title: Särskild rapport nr 7/2000 om Internationella fonden för Irland och särskilda stödprogrammet för fred och försoning i Nordirland och de angränsande grevskapen i Irland 1995-1999, samt kommissionens svar

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Northern Ireland
economic development
financial aid
peaceful co-existence

formats: html pdf print

text: 25. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 146/1 I (Meddelanden) REVISIONSR˜TTEN S˜RSKILD RAPPORT nr 7/2000 om Internationella fonden f(cid:246)r Irland och s(cid:228)rskilda st(cid:246)dprogrammet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning i Nordirland och de angr(cid:228)nsande grevskapen i Irland 1995(cid:150)1999, samt kommissionens svar (i enlighet med artikel 248. 4 andra stycket i EG-f(cid:246)rdraget) (2000/C 146/01) INNEH¯LLSF(cid:214)RTECKNING Punkt Sida SAMMANFATTNING. INLEDNING. REVISIONSR˜TTENS GRANSKNING. INTERNATIONELLA FONDEN F(cid:214)R IRLAND. Sammanfattning av de huvudsakliga resultaten f(cid:246)r IFI. Best(cid:228)mmelser och r(cid:228)ttslig ram f(cid:246)r finansiering. F(cid:246)rvaltningsf(cid:246)rfaranden. IFI:s program. F(cid:246)rfaranden vid utv(cid:228)rdering av projekt. (cid:214)vervakning och utv(cid:228)rdering av projekt. 1(cid:150)2 3(cid:150)5 6(cid:150)28 6 7(cid:150)12 13(cid:150)14 15(cid:150)16 17(cid:150)20 21 IFI:s effekter. 22(cid:150)27 Kommissionens (cid:246)vervakning. 28 S˜RSKILDA ST(cid:214)DPROGRAMMET F(cid:214)R FRED OCH F(cid:214)RSONING. 29(cid:150)55 Sammanfattning av de huvudsakliga resultaten r(cid:246)rande det s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning. R(cid:228)ttslig ram och best(cid:228)mmelser f(cid:246)r finansiering. Finansiellt genomf(cid:246)rande och genomf(cid:246)rande av budgeten. Programmets f(cid:246)rvaltningsstruktur. F(cid:246)rfaranden vid utv(cid:228)rdering av projekt. Senare granskning av projekt som erh(cid:229)llit st(cid:246)d. Programmets effekter. PR och information. ¯TG˜RDER MED FLERA FINANSIERINGSK˜LLOR. ADDITIONALITET BETR˜FFANDE ST(cid:214)DET. SLUTSATS OCH REKOMMENDATIONER. 29 30(cid:150)33 34(cid:150)38 39(cid:150)44 45(cid:150)48 49(cid:150)50 51(cid:150)54 55 56(cid:150)58 59(cid:150)65 66(cid:150)71 BILAGOR 1(cid:150)5. Kommissionens svar. 2 3 3 3 3 3 5 5 6 6 7 7 7 7 8 8 10 11 11 12 12 12 12 13 16 21 C 146/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 2000 SAMMANFATTNING 1986 inr(cid:228)ttades Internationella fonden f(cid:246)r Irland (IFI) inom ramen f(cid:246)r det engelsk-irl(cid:228)ndska avtalet vars fr(cid:228)msta m(cid:229)l var att fr(cid:228)mja f(cid:246)rsoning mellan de splittrade samh(cid:228)llena i Nordirland. 1995 inr(cid:228)ttade Europeiska kom- missionen ett gemenskapsinitiativ i form av ett s(cid:228)rskilt st(cid:246)dprogram f(cid:246)r Nordirland och de angr(cid:228)nsande grev- skapen i Irland i syfte att st(cid:228)rka framstegen i riktning mot ett stabilt samh(cid:228)lle och fr(cid:228)mja f(cid:246)rsoning genom ekonomisk utveckling och syssels(cid:228)ttning. I denna rapport granskas Europeiska unionens st(cid:246)d till IFI:s verk- samhet till och med december 1997 samt genomf(cid:246)randet av det s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning under perioden 1995(cid:150)1997. Granskningen har koncentrerats p(cid:229) lagligheten och korrektheten hos gemenskaps- st(cid:246)det och med hj(cid:228)lp av ett stort stickprovsurval av (cid:229)tg(cid:228)rder och projekt unders(cid:246)kt effektiviteten och (cid:228)nda- m(cid:229)lsenligheten hos f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r utbetalning av st(cid:246)d inom de b(cid:229)da (cid:229)tg(cid:228)rderna. De omst(cid:228)ndigheter under vilka b(cid:229)da gemenskapsst(cid:246)dpaketen IFI och programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning, som utformats f(cid:246)r att fr(cid:228)mja fredsprocessen i Nordirland och de angr(cid:228)nsande grevskapen i Irland utformades och genomf(cid:246)rdes var s(cid:228)rskilt besv(cid:228)rliga beroende p(cid:229) misstron mellan de olika befolkningsgrupperna. Vad g(cid:228)ller IFI understryker revisionsr(cid:228)tten att kommissionens utbetalning av bidrag innan det beh(cid:246)vdes inte s(cid:228)kerst(cid:228)llt att EU:s st(cid:246)d anv(cid:228)nts s(cid:229) effektivt som m(cid:246)jligt (punkt 12). Personalpolitiken och delegeringen av befogenheter hade inte fastslagits formellt i skriftlig form (punkt 14). Utv(cid:228)rderingen av projekttill(cid:228)mpningar och granskningen i efterhand av projekt som erh(cid:229)llit st(cid:246)d har inte alltid varit tillr(cid:228)cklig f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att den ekonomiska f(cid:246)rvaltningen varit sund (punkterna 17(cid:150)21). Kommissionen har underl(cid:229)tit att genomf(cid:246)ra de kontroller och stickprover som f(cid:246)reskrivs i artikel 3 i finansieringsavtalet med IFI (punkt 28). Programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning har skapat betydelsefulla strukturer och incitament som uppmuntrat till samarbete i ett omr(cid:229)de med begr(cid:228)nsade m(cid:246)jligheter till befolkningsgrupps(cid:246)verskridande samarbete. Det har erbjudit m(cid:246)jligheter till partnerskap och dialog samt f(cid:246)rt beslutsfattande och ansvar avseende lokal utveckling n(cid:228)rmare m(cid:228)nniskorna och har s(cid:229)ledes bidragit till det (cid:246)vergripande m(cid:229)let att f(cid:246)rb(cid:228)ttra sociala och ekonomiska villkor genom lokalbefolkningens direkta deltagande (punkterna 39(cid:150)40). Revisionsr(cid:228)tten understryker dock att programmets struktur komplicerats genom de m(cid:229)nga olika genomf(cid:246)r- andeorganen och genom