to how the. EU domain might be managed in order to optimise in Europe? its development contribution commerce electronic the to of 10. The EU domain and the National ccTLDs in the Member States A large proportion of total registrations in the European Union are in the 15 national ccTLDs in the Member States. This should continue to be the case, particularly as the national ccTLD Registries are particularly apt to promote a high degree of universality in the general public's access to and use of the Internet. In this context, an appropriate division of involve the. EU Registry concentrating on those applications for which it would offer significant value-added with respect to the national ccTLDs. It is not envisaged that the national codes would be used as second level domains in. EU (e. g. SE. EU,. NL. EU etc. ) That would clearly involve a degree of duplication and undermine the specificity of the. EU domain for EU-wide and cross-border applications. labour might 13 On the other hand, the members of the national ccTLD Registries and their agents should have the opportunity to become Registrars for the. EU Registry. Indeed their ability to offer the DNS market an option for registration purposes is one of the principal advantages of the present proposal. The need and opportunity for an alternative to the national ccTLD domains is however evidenced by the growth of European commercial registrations in other TLDs including. COM. Furthermore, registration of a significant proportion of European electronic commerce applications in. COM will give rise to problems relating to the shortage of "good" names in. COM33, to the dispute resolution and trademark policies (NSI has only recently agreed to respect the WIPO policies as implemented by ICANN) and the currently commercial nature of the NSI Registry which is inconsistent with European competition policy. The implementation of European data protection and consumer protection laws and policies would also be facilitated by a European-based TLD Registry such as. EU. European organisations and entities with activities and scope pertaining to more than one Member State or to cross-border regional groupings may be particularly interested in using the. EU domain as soon as it becomes available. Question 6: Are there any other considerations that should be taken into account about the relationships between the proposed. EU Registry and the national ccTLD Registries in the Member States? 33. A very large proportion of recognisable and useful words (in English) have already been registered in. COM either by existing users or by speculative registrations. 14 ANNEX Glossary of Internet terminology and acronyms CORE ccTLDs Council of Registrars, a not-for-profit shared Registry set up by the IAHC report. Current (9/99) membership 55 companies. Country code Top Level Domains. (Referring to the ISO 3166 standard two letter codes for countries and territorial entities). Cybersquatting Speculative (or abusive) registration of trademarks owned by third parties. Delegation Delegation by ICANN/IANA of a TLD in the Internet Root. Designation Designation by the relevant government or public authority of the Deleguee, recognised as competent to create the Registry organisation and database. DNS GAC gTLDs IAHC IANA ICANN IETF ISO ISOC NSI RFC Domain Name System ICANN Governmental Advisory Committee Generic Top Level Domains (such as. COM,. ORG,. INT etc. ) International Ad Hoc Committee Internet Assigned Numbers Authority (predecessor to ICANN) Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (successor organisation to IANA) Internet Engineering Task Force International Standards Organisation, Geneva Internet Society Network Solutions Incorporated, a subsidiary of Science Applications Investment Corporation - SAIC Request for Comments: originally a label for a draft Internet (IETF) standard. In practice, once a standard has been stabilised by consensus, the title RFC(No) is not changed. Warehousing: Speculative registration of significant numbers of words or names, not necessarily for current use but in the expectation of transferring them at a profit subsequently. 15


title: 2000/359/EF: Kommissionens beslutning af 2. februar 2000 om den støtteordning, som Italien har iværksat for kooperativer på Sicilien (meddelt under nummer K(2000) 384) (EØS-relevant tekst) (Kun den italienske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Sicily