olikheten i de b(cid:229)da regionernas behov (punkt 41). Framf(cid:246)r allt ledde beslutet att anf(cid:246)rtro en stor del av f(cid:246)rvaltningen och beslutsfattandet till icke-statliga organ till sv(cid:229)righeter i samband med urvalet av genomf(cid:246)randeorgan (punkterna 42(cid:150)43). I vissa fall tog genomf(cid:246)randeorganen inte tillr(cid:228)cklig h(cid:228)nsyn till utvecklingen av (cid:228)ndam(cid:229)lsenliga metoder f(cid:246)r att styra gemenskapsprojekt och sociala grupper (punkt 52(cid:150)53). F(cid:246)rfarandena f(cid:246)r urval och bed(cid:246)mning saknade gemensamma kriterier, vilket resulterade i att vissa bed(cid:246)mningar inte dokumenterades ordentligt eller innebar olika behandling av projekten (punk- terna 45(cid:150)48). Det ursprungliga beviljandet av tre (cid:229)rs finansiering f(cid:246)r ett fem(cid:229)rigt program orsakade sv(cid:229)righeter i planeringen och f(cid:246)rvaltningen av (cid:229)tg(cid:228)rderna (punkt 34) och f(cid:246)rseningar i samband med genomf(cid:246)randet av programmet har noterats (punkterna 35(cid:150)37). ˜nda till december 1997 har brister i systemen f(cid:246)r ekonomisk och administ- rativ rapportering (punkt 49) samt avsaknaden av kvantifierade m(cid:229)l i programdokumentet (punkt 50) p(cid:229)verkat (cid:228)ndam(cid:229)lsenligheten i programmets kontrollmekanismer och m(cid:228)tningen av effekterna. Trots att m(cid:229)len och genomf(cid:246)randemekanismerna f(cid:246)r programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning i h(cid:246)g grad skilde sig (cid:229)t skedde slutligen en betydande (cid:246)verlappning mellan programmet, IFI:s verksamhet och strukturfondernas st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder, vilket resulterade i ineffektivitet och f(cid:246)rseningar i genomf(cid:246)randet av andra program (punk- terna 56(cid:150)58). 25. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 146/3 INLEDNING ett s(cid:229) brett tv(cid:228)rsnitt som m(cid:246)jligt av den verksamhet som IFI anv(cid:228)nder sig av f(cid:246)r att uppn(cid:229) sina m(cid:229)l i form av fr(cid:228)mjande av dialog och f(cid:246)rsoning och ekonomiska och sociala framsteg. Internationella fonden f(cid:246)r Irland (IFI) (cid:228)r en internationell orga- 1. nisation som bildades genom ett avtal av den 18 september 1986 (h(cid:228)danefter ben(cid:228)mnt avtalet) i syfte att bidra till det arbete som f(cid:246)reskrivs i artikel 10 a i det engelsk-irl(cid:228)ndska avtalet av den 15 november 1985 (1) och som undertecknats av F(cid:246)renade kunga- riket och Irland. M(cid:229)len f(cid:246)r IFI (cid:228)r att tillhandah(cid:229)lla finansiellt st(cid:246)d till (cid:229)tg(cid:228)rder som utformats f(cid:246)r att fr(cid:228)mja f(cid:246)rsoning mellan de oeniga befolkningsgrupperna i Nordirland, f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete och f(cid:246)r att fr(cid:228)mja ekonomiska och sociala fram- steg. IFI finansieras f(cid:246)r n(cid:228)rvarande genom bidrag fr(cid:229)n Europeiska unionen (50 %, fr(cid:229)n artikel B2(cid:150)6 0 4 i EU:s allm(cid:228)nna budget), F(cid:246)r- enta staterna (47 %) och Australien (3 %). IFI str(cid:228)var efter att upp- fylla dessa m(cid:229)l med hj(cid:228)lp av ett antal program med (cid:229)rliga bud- getar i vilka 75 % av st(cid:246)det avs(cid:228)tts till Nordirland och 25 % till Irland. I september 1994 efter icke-v(cid:229)ldsf(cid:246)rklaringen i Nordirland 2. kom kommissionen och medlemsstaterna (cid:246)verens om ett gemen- skapsinitiativ kallat (cid:148)s(cid:228)rskilt st(cid:246)dprogram f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning i Nordirland och de angr(cid:228)nsande grevskapen i Irland(cid:148). Dess syfte var att st(cid:228)rka utvecklingen mot ett fredligt och stabilt samh(cid:228)lle samt att fr(cid:228)mja f(cid:246)rsoning genom (cid:246)kad ekonomisk utveckling och syssels(cid:228)ttning, att fr(cid:228)mja f(cid:246)rnyelse av stadsomr(cid:229)den och lands- bygdsomr(cid:229)den, utveckla gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete och st(cid:228)rka den sociala integrationen (2). REVISIONSR˜TTENS GRANSKNING 3. Revisionsr(cid:228)ttens granskning har omfattat en granskning av lagligheten och korrektheten hos b(cid:229)da ovann(cid:228)mnda (cid:229)tg(cid:228)rder och innefattat en granskning av IFI:s verksamhet till december 1997 samt av verksamheten inom programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning fr(cid:229)n juli 1995 till december 1997. Effektiviteten och (cid:228)ndam(cid:229)lsen- ligheten hos b(cid:229)da (cid:229)tg(cid:228)rderna granskades likas(cid:229), liksom inom ramen f(cid:246)r programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning s(cid:228)rskilt de (cid:229)tg(cid:228)rder som finansierats inom ramen f(cid:246)r Europeiska regionala utveck- lingsfonden (ERUF). Granskningsperioden f(cid:246)r IFI omfattar en avg(cid:246)- rande period fr(cid:229)n 1989 d(cid:229) det politiska v(cid:229)ldet n(cid:229)dde sin h(cid:246)jd- punkt, l(cid:229)ngt f(cid:246)re vapenvilorna och fredsinitiativen 1994. N(cid:228)r det g(cid:228)ller programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning sammanfaller d(cid:228)remot granskningsperioden (juli 1995 till december 1997) med dess f(cid:246)r- sta fas, under vilken nya genomf(cid:246)randearrangemang inf(cid:246)rdes. Revisionsr(cid:228)tten (cid:228)r medveten om de mycket speciella omst(cid:228)ndig- heter under vilka IFI och programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning genomf(cid:246)rdes, liksom de risker som (cid:228)r f(cid:246)rbundna med genomf(cid:246)r- andet av utvecklings(cid:229)tg(cid:228)rder i en politiskt instabil milj(cid:246). Gransk- ningsresultaten b(cid:246)r bed(cid:246)mas mot denna bakgrund. 