State aid
agricultural cooperative
application of EU law
control of State aid
regional aid

text: 30. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 129/21 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 2. februar 2000 om den støtteordning, som Italien har iværksat for kooperativer på Sicilien (meddelt under nummer K(2000) 384) (Kun den italienske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (2000/359/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til aftalen om Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (1), særlig artikel 14, efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med artikel 88, stk. 2, første afsnit (2), og under hensyntagen til disse bemærkninger, og ud fra følgende betragtninger: I. SAGSFORLØB (1) traktatens artikel 88, Den 25. oktober 1993 sendte de italienske myndigheder under henvisning til stk. 3, Kommissionen et brev, hvori de efter fristens udløb anmeldte lov nr. 25 af 1. september 1993 om beskæfti- gelsesfremmende blevet foranstaltninger, vedtaget af regionen Sicilien. Da loven allerede var vedtaget, blev den indført i registeret over uanmeldt støtte under NN 113/93. Med denne lov, der omfatter 165 artikler, indføres der nye støtteordninger, og flere allerede en indledende undersøgelse fandt man det nødvendigt at opdele sagen i tre dele, vedrørende henholdsvis: ordninger ændres. eksisterende Efter der var — artikel 44 og 50 i lov nr. 25/1993 og kapitel VII i samme lov (artikel 77-105): land- og skovbrugsfor- anstaltninger (støtte NN 113/B/93) (1) EFT L 83 af 27. 3. 1999, s. 1. (2) EFT C 382 af 9. 12. 1998, s. 11. — artikel 55, berigtiget ved artikel 5 i regionallov nr. foranstaltninger vedrørende kooperativer 6/1995: (støtte NN 79/96) — resten af regionallov nr. 25/1993 (støtte NN 113/A/ 93). Nærværende beslutning vedrører kun den støtteordning, der blev oprettet ved artikel 55 i regionallov nr. 25/ 1993, berigtiget ved artikel 5 i regionallov nr. 6/1995, og de tilfælde, hvor den finder anvendelse. Kommissionen besluttede den 25. marts 1998 at indlede proceduren i traktatens artikel 88, stk. 2, over for den støtteordning, der var oprettet ved artikel 55 i regio- nallov nr. 25/1993, berigtiget ved artikel 5 i regionen Siciliens lov nr. 6/1995 af 10. januar 1995, og over for den støtteordning, der var oprettet ved artikel 36 i regionen Siciliens lov nr. 23 af 9. maj 1986, berigtiget ved artikel 55 i regionallov nr. 25/1993. Ved telefax af 25. marts 1998 (SG(98) D/32049) (3) fik de italienske myndigheder tilsendt en fejlagtig med- delelse om, at der ikke ville blive rejst indvendinger herimod. Ved brev af 2. juli 1998 (SG(98) D/5241) underrettede Kommissionen Italien om beslutningen om at indlede proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende den støtteordning, der var oprettet ved artikel 55 i regio- (2) (3) (4) (5) (3) Den faxmeddelelse, som Kommissionen sendte de italienske myndig- heder, har følgende ordlyd: »Hermed fremsendes en liste over de beslutninger, som Kommissionen har truffet den 25. 3. 1998: NN 79/ 96 — Foranstaltninger vedrørende kooperativer — Sicilien: Beslut- ning om ikke at rejse indvendinger«. L 129/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 5. 2000 nallov nr. 25/1993, berigtiget ved artikel 5 i regionallov nr. 6/1995, og over for den støtteordning, der var oprettet ved artikel 36 i regionallov nr. 23/1986, berig- tiget ved artikel 55 i regionallov nr. 25/1993. Ved samme brev pålagde Kommissionen Italien pligt til inden for en måned efter modtagelsesdatoen at fremsende alle de dokumenter og oplysninger, som var nødvendige, for at Kommissionen kunne vurdere, om den støtte, der ville blive ydet gennem ovennævnte støtteordninger, var forenelig med traktatens artikel 87. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev Fællesskabers Tidende (4). offentliggjort Europæiske i De Kommissionen opfordrede medlemsstater og tredje- parter, der berøres heraf, til inden for en måned efter deres fremsætte offentliggørelse beslutningens bemærkninger til de pågældende bestemmelser. at De italienske myndigheder fremsendte deres bemærk- ninger ved brev af 26. marts 1999. Kommissionen modtog ikke bemærkninger fra berørte tredjeparter. De italienske myndigheder reagerede ikke på Kommissio- nens ønske om yderligere oplysninger. Derimod meddelte de, at de fleste af observationerne i brevet om procedurens iværksættelse vedrører den ordning, der omhandles i artikel 36 i regionallov nr. 23/1986, der allerede var blevet godkendt af Kommissionen, og at den ordning, der var oprettet ved artikel 55 i regionallov nr. 25/1993, aldrig var blevet iværksat. Som følge af den fejlagtige meddelelse af 25. marts 1998 blev de italienske myndigheder den 1. juli 1999 skriftligt anmodet om at bekræfte, at artikel 55 i regionallov nr. 25/1993 aldrig var blevet iværksat, og om at forpligte sig til at ophæve samme, idet Kommissionen samtidig meddelte, at den, hvis der ikke indløb svar, ville vedtage en beslutning på grundlag af de oplysninger, den var i besiddelse af. (6) (7) (8) (9) (10) Ved brev af 21. januar 2000, der blev registreret som indgået den 26. januar 2000, oplyste de italienske myndigheder, at den ordning, der var oprettet ved artikel 55 i regionallov nr. 25/1993, aldrig var blevet iværksat. II. BESKRIVELSE (12) Ved artikel 36 i regionallov nr. 23/1986 oprettes der en støtteordning, hvorved kooperativer kan få lån på lempelige vilkår fra det regionale kreditinstitut (Istituto regionale di credito alle cooperative — IRCAC), dvs. til en rente på 4 % for lån på op til 5 mia. ITL med en maksimal løbetid på 20 år, til finansiering af projekter: a) til forbedring af produktion og beskæftigelse ved udvidelse af produktionsmidlerne og/eller modernise- ring af produktionsmidler og/eller tekniske service- ydelser ved hjælp af innovation og forbedringer b) til opnåelse af højere produktpriser ved forbedring af kvaliteten c) til rationalisering af distributionssystemet d) til refinansiering af op til 50 % af de finansielle omkostninger i forbindelse med gennemførelsen af ovennævnte projekter e) til omstrukturering og omlægning af produktions- anlæg. I tilfælde, hvor kooperativerne blandt deres medlemmer tæller arbejdstagere, der er blevet fritstillet i forbindelse med »cassa integrazione«-ordninger eller afskediget, kan der ydes lån på samme vilkår som ovenfor til projekter, der tager sigte på: f) at opbygge eller erhverve anlæg inden for produk- tion, distribution, turisme og servicesektoren g) at modernisere og udbygge de projekter, der omhandles i litra a)-e). (13) Artikel 55 i regionallov nr. 25/1993 giver regionen Sici- liens regering bemyndigelse til at yde en ekstra garanti til IRCAC med henblik på finansiering af kooperativers anskaffelse af erhvervsgoder, når disse goder ikke selv repræsenterer en tilstrækkelig garanti til dækning af de lån, som IRCAC yder kooperativerne. (14) Det kan ikke udelukkes, at disse støtteordninger kan kombineres med anden støtte, da loven ikke indeholder noget eksplicit forbud herimod. III. BEMÆRKNINGER FRA BERØRTE PARTER (15) Der ikke indløbet bemærkninger fra andre berørte parter traktatens vedrørende iværksættelsen af proceduren i artikel 88, stk. 3, over for nævnte ordning. (11) Ved artikel 55 i regionallov nr. 25/1993 indsættes der i artikel 36 i regionallov nr. 23/1986 en bestemmelse om en støtteordning for kooperativer. I henhold til de italienske myndigheder var denne lov blevet anmeldt til Kommissionen, der havde godkendt denne, som det fremgår af telex nr. 6891 af 25. oktober 1986, hvori Italiens faste repræsentation meddeler de sicilianske myndigheder, at Kommissionen ikke har rejst indven- dinger mod ordningen. (4) Se fodnote 2. IV. BEMÆRKNINGER FRA ITALIEN (16) I brevet af 26. marts 1999 beklagede de italienske myndigheder forsinkelsen og den uforståelige forskel mellem indholdet af noten af 25. marts 1998, hvori der ikke rejstes indvendinger mod de to støtteordninger i henholdsvis artikel 55 i regionallov nr. 25/1993, og artikel 36 i regionallov nr. 23/1986, og indholdet af noten af 2. juli 1998, hvori man meddelte, at proce- duren i traktatens artikel 88, stk. 3, ville blive indledt over for de to støtteordninger. 30. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 129/23 i beslutningen om at (17) De italienske myndigheder fremførte endvidere, at de fleste af de bemærkninger, som Kommissionen har fremsat indlede proceduren, vedrørte den støtteordning, der var oprettet ved regio- nallov nr. 23/1986, og som var blevet godkendt af Kommissionen, således som det fremgår af den telex- meddelelse, faste repræsentation havde fremsendt den 25. oktober 1986 under nr. 6891 for at meddele, at Kommissionen ikke havde rejst indven- dinger. som Italiens (18) De italienske myndigheder meddelte også pr. 26. marts 1999, at den ordning, der var oprettet ved artikel 55 i regionallov nr. 25/1993, berigtiget