5. N(cid:228)r det g(cid:228)ller programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning valdes ett brett tv(cid:228)rsnitt av de (cid:229)tg(cid:228)rder som finansierats inom ramen f(cid:246)r detta program ut f(cid:246)r granskning. I detta ingick 8 av de 70 organ som deltog i genomf(cid:246)randet. Ett stickprov p(cid:229) 58 projekt granska- des i detalj och 7 av dessa unders(cid:246)ktes p(cid:229) platsen. INTERNATIONELLA FONDEN F(cid:214)R IRLAND Sammanfattning av de huvudsakliga resultaten f(cid:246)r IFI 6. Revisionsr(cid:228)ttens granskningsresultat som beskrivs nedan kan sammanfattas enligt f(cid:246)ljande: a) IFI har banat v(cid:228)g f(cid:246)r gemensam f(cid:246)rvaltning och gemensamt genomf(cid:246)rande av program mellan Irland och Nordirland samt varit banbrytande genom att prioritera missgynnade omr(cid:229)den f(cid:246)r finansiering (punkt 22). b) IFI:s roll som den fr(cid:228)mste projektfinansi(cid:228)ren gjorde det m(cid:246)j- ligt f(cid:246)r st(cid:246)dmottagarna att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till annan finansiering (punkt 23). c) Kommissionens utbetalning av st(cid:246)d till IFI innan det beh(cid:246)vdes s(cid:228)kerst(cid:228)llde inte att EU:s medel anv(cid:228)ndes s(cid:229) effektivt som m(cid:246)jligt (punkt 12). d) IFI b(cid:246)r (cid:246)verv(cid:228)ga att skriftligen fastst(cid:228)lla regler f(cid:246)r personal och delegering av befogenhet (punkt 14). e) Utv(cid:228)rderingen av projekttill(cid:228)mpningar och granskning av pro- jekt som beviljats st(cid:246)d b(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttras f(cid:246)r att genomg(cid:229)ende s(cid:228)kerst(cid:228)lla sundheten i den ekonomiska f(cid:246)rvaltningen (punk- terna 19(cid:150)21 och 27). f) Kommissionens underl(cid:229)tande att genomf(cid:246)ra kontroller och stickprov s(cid:229)som f(cid:246)reskrivs i artikel 3 i finansieringsavtalet med IFI m(cid:229)ste omedelbart (cid:229)tg(cid:228)rdas (punkt 28). Best(cid:228)mmelser och r(cid:228)ttslig ram f(cid:246)r finansiering 4. N(cid:228)r det g(cid:228)ller IFI innefattade revisionsr(cid:228)ttens granskning en utf(cid:246)rlig granskning av ett stickprovsurval p(cid:229) 34 projekt, av vilka 10 unders(cid:246)ktes p(cid:229) platsen. Stickprovet valdes ut s(cid:229) det omfattade 7. Europeiska gemenskapens finansiering av IFI godk(cid:228)ndes f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen 1989 (3), d(cid:229) IFI redan existerat och varit verksam sedan tre (cid:229)r tillbaka. Den erforderliga r(cid:228)ttsliga ramen f(cid:246)r gemen- skapens finansiering fastslogs emellertid inte f(cid:246)rr(cid:228)n i r(cid:229)dets f(cid:246)r- ordning (EG) nr 2687/94 av den 31 oktober 1994 (4). C 146/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 2000 8. Under perioden 1989 till 1994 bidrog kommissionen med 15 miljoner ecu per (cid:229)r till IFI. I oktober 1994 fastst(cid:228)llde r(cid:229)det de finansiella bidragen till IFI till 20 miljoner ecu per (cid:229)r f(cid:246)r (cid:229)ren 1995, 1996 och 1997. Ytterligare (cid:229)rliga bidrag p(cid:229) 17 miljoner ecu f(cid:246)reskrevs f(cid:246)r (cid:229)ren 1998 och 1999 (5) med kravet att en gransk- ning av IFI:s resultat och dess behov av ytterligare st(cid:246)d skulle g(cid:246)ras f(cid:246)re april 1999. Denna granskning genomf(cid:246)rdes senare och vid stats- och regeringschefernas toppm(cid:246)te i Berlin i mars 1999 godk(cid:228)ndes ytterligare bidrag p(cid:229) 15 miljoner ecu per (cid:229)r f(cid:246)r (cid:229)ren 2000(cid:150)2002. 9. I f(cid:246)rordningen om finansiering fr(cid:229)n 1994 f(cid:246)reskrivs att kom- missionen skall f(cid:246)rvalta bidraget och (cid:246)verl(cid:228)mna en (cid:229)rlig rapport om en utf(cid:246)rlig granskning av IFI:s verksamhet, en bed(cid:246)mning av st(cid:246)dets utformning och dess verkan och resultaten av de kontrol- ler som genomf(cid:246)rts av kommissionen p(cid:229) platsen till den budget- ansvariga myndigheten. 10. Tabell 1 visar genomf(cid:246)randet av budgeten i (cid:229)taganden och betalningar av gemenskapens bidrag till IFI. Under perioden 1989(cid:150)1997 har ett gemenskapsbidrag p(cid:229) 150 miljoner ecu (cid:229)tagits f(cid:246)r IFI, varav 146 miljoner ecu (97 %) har betalats ut. Gemenska- pens (cid:229)rliga bidrag betalas ut i tv(cid:229) delar: ett f(cid:246)rsta f(cid:246)rskott p(cid:229) 80 % betalas ut p(cid:229) grundval av en enda ans(cid:246)kan fr(cid:229)n IFI och restbelop- pet p(cid:229) 20 % betalas efter att kommissionen mottagit (cid:229)rsr(cid:228)kenska- perna f(cid:246)r IFI. Dessa betalningsbest(cid:228)mmelser skiljer sig fr(cid:229)n de som g(cid:228)ller f(cid:246)r programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning genom att betalningar till IFI grundas p(cid:229) ett visst fastslaget (cid:229)rligt bidragsbe- lopp som (cid:228)r oberoende av de faktiska utgiftsniv(cid:229)erna (se tabell 2). Tabell 1 Genomf(cid:246)rande av budgeten f(cid:246)r (cid:148)Gemenskapens bidrag till Internationella fonden f(cid:246)r Irland(cid:148) 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Totalt (miljoner ecu) Budgetrubrik Typ av anslag B-5 4 7 IDA B-5 4 7 IDA B2(cid:150)6 0 4 IDA B2(cid:150)6 0 4 IDA B2(cid:150)6 0 4 DA B2(cid:150)6 0 4 DA B2(cid:150)6 0 4 DA B2(cid:150)6 0 4 DA B2(cid:150)6 0 4 DA ¯TAGANDEN Ursprungliga anslag (cid:214)verf(cid:246)ringar fr(cid:229)n tidigare budget(cid:229)r Disponibla anslag ¯taganden gjorda under budget- (cid:229)ret BETALNINGAR Ursprungliga anslag (cid:214)verf(cid:246)ringar fr(cid:229)n tidigare budget(cid:229)r 15,000 15,000 15,000 15,000 15,000 15,000 20,000 20,000 20,000 150,000 0,000 15,000 15,000 15,000 15,000 15,000 15,000 20,000 20,000 20,000 150,000 15,000 15,000 3,000 15,000 3,240 15,000 3,000 14,501 3,000 15,000 2,501 20,000 20,000 20,000 Disponibla anslag 15,000 18,000 18,240 18,000 17,501 17,501 20,000 20,000 20,000 Betalningar av (cid:229)taganden f(cid:246)r inne- varande budget(cid:229)r Betalningar av (cid:229)taganden f(cid:246)r tidi- gare budget(cid:229)r Betalningar utf(cid:246)rda under bud- get(cid:229)ret DA = Differentierade anslag. IDA = Icke-differentierade anslag. 12,000 11,760 12,000 12,000 12,000 12,000 16,000 16,000 16,000 119,760 (cid:151) 3,000 3,240 3,000 3,000 IDA 3,000 3,000 4,000 4,000 26,240 12,000 14,760 15,240 15,000 15,000 15,000 19,000 20,000 20,000 146,000 K(cid:228)lla: Inkomst- och utgiftsredovisning och balansr(cid:228)kning. 25. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 146/5 Tabell 2 EU:s (cid:229)taganden och betalningar f(cid:246)r Internationella fonden f(cid:246)r Irland och det s(cid:228)rskilda st(cid:246)dprogrammet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning i Nordirland och de angr(cid:228)nsande grevskapen i Irland Internationella fonden Fred och f(cid:246)rsoning (1) (miljoner ecu) ¯taganden gjorda under budget(cid:229)ret Betalningar utf(cid:246)rda under budget(cid:229)ret ¯taganden gjorda under budget(cid:229)ret Betalningar utf(cid:246)rda under budget(cid:229)ret 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 15,000 15,000 15,000 15,000 15,000 15,000 20,000 20,000 20,000 12,000 14,760 15,240 15,000 15,000 15,000 19,000 20,000 20,000 Totalt 150,000 146,000 (1) Det s(cid:228)rskilda st(cid:246)dprogrammet p(cid:229)b(cid:246)rjades 1995. 27,385 95,561 53,311 176,257 10,609 61,800 72,409 11. De regler f(cid:246)r budget och bokf(cid:246)ring som antagits av IFI m(cid:246)j- ligg(cid:246)r (cid:246)verf(cid:246)ringar fr(cid:229)n (cid:229)r till (cid:229)r av medel som avsatts f(cid:246)r s(cid:228)r- skilda projekt f(cid:246)r vilka avtalsenliga erbjudanden om finansiering utf(cid:228)rdats samt av icke projektspecifika medel som avsatts f(cid:246)r pro- gram. Denna praxis att t(cid:228)cka (cid:229)taganden med hj(cid:228)lp av framtida bidrag fr(cid:229)n givarl(cid:228)nderna resulterade i att balansr(cid:228)kningen f(cid:246)r fonden i september 1997 uppvisade ett underskott p(cid:229) 16,46 mil- joner ecu. IFI informerade revisionsr(cid:228)tten om att det s(cid:228)tt som anv(cid:228)ndes f(cid:246)r att presentera r(cid:228)kenskaperna f(cid:246)r fonden (cid:229)terspeglar fondens unika st(cid:228)llning. 12. Trots detta utnyttjades 1995, 1996 och 1997 i genomsnitt endast 37 % av de sammanlagda utgifter som (cid:229)tagits, vilket resul- terade i betydande banksaldon p(cid:229) 64,85 miljoner ecu, 88,91 mil- joner ecu och 78,75 miljoner ecu f(cid:246)r IFI. Trots att artikel 6 i den (cid:229)rsredovisning som lagts fram av IFI inf(cid:246)r kommissionen f(cid:246)re- skriver att oanv(cid:228)nda medel skall (cid:229)terbetalas innefattar kommis- sionens betalningsf(cid:246)rfaranden, enligt vilka automatiska utbetal- ningar av f(cid:246)rskott till IFI beviljas, (cid:228)ven om anv(cid:228)ndningen av anslag ur gemenskapens budget p(cid:229)skyndas, ingen utv(cid:228)rdering av kom- missionen av IFI:s omedelbara ekonomiska behov. valtningsstruktur (cid:228)r IFI, som intar en r(cid:228)ttslig s(cid:228)rst(cid:228)llning, obero- ende och f(cid:246)rhindrad att ta emot instruktioner fr(cid:229)n n(cid:229)gon regering (se bilaga 1). 14. Enligt artikel 10 i det engelsk-irl(cid:228)ndska avtalet skall IFI:s sekretariat, som best(cid:229)r av tv(cid:229) generaldirekt(cid:246)rer och andra uts(cid:228)nda tj(cid:228)nstem(cid:228)n fr(cid:229)n b(cid:229)da statsf(cid:246)rvaltningarna, inr(cid:228)ttas utan kostnad av b(cid:229)da regeringarna. S(cid:229)dan uts(cid:228)ndning av tj(cid:228)nstem(cid:228)n omfattas dock inte av n(cid:229)gra s(cid:228)rskilda anst(cid:228)llningsavtal. Trots att fondens arbetsordning h(cid:228)nvisar till s(cid:228)rskilda skyldigheter och uppgifter f(cid:246)r generaldirekt(cid:246)rerna har (cid:246)vriga tj(cid:228)nstem(cid:228)ns ansvar och uppgifter inte fastst(cid:228)llts skriftligen. Vidare omfattas inte styrelsens delege- ring av avtalsbefogenheter vad g(cid:228)ller undertecknande av erbju- danden om finansiering och f(cid:246)rvaltningsavtal inte uttryckligen av fondens arbetsordning utan fastst(cid:228)lls genom praxis. IFI:s program F(cid:246)rvaltningsf(cid:246)rfaranden 13. IFI:s styrelse utses gemensamt av de brittiska och irl(cid:228)ndska regeringarna och en observat(cid:246)r vid styrelsens sammantr(cid:228)den utn(cid:228)mns av vart och ett av givarl(cid:228)nderna inom EU. Till sin f(cid:246)r- 15. IFI uppfyller sina m(cid:229)l med hj(cid:228)lp av ett antal program som best(cid:229)r av projekt som i f(cid:246)rsta hand v(cid:228)ljs ut genom allm(cid:228)nna med- delanden. Till och med slutet av 1997 hade IFI samfinansierat ca 3 600 projekt till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r missgynnade omr(cid:229)den, initiativet Befolkningsgrupper, bredare perspektiv, aff(cid:228)rsverksamhet och tek- nik, turism, utveckling i stadsomr(cid:229)den och flaggskeppsprojekt (se tabell 3). C 146/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 2000 Internationella fonden f(cid:246)r Irland 1997: program och betalningar Tabell 3 Initiativ till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r missgynnade omr(cid:229)- den Initiativet Befolkningsgrupper Bredare perspektiv Aff(cid:228)rsverksamhet och teknik Turism Utveckling i stadsomr(cid:229)den Flaggskeppsprojekt K(cid:228)lla: ¯rsrapport f(cid:246)r IFI, 1997. 