ved artikel 5 i regio- nallov nr. 6/1995, aldrig var blevet iværksat. (19) De italienske myndigheder bekræftede ved brev af 21. januar 2000, at den ordning, der var oprettet ved artikel 55 i regionallov nr. 25/1993, berigtiget ved artikel 5 i regionallov nr. 6/1995, aldrig var blevet iværksat. V. VURDERING AF STØTTEN (20) (21) Er støtten i den ordning, der er oprettet ved artikel 55 i regionallov nr. 25/1993, berigtiget ved artikel 5 i regionallov nr. 6/1995, statsstøtte? Kommissionen konstaterer på grundlag af de oplys- ninger, der er indsendt af de italienske myndigheder, og de undersøgelser, som Kommissionen selv har foretaget som led i proceduren, at den i artikel 36 i regionallov nr. 23/1986 omhandlede støtteordning blev godkendt den 8. oktober 1986. Ordningen er dermed en eksisterende ordning som defineret i traktatens artikel 88, stk. 1, og den er blevet vedtaget i modstrid med de regionalstøtte- bestemmelser, som Italien har accepteret. Ved artikel 55 i regionallov nr. 25/1993, berigtiget ved artikel 5 i regionallov nr. 6/1995, oprettes der en ny ordning, som ikke vedrører den oprindelige ordning, dvs. den ordning med lån på lempelige vilkår, der var blevet oprettet ved artikel 36 i regionallov nr. 23/1986. I henhold til artikel 36 i regionallov nr. 23/1986 kan der nemlig ydes lån på lempelige vilkår både med og uden de garantier, der omhandles i artikel 55 i regionallov nr. 25/1993. Der er således tale om to forskellige ordninger. Nærværende vurdering af støttens art vedrører kun den garantiordning, der er omhandlet i artikel 55 i regio- nallov nr. 25/1993. (22) Den støtteordning, der etableres ved artikel 55 i regio- til nallov nr. 25/1993, Kommissionen under udarbejdelsesfasen, jf. traktatens artikel 88, stk. 3. Dette har de italienske myndigheder ikke gjort, idet de først anmeldte støtten efter regionallo- skulle have været anmeldt vens vedtagelse. Støtten er dermed ulovlig i henseende til EF-retten, da traktatens artikel 88, stk. 3, er blevet over- trådt. (23) Den garanti, der kan gives i forbindelse med IRCAC's lån til kooperativer, er statsstøtte i den forstand, der er defineret i traktatens artikel 87, stk. 1, eftersom koope- rativerne med denne garanti kan opnå lån på lempeli- gere vilkår, end hvad de normalt kan få på finansmar- kedet. Denne offentlige garanti giver kooperativerne mulighed for at få en lavere rente og/eller stille en lavere sikkerhed. Det er sandsynligt, at nogle af kooperativerne uden denne offentlige garanti ikke ville kunne optage lån overhovedet. Garantien giver dermed kooperativerne mulighed for at drive forretningen videre og måske lige- frem udkonkurrere konkurrenter, der ikke har adgang til samme fordele, således at de selv undgår udkonkurrering og omstrukturering. Garantien er en fordel for virksom- heder, der driver forretning i visse områder i Italien. (24) Garantien fordrejer konkurrence ved at stille de modta- gende virksomheder bedre end virksomheder, der ikke har adgang til samme fordele. Støtten kan også få indfly- delse på Fællesskabets indre samhandel, hvis den samme virkning optræder herindenfor. (25) Den støtteordning, der er oprettet ved artikel 55 i regio- nallov nr. 25/1993, fordrejer konkurrencen og influerer på samhandelen mellem medlemsstaterne, hvis de støtte- modtagende virksomheder eksporterer en del af deres produktion til de øvrige medlemsstater. Selv hvis de pågældende virksomheder ikke har nogen eksport, er deres nationale produktion alligevel begunstiget, idet virksomheder etableret i andre medlemsstater på denne måde får sværere ved at eksportere deres produkter til det italienske marked (5). (26) Garantien er statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, definerede forstand, idet den fordrejer konkurrencen og kan influere på samhandelen mellem medlemssta- terne. Er den støtteordning, der er oprettet ved artikel 55 i regionallov nr. 25/1993, forenelig med fællesmar- kedet? (27) Efter således at have fastslået, at den støtte, der ydes på grundlag af artikel 55 i regionallov nr. 25/1993, er statsstøtte i den forstand, der er defineret i traktatens artikel 87, stk. 1, må Kommissionen undersøge, om jf. traktatens støtten er forenelig med fællesmarkedet, artikel 87, stk. 2 og 3. (28) Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt undtagelsesbe- stemmelserne i traktaten kan finde anvendelse, er det Kommissionens mening, at der hverken er tale om støtte af social karakter (artikel 87, stk. 2, litra a)), støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder (artikel 87, stk. 2, litra b)), eller de under artikel 87, stk. 2, litra c), omhandlede støtteforanstaltninger, og at de under artikel 87, stk. 2, omhandlede undtagelsesbestem- melser således ikke kan bringes i anvendelse på støtten. (5) Jf. EF-Domstolens dom af 13. 7. 1988 i sag 102/87, Frankrig mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 4067. L 129/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 5. 2000 (29) Den støtteordning, der er oprettet ved artikel 55 i regio- nallov nr. 25/1993, tjener til at give kooperativerne mulighed for at fortsætte med at drive virksomhed, idet den mindsker deres investeringsomkostninger. Det støt- teelement, der er lig med forskellen mellem den rentesats, som låntageren skulle have betalt på det frie marked, og den rentesats, han reelt har opnået takket være garantien, med fradrag af et eventuelt garantigebyr. Støttebeløbet er lig med hele lånebeløbet i de tilfælde, hvor et kooperativ på grund af sine finansielle forhold ellers ikke ville være i stand til at optage lån uden statsgarantien. i garantien, er implicit (30) Hvis garantien gives i forbindelse med lån, der ydes til finansiering af projekter, som omhandlet i betragtning 12, litra b), c), d), og e), i denne beslutning, tjener den ikke til at stimulere startinvestering, jf bestemmelserne vedrørende regionalstøtte, men blot til at aflaste virk- somhederne for de løbende udgifter ved at optage lån, hvortil der ydermere allerede ydes tilskud med det formål at gennemføre foranstaltninger, der ikke har status af startinvesteringer. Det vil således sige, at støtten kan betragtes som driftsstøtte. (31) Driftsstøtte har særlig konkurrencefordrejende virkning og kan derfor kun anses for forenelig med fællesmar- kedet i helt exceptionelle tilfælde, og kun i de allermest ugunstigt stillede regioner. Der gives kun tilladelse til driftsstøtte på en række yderst restriktive betingelser, bl. a. at den skal være begrænset i tid. Disse restriktive betingelser er efterhånden blevet yderligere skærpet, og det fremgår af de nye retningslinjer for regionalstøtte (6), at der er et generelt forbud mod driftsstøtte, idet støtte af denne art kun kan tillades under exceptionelle forudsætning af, at den er forhold, og kun under degressiv og begrænset i tid. (32) Kommissionen sidder ikke inde med oplysninger, der giver den grund til at formode, at forudsætningerne for at bringe traktatens undtagelsesbestemmelser i anven- delse er til stede, og den konkluderer derfor, at oven- nævnte betingelser ikke er blevet overholdt. (33) Hvis garantien gives i forbindelse med lån, der ydes til finansiering af projekter, som omhandlet i betragtning 12, litra a), i denne beslutning, kan der eventuelt være tale om støtte, der ydes under forudsætning af, at der foretages en startinvestering. Kommissionen sidder ikke inde med oplysninger, der giver den mulighed for at beregne støttens intensitet og vurdere, om reglerne vedrørende kombination af forskellige støtteformer og vedrørende følsomme sektorer er overholdt, og den anlægger derfor det synspunkt, at betingelserne for at bringe traktatens regionale undtagelsesbestemmelser i anvendelse ikke er opfyldt. Det fremføres i beskrivelsen af støtteordningen, at den skulle have beskæftigelses- fremmende virkning, men Kommissionen må konstatere, at der i det foreliggende tilfælde kun er tale om arbejds- pladser i forbindelse med gennemførelsen af en investe- ring. Det følger heraf, at støtten må betragtes som regio- nalstøtte, og at Fællesskabets retningslinjer for støtte til fremme af beskæftigelsen således ikke er relevante. (34) Hvis garantien gives i forbindelse med lån, der ydes til finansiering af projekter, som omhandlet i betragtning 12, litra g), i denne beslutning, kan der eventuelt være tale om støtte, der ydes under forudsætning af at der foretages en startinvestering. Kommissionen sidder ikke inde med oplysninger, der giver den mulighed for at beregne støttens intensitet og vurdere, om reglerne vedrørende kombination af forskellige støtteformer og vedrørende følsomme sektorer er overholdt, og den anlægger derfor det synspunkt, at betingelserne for at bringe traktatens regionale undtagelsesbestemmelser i anvendelse ikke er opfyldt. (35) Hvis statsgarantien er nødvendig, for at kooperativerne kan optage lån til finansiering af de projekter, som