1 000 ECU 1 000 GBP 16 642 11 137 7 279 9 264 1 315 7 174 6 800 4 006 4 871 6 200 880 4 801 4 551 2 681 52 480 35 121 16. En prelimin(cid:228)r bed(cid:246)mning av varje projekt g(cid:246)rs av IFI:s sekre- tariat och/eller programmets arbetsgrupper och f(cid:246)ljs av en for- mell bed(cid:246)mning som genomf(cid:246)rs av det ministerium eller organ som ansvarar f(cid:246)r f(cid:246)rvaltningen. Projekten bed(cid:246)ms d(cid:228)refter av s(cid:228)r- skilt utsedda styrelseledam(cid:246)ter innan de (cid:246)verl(cid:228)mnas till fondens styrelse, som fattar beslut r(cid:246)rande projekten efter att ha h(cid:246)rt den r(cid:229)dgivande kommittØn. F(cid:246)rfaranden vid utv(cid:228)rdering av projekt 17. Enligt best(cid:228)mmelserna om utn(cid:228)mning av styrelsens ledam(cid:246)- ter och arbetsordningen f(cid:246)r styrelsen f(cid:229)r styrelsen utse r(cid:229)dgivare och konsulter som skall medverka i utv(cid:228)rderingen av f(cid:246)rslag som den erh(cid:229)llit och rent allm(cid:228)nt i ut(cid:246)vandet av dess funktioner. Fon- den anv(cid:228)nder sig av denna m(cid:246)jlighet och f(cid:246)rvaltningen av projekt sk(cid:246)ts i regel av statliga myndigheter eller offentliga organ. I strid med avtalets best(cid:228)mmelser om att sekretariattj(cid:228)nster skall tillhan- dah(cid:229)llas gratis av b(cid:229)da regeringarna betalade IFI belopp p(cid:229) 3,14 miljoner ecu, 3,59 miljoner ecu och 2,89 miljoner ecu under 1996, 1997 respektive 1998 f(cid:246)r dessa tj(cid:228)nster. Detta motsvarade i genomsnitt 5 % av utgifterna f(cid:246)r programmet. a) beslutet att bevilja st(cid:246)d till ett projekt utan att genomf(cid:246)ra n(cid:229)gon formell aff(cid:228)rsm(cid:228)ssig bed(cid:246)mning (t. ex. i samband med ett projekt f(cid:246)r ett ridsportcenter (7); trots att IFI har meddelat revisionsr(cid:228)tten att man genomf(cid:246)rt en intern bed(cid:246)mning ans(cid:229)gs dock en s(cid:228)rskild aff(cid:228)rsm(cid:228)ssig bed(cid:246)mning vara (cid:246)verfl(cid:246)dig), b) ett projekt inom ramen f(cid:246)r initiativet f(cid:246)r missgynnade omr(cid:229)- den; trots att verksamhetsplaner utarbetats inom ramen f(cid:246)r projektet f(cid:246)r att anv(cid:228)ndas som underlag f(cid:246)r ans(cid:246)kan om finansiering genomf(cid:246)rdes inte den f(cid:246)rsta projektbed(cid:246)mningen f(cid:246)rr(cid:228)n efter det att ett f(cid:246)rsta st(cid:246)d p(cid:229) 915 985 ecu hade god- k(cid:228)nts av IFI (8), c) ett projekt d(cid:228)r avsaknaden av en fullst(cid:228)ndig aff(cid:228)rsm(cid:228)ssig utv(cid:228)r- dering ledde till att det f(cid:246)reslagna projektet ersattes av ett annat (ett projekt till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r ett kultur- och spr(cid:229)kcent- rum (9) ersattes t. ex med en biograf- och kontorsbyggnad som hyrdes av kommunfullm(cid:228)ktige), samt d) ett projekt (10) d(cid:228)r erbjudandet om st(cid:246)d inte utnyttjades av den s(cid:246)kande utf(cid:228)rdades p(cid:229) nytt vid ett senare tillf(cid:228)lle innan en andra ekonomisk utv(cid:228)rdering gjorts och trots de samfinan- sierande organens reservationer r(cid:246)rande den ekonomiska effektiviteten hos det numera nedbantade projektet. 20. I 3 av de 34 projekt som granskats (11) tillf(cid:246)rdes upprepade g(cid:229)nger medel till projekten i syfte att t(cid:228)cka merkostnader och (cid:229)ter- betala l(cid:229)n. I fallet med ett projekt till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r ett center f(cid:246)r multimedieutst(cid:228)llningar (12) bidrog IFI t. ex. ursprungligen med 1 494 268 ecu och under f(cid:246)ljande (cid:229)r med 373 566 och 522 993 ecu. Trots att projektet inte kunde b(cid:228)ra sina egna kostnader var man den 31 december 1997 i f(cid:228)rd med att s(cid:246)ka ytterligare bidrag f(cid:246)r att kunna forts(cid:228)tta med det. Utan att ifr(cid:229)gas(cid:228)tta det allm(cid:228)nna v(cid:228)rdet av dessa projekt kan man konstatera att samtliga tre pro- jekt den 31 december 1997 inte visat sig vara ekonomiskt l(cid:246)n- samma, vilket var villkoret f(cid:246)r IFI:s beslut om st(cid:246)d. (cid:214)vervakning och utv(cid:228)rdering av projekt 18. I styrelsens arbetsordning och operativa regler fastsl(cid:229)s s(cid:228)r- skilda kriterier f(cid:246)r bed(cid:246)mning av projekt f(cid:246)r IFI. Dessa innefattar kraven p(cid:229) att projekten skall vara v(cid:228)rda pengarna och att de skall underkastas utv(cid:228)rderingar i f(cid:246)rv(cid:228)g, vilka skall innefatta riskbe- d(cid:246)mningar. 21. I 6 av de 34 fall som unders(cid:246)kt konstaterades brister (13). Dessa brister i (cid:246)vervakningen och utv(cid:228)rderingen f(cid:246)rv(cid:228)rrades genom bristf(cid:228)llig f(cid:246)rvaltning fr(cid:229)n de projektansvarigas sida. Exem- pel p(cid:229) detta (cid:228)r 19. ˜ven om majoriteten av de granskade projekten uppfyllde m(cid:229)len f(cid:246)r IFI, befanns noggrannheten i den riskbed(cid:246)mning och de utv(cid:228)rderingar som genomf(cid:246)rts vara otillr(cid:228)ckliga f(cid:246)r 8 av 34 projekt som granskats av revisionsr(cid:228)tten (6). Exempel p(cid:229) bristf(cid:228)l- liga f(cid:246)rfaranden var a) underl(cid:229)tande att uppfylla st(cid:246)dvillkoren (t. ex. i fallet med ett projekt till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r landsbygdens utveckling (14) som bevil- jades st(cid:246)d till ett sammanlagt belopp av 1 084 834 ecu. Trots att IFI best(cid:228)llde tre expertutl(cid:229)tanden f(cid:246)r 1995, 1996 och 1997 vilka visade p(cid:229) allvarliga problem vad g(cid:228)llde f(cid:246)rvaltningen av projektet beviljades det f(cid:246)rsta st(cid:246)det utan att det f(cid:246)reskrivna lokala bidraget betalats in och ytterligare st(cid:246)d beviljades utan att systemen f(cid:246)r kontroll f(cid:246)rb(cid:228)ttrats n(cid:228)mnv(cid:228)rt); 25. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 146/7 b) f(cid:246)rseningar i vidtagandet av direkta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att s(cid:228)kra IFI:s investeringar (investeringen i ett projekt f(cid:246)r ett aktivitetscent- rum med logim(cid:246)jligheter (15) till vilket 793 200 ecu anslogs hade t. ex. ingen framg(cid:229)ng p(cid:229) grund av fortl(cid:246)pande ekono- miska sv(cid:229)righeter. I ett internt meddelande om projektet f(cid:246)r- klarade IFI att de totala utgifterna f(cid:246)r anl(cid:228)ggningen uppgick till 1 541 175 ecu, vilket f(cid:246)r var och en som sett anl(cid:228)ggningen i ofullbordat eller fullbordat skick i det n(cid:228)rmaste framst(cid:229)r som obegripligt. Trots att IFI meddelat revisionsr(cid:228)tten att en del av projektet nu har s(cid:229)lts och (cid:228)r under genomf(cid:246)rande, kvarst(cid:229)r det faktum att det lokala projektet misslyckats p(cid:229) grund av brister i projektf(cid:246)rvaltningen och kontrollen av kostnaderna). IFI:s effekter IFI:s inr(cid:228)ttande 1987 f(cid:246)regick reformen av strukturfonderna 22. och ledde till inf(cid:246)randet av vissa principer som senare skulle komma att utg(cid:246)ra de huvudsakliga elementen i reformen, s(cid:229)som det i programmet f(cid:246)rankrade konceptet f(cid:246)r ekonomisk utveckling och betydelsen av befolkningsgrupps(cid:246)verskridande partnerskap. P(cid:229) samma s(cid:228)tt banade den v(cid:228)g f(cid:246)r gemensam f(cid:246)rvaltning och genomf(cid:246)rande av program mellan Irland och Nordirland och inneh(cid:246)ll (cid:228)ven som nytt inslag prioriteringen av missgynnade omr(cid:229)den n(cid:228)r det g(cid:228)llde finansiering. 23. Kommissionens rapport om utv(cid:228)rderingen av IFI fr(cid:229)n mars 1997 (16) granskar IFI:s roll som den fr(cid:228)msta bidragsgivaren till projekten vilken g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r st(cid:246)dmottagarna att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till annan finansiering. Denna h(cid:228)vst(cid:229)ngseffekt har uppgetts vara 1,8: 1 f(cid:246)r perioden 1994 till 1996, men det ges dock ingen analys av vilken andel av denna siffra som avser samfinansiering av EU och vilken andel som utg(cid:246)rs av privata investeringar. Genom att denna h(cid:228)vst(cid:229)ngseffekt endast h(cid:228)nf(cid:246)rs till st(cid:246)det fr(cid:229)n IFI beaktas vidare inte omfattningen av offentlig finansiering (inklusive EU-medel) som (cid:228)nd(cid:229) skulle finnas att tillg(cid:229), s(cid:228)rskilt f(cid:246)r ett omr(cid:229)de som omfattas av m(cid:229)l 1. Vidare skymmer bristen p(cid:229) verklig analys av i vilken utstr(cid:228)ckning resultaten kan tillskrivas de olika finan- si(cid:228)rerna och synergin mellan dem den betydelse och v(cid:228)sentliga roll som andra samfinansi(cid:228)rer har haft, b(cid:229)de p(cid:229) nationell niv(cid:229) och EU-niv(cid:229). 25. N(cid:228)r projekten godk(cid:228)nns registrerar fondens projektdatabas ber(cid:228)kningar av den slutgiltiga effekten p(cid:229) syssels(cid:228)ttningen av pro- jekt som erh(cid:229)ller st(cid:246)d. Den best(cid:228)llda konsekvensunders(cid:246)kningen uppskattade emellertid det faktiska antalet skapade arbetstillf(cid:228)l- len till 85 % av den potential till arbetstillf(cid:228)llen som ber(cid:228)knats av IFI och som fonden angav var till dess f(cid:246)rdel j(cid:228)mf(cid:246)rt med de ber(cid:228)kningar av syssels(cid:228)ttningspotentialen som gjorts av andra organ. N(cid:228)r det g(cid:228)llde tv(cid:229) granskade projekt (cid:246)versteg antalet ber(cid:228)k- nade arbetstillf(cid:228)llen kraftigt den syssels(cid:228)ttning som i sj(cid:228)lva verket skapats (t. ex. vid ett center f(cid:246)r akvakulturforskning (18) d(cid:228)r en ber(cid:228)knad (cid:246)kning med 2 000 arbetstillf(cid:228)llen registrerades som arbeten som kunde tillskrivas projektet, medan den verkliga siff- ran var fyra. Likas(cid:229) skapades inom ramen f(cid:246)r ett projekt tillh(cid:246)- rande initiativet f(cid:246)r fiskebyar (19) i praktiken endast 10 arbeten, att j(cid:228)mf(cid:246)ra med ett ber(cid:228)knat antal p(cid:229) 41 heltidsarbeten). 26. Konsekvensunders(cid:246)kningen visade p(cid:229) de positiva effekterna av IFI (20), s(cid:228)rskilt av dess program f(cid:246)r bredare perspektiv, vilket har en gr(cid:228)ns- och befolkningsgrupps(cid:246)verskridande dimension. Studien visade dock (cid:228)ven p(cid:229) sv(cid:229)righeten att finna ett tillfredsst(cid:228)l- lande arbetss(cid:228)tt f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande projekt, vilket resulterar i en (cid:246)vervikt av statliga organ och fackorganisationer bland st(cid:246)d- mottagarna f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande projekt. 27. Studier i utv(cid:228)rderingssyfte ger anv(cid:228)ndbara uppgifter om verk- samhetens konsekvenser n(cid:228)r det g(cid:228)ller strategisk planering, dvs. fastst(cid:228)llandet av m(cid:229)l och f(cid:246)rdelningen av resurser. Avsaknaden av aktuella uppgifter om projektens f(cid:246)rlopp och om uppfyllandet av kriterierna f(cid:246)r de projekt som finansieras av IFI (som i fallet med skapandet av arbetstillf(cid:228)llen) utg(cid:246)r en brist vad g(cid:228)ller kontrollen av f(cid:246)rvaltningen och medf(cid:246)r en risk f(cid:246)r att organisationen inte uppfyller sina m(cid:229)l p(cid:229) ett effektivt och (cid:228)ndam(cid:229)lsenligt s(cid:228)tt. Kommissionens (cid:246)vervakning 28. Trots att artikel 3 i grundf(cid:246)rordningen tilldelar kommissio- nen rollen som (cid:246)vervakare av IFI:s verksamhet har kommissionen inte i alla avseenden fullf(cid:246)ljt denna uppgift. Trots att kommissio- nen sedan 1995 (cid:228)r (cid:229)lagd att utarbeta en (cid:229)rlig rapport om IFI:s verksamhet lades den f(cid:246)rsta rapporten i detta slag inte fram f(cid:246)r- r(cid:228)n 1997. Vidare genomf(cid:246)rdes under denna period inga kontrol- ler p(cid:229) platsen eller stickprov av kommissionen. 