omhandles i betragtning 12 i denne beslutning, kan støtten være støtte til kriseramte virksomheder som omhandlet i Fællesskabets rammebestemmelser for stats- støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virk- somheder (7), hvilket vil sige, at de pågældende projekter kan være nødvendige for, at virksomhederne kan fort- sætte med at drive forretning. Støtten skal derfor også undersøges med udgangspunkt i nævnte retningslinjer. (36) (37) (38) (39) Kommissionen sidder ikke inde med oplysninger, der giver den grund til at formode, at de forudsætninger, der er opstillet i Fællesskabets rammebestemmelser for stats- støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virk- somheder, er opfyldt, og den konkluderer derfor, at betingelserne for at bringe traktatens undtagelsesbestem- melser for denne sektor i anvendelse ikke foreligger. På grundlag af ovenstående redegørelse konkluderes det, at den støtte, der omhandles i artikel 55 i regionallov nr. ikke kan henføres under undtagelsesbestem- 25/1993, melserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra a) og c), og at den således er uforenelig med fællesmarkedet, jf trak- tatens artikel 87, stk. 1. Det er klart, at undtagelsesbe- stemmelserne i artikel 87, stk. 3, litra b) og d), heller ikke kan bringes i anvendelse. VI. KONKLUSIONER Kommissionen fastslår, at Italiens vedtagelse af støtte- ordningen er en overtrædelse af artikel 88, stk. 3, og dermed er ulovlig. Kommissionen konstaterer på grundlag af redegørelsen i betragtning 5 i denne beslutning, at den støtte, der ydes ved den ordning, der blev oprettet ved artikel 55 i regionallov nr. 25/1993, berigtiget ved artikel 5 i regio- nallov nr. 6/1995, er uforenelig med fællesmarkedet. (6) EFT C 74 af 10. 3. 1998, s. 9. (7) EFT C 368 af 23. 12. 1994, s. 12, og EFT C 288 af 9. 10. 1999, s. 2. 30. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 129/25 (40) Når der er ydet støtte, som er uforenelig med fællesmar- kedet og dermed ulovlig, kræver Kommissionen i medfør af artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, at medlemsstaten tilbagesøger støtten hos modtagere, således at de oprindelige forhold retableres. I det her foreliggende tilfælde skal der foretages tilbagesøgning for samtlige beløb, der måtte være blevet udbetalt på grundlag af nævnte ordning, uanset de italienske myndigheders udtalelse om, at artikel 55 i regionallov nr. 25/1993, berigtiget ved artikel 5 i regionallov nr. 6/1995, aldrig er blevet iværksat. (41) (42) Tilbagesøgning sker på grundlag af landets egne proce- durebestemmelser. Der påløber renter fra den dato, hvor støtten stilles til rådighed for modtageren, og indtil det faktiske opkrævningstidspunkt. Renten beregnes på grundlag af den referencerente, der anvendes til at beregne bidragsækvivalenten i forbindelse med regional- støtte. På baggrund af de berettigede forventninger, som den fejlagtige meddelelse, der blev tilsendt de italienske myndigheder den 25. marts 1998, gav anledning til, foretages der ikke tilbagesøgning af støtte, der er udbe- talt i tidsrummet mellem den 25. marts 1998 og den 2. juli 1998, dvs. den dato, hvor de italienske myndigheder fik meddelelse om, at proceduren i artikel 88, stk. 2, ville blive iværksat over for den pågældende støtteordning — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Den støtteordning, som Italien ulovligt har vedtaget ved artikel 55 i regionallov nr. 25/1993, berigtiget ved artikel 5 i regio- nallov nr. 6/1995, er uforenelig med fællesmarkedet. Artikel 2 Det påhviler Italien at afskaffe den i artikel 1 omhandlede støtteordning. Artikel 3 Italien træffer de fornødne foranstaltninger for hos modtagerne at tilbagesøge ulovligt støtte, som omhandlet i artikel 1, dvs. støtte, der er bevilliget inden den 25. marts 1998 eller efter den 2. juli 1998. tilbagebetales med tillæg af Tilbagesøgningen sker på grundlag af landets egne procedure- bestemmelser. Beløbet renter fra den dato, hvor støtten stilles til rådighed for beregnet faktiske opkrævningstidspunkt. modtageren, og indtil det Renten beregnes på grundlag af den referencerente, der anvendes til at beregne bidragsækvivalenten i forbindelse med regionalstøtte. Artikel 4 Italien underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen. Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik. Artikel 5 Udfærdiget i Bruxelles, den 2. februar 2000. På Kommissionens vegne Mario MONTI Medlem af Kommissionen