24. I en studie om effekterna av IFI:s program som best(cid:228)lldes av fonden 1994 ber(cid:228)knades att den syssels(cid:228)ttning som skapades inom ramen f(cid:246)r projekt som erh(cid:246)ll st(cid:246)d fr(cid:229)n IFI motsvarade 23 787 arbetstillf(cid:228)llen den 30 september 1994. Denna siffra mins- kade till 11 186 n(cid:228)r f(cid:246)rskjutnings- och (cid:148)d(cid:246)dvikts(cid:148)- effekterna (dvs. en uppskattning av sannolikheten f(cid:246)r projekten att kunna erh(cid:229)lla alternativt st(cid:246)d eller genomf(cid:246)ras utan st(cid:246)d) togs med i ber(cid:228)k- ningen. Denna ber(cid:228)kning minskades ytterligare till 7 000 arbets- tillf(cid:228)llen i en senare studie av samma period fr(cid:229)n 1996 (genom- f(cid:246)rd av konsulter (17) som medverkat under den f(cid:246)rsta studien). S˜RSKILDA ST(cid:214)DPROGRAMMET F(cid:214)R FRED OCH F(cid:214)RSONING Sammanfattning av de huvudsakliga resultaten r(cid:246)rande det s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning 29. Resultaten av revisionsr(cid:228)ttens granskningsresultat kan sam- manfattas enligt f(cid:246)ljande: C 146/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 2000 a) Programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning var (cid:228)ndam(cid:229)lsenligt n(cid:228)r det g(cid:228)llde att erbjuda m(cid:246)jligheter till partnerskap och dialog och vann b(cid:229)da befolkningsgruppernas gillande genom att f(cid:246)ra beslutsfattandet och ansvaret f(cid:246)r den lokala utvecklingen n(cid:228)r- mare m(cid:228)nniskorna (punkterna 39(cid:150)40). b) Programmets genomf(cid:246)rande komplicerades genom de m(cid:229)nga genomf(cid:246)randeorganen och p(cid:229) grund av att behoven i de olika regionerna skiljer sig (cid:229)t (punkt 41). c) Genomf(cid:246)randeorganen har i vissa fall inte tagit tillr(cid:228)cklig h(cid:228)n- syn till utveckling av (cid:228)ndam(cid:229)lsenliga metoder f(cid:246)r inriktning p(cid:229) lokala projekt och samh(cid:228)llsgrupper (punkterna 52(cid:150)53). d) Beviljandet av tre (cid:229)rs finansiering f(cid:246)r ett fem(cid:229)rigt program orsakade sv(cid:229)righeter i samband med planeringen och f(cid:246)rvalt- ningen av (cid:229)tg(cid:228)rderna, vilket resulterade i f(cid:246)rseningar i genom- f(cid:246)randet av programmet (punkterna 34(cid:150)35). e) Beslutet att (cid:246)verl(cid:229)ta en stor del av f(cid:246)rvaltning och beslutsfat- tande till icke-statliga organ ledde till sv(cid:229)righeter i samband med urvalet av genomf(cid:246)randeorgan (punkterna 42(cid:150)43). f) F(cid:246)rfarandena f(cid:246)r urval och bed(cid:246)mning saknade allm(cid:228)ngiltiga kriterier, vilket ledde till att bed(cid:246)mningarna ofta blev begr(cid:228)n- sade till sin omfattning, inte dokumenterades ordentligt eller (punk- innebar att projekten bed(cid:246)mdes p(cid:229) olika s(cid:228)tt terna 45(cid:150)48). g) Till december 1997 ledde avsaknaden av l(cid:228)mpliga kontroll- mekanismer, brister i databaser och i systemen f(cid:246)r ekonomisk och administrativ rapportering till felaktig (cid:229)tergivning av eko- nomiska och administrativa uppgifter (punkt 49). h) M(cid:228)tningen av programmets konsekvenser p(cid:229)verkades negativt av avsaknaden av kvantifierade m(cid:229)l (punkt 50). i) Trots att m(cid:229)len och genomf(cid:246)randemekanismerna f(cid:246)r pro- grammet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning i allt v(cid:228)sentligt skilde sig (cid:229)t skedde en avsev(cid:228)rd (cid:246)verlappning mellan detta program, IFI:s verksamhet och strukturfondernas st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder, vilket resul- terade i ineffektivitet och f(cid:246)rseningar i genomf(cid:246)randet av andra program (punkterna 56(cid:150)58). programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning. Programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)r- soning, som (cid:228)r ett gemenskapsinitiativ med flera finansieringsk(cid:228)l- lor som lyder under grundf(cid:246)rordningarna f(cid:246)r de olika struktur- fonderna och f(cid:246)r EIB, inr(cid:228)ttades efter omfattande (cid:246)verl(cid:228)ggningar med samtliga ber(cid:246)rda parter b(cid:229)de i Irland och i Nordirland. Pro- grammets strategiska m(cid:229)l (cid:228)r att st(cid:228)rka utvecklingen mot ett fred- ligt och stabilt samh(cid:228)lle samt att fr(cid:228)mja f(cid:246)rsoning genom (cid:246)kad ekonomisk utveckling och syssels(cid:228)ttning, att fr(cid:228)mja f(cid:246)rnyelse av stadsomr(cid:229)den och landsbygdsomr(cid:229)den, utveckla gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete och st(cid:228)rka den sociala integrationen. Till skill- nad fr(cid:229)n andra strukturfondsprogram utformades programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning inte endast f(cid:246)r att (cid:246)verbrygga avst(cid:229)ndet till en region som sl(cid:228)pade efter ekonomiskt, utan var avsett att foku- sera p(cid:229) dessa omr(cid:229)den och delar av befolkningen som drabbats v(cid:228)rst av v(cid:229)ldet och s(cid:229)ledes lidit st(cid:246)rst f(cid:246)rlust. 31. Programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning best(cid:229)r av sju delprogram som (cid:228)r uppdelade p(cid:229) 30 (cid:229)tg(cid:228)rder, av vilka 20 samtidigt avser b(cid:229)de Nordirland och de angr(cid:228)nsande grevskapen p(cid:229) Irland (se bilaga 2a och bilaga 2b). Programmets struktur beskrivs i bilaga 3. Ett belopp p(cid:229) 300 miljoner ecu anslogs f(cid:246)r en f(cid:246)rsta period fr(cid:229)n 1995 till 1997 och ytterligare 100 miljoner ecu beviljades senare av kommissionen f(cid:246)r vart och ett av (cid:229)ren 1998 och 1999. 32. De m(cid:246)jligheter som f(cid:246)ljt av icke-v(cid:229)ldsf(cid:246)rklaringen beskrevs i vida termer i programdokumentet, d(cid:228)ribland m(cid:246)jligheten att (cid:229)stadkomma ekonomiska justeringar av balansen mellan den offentliga och den privata sektorn alltmedan man f(cid:246)rs(cid:246)kte lindra de negativa effekterna p(cid:229) syssels(cid:228)ttningen som en nedsk(cid:228)rning i s(cid:228)kerhetssektorn skulle inneb(cid:228)ra. Karakt(cid:228)ren och den s(cid:228)rskilda inriktningen f(cid:246)r dessa (cid:229)tg(cid:228)rder har dock inte helt och h(cid:229)llet utretts eller definierats f(cid:246)r att kunna tas itu med p(cid:229) ett effektivt s(cid:228)tt inom ramen f(cid:246)r programmet. Vidare har man inom ramen f(cid:246)r pro- grammet, trots att det i f(cid:246)rsta hand prioriterade befolkningsgrupps- (cid:246)verskridande projekt som inriktade sig p(cid:229) marginaliserade grup- per i samh(cid:228)llet inte n(cid:228)rmare befattat sig med metoder f(cid:246)r att identifiera s(cid:229)dana grupper eller fastst(cid:228)lla prioriteringar. 33. Tillsammans med kravet p(cid:229) omedelbara och synliga effekter, den begr(cid:228)nsade tidsramen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av den f(cid:246)rsta fasen och (cid:246)nskv(cid:228)rdheten av att tillgodose s(cid:229) m(cid:229)nga lokala intressen som m(cid:246)jligt vid beslutsfattandet och genomf(cid:246)randet kr(cid:228)vde dessa karakteristika en avsev(cid:228)rd administrativ anstr(cid:228)ngning av alla som deltog i genomf(cid:246)randet av det s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning. R(cid:228)ttslig ram och best(cid:228)mmelser f(cid:246)r finansiering Finansiellt genomf(cid:246)rande och genomf(cid:246)rande av budgeten 30. Som ett ytterligare svar p(cid:229) utvecklingen av fredsprocessen i Nordirland under 1994 antog kommissionen i syfte att finna v(cid:228)gar f(cid:246)r att st(cid:246)dja fredsprocessen den 28 juli 1995 det s(cid:228)rskilda st(cid:246)d- 34. Kommissionens ursprungliga finansieringsbeslut, enligt vil- ket medel f(cid:246)r endast tre (cid:229)r f(cid:246)rdelades p(cid:229) ett fem(cid:229)rigt program var uttryck f(cid:246)r d(cid:229)lig planering eftersom os(cid:228)kerheten r(cid:246)rande framtida finansiering f(cid:246)rsv(cid:229)rade planeringen och f(cid:246)rvaltningen av delpro- grammen och (cid:229)tg(cid:228)rderna. Denna os(cid:228)kerhet bidrog till f(cid:246)rsening- arna i urvalet av (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r finansiering. 25. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 146/9 35. F(cid:246)rseningar i genomf(cid:246)randet av programmet, vilka (cid:229)terges i tabell 4, resulterade i en alltf(cid:246)r begr(cid:228)nsad anv(cid:228)ndning av anslagen inom ramen f(cid:246)r programmet. ¯tagandebemyndiganden till ansen- liga belopp drogs tillbaka i slutet av 1996 och 1997, n(cid:228)mligen 14,9 miljoner ecu (13,5 % av anslagen) respektive 106,6 miljoner ecu (66,7 % av anslagen). Dessa f(cid:246)rfallna anslag utgjorde (cid:246)ver 40 % av anslagen f(cid:246)r perioden 1995(cid:150)1997. P(cid:229) samma s(cid:228)tt f(cid:246)rf(cid:246)ll n(cid:228)r det g(cid:228)llde betalningarna 34,9 miljoner ecu, vilket motsvarade (cid:246)ver 20 % av anslagen, under samma period. Trots programmets l(cid:229)ga anv(cid:228)ndningsgrad gjordes ytterligare medel p(cid:229) 100 miljoner ecu disponibla f(cid:246)r vart och ett av (cid:229)ren 1998 och 1999. Genomf(cid:246)rande av budgetrubrik B2(cid:150)1 4 1 2 (cid:148)S(cid:228)rskilt program till f(cid:246)rdel f(cid:246)r regionerna i Irlands tv(cid:229) delar(cid:148) (cid:150) S(cid:228)rskilda st(cid:246)dprogrammet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning Tabell 4 ¯TAGANDEN Ursprungliga (cid:229)taganden (cid:214)verf(cid:246)ring av anslag i % av ursprungliga (cid:229)taganden Disponibla anslag ¯taganden gjorda under budget(cid:229)ret i % av disponibla anslag i % av ursprungliga (cid:229)taganden i % av disponibla anslag F(cid:246)rfallna anslag BETALNINGAR Ursprungliga anslag (cid:214)verf(cid:246)ring av anslag Disponibla anslag Betalningar av (cid:229)taganden f(cid:246)r innevarande budget(cid:229)r Betalningar av (cid:229)taganden f(cid:246)r tidigare budget(cid:229)r Betalningar utf(cid:246)rda under budget(cid:229)ret i % av disponibla anslag i % av ursprungliga (cid:229)taganden F(cid:246)rfallna anslag i % av disponibla anslag K(cid:228)lla: Inkomst- och utgiftsredovisning och balansr(cid:228)kning. 1995 1996 1997 Totalt (miljoner ecu) 66,000 117,900 159,900 343,800 (cid:150) 38,615 58,5 27,385 27,385 100,0 41,5 0,000 0,0 (cid:150) 7,390 6,3 0,000 0,0 110,510 159,900 95,561 86,5 81,1 14,950 13,5 (cid:150) 46,005 13,4 297,795 176,257 59,2 51,3 121,538 40,8 203,000 (cid:150) 31,475 171,525 64,120 72,409 136,530 79,6 67,3 34,995 20,4 53,311 33,3 33,3 106,589 66,7 93,900 (cid:150) 6,133 87,767 19,357 61,800 81,157 92,5 86,4 6,610 7,5 40,000 69,100 (cid:150) 10,425 (cid:150) 14,918 29,576 13,693 n/a 13,693 46,3 34,2 15,883 53,7 54,182 31,071 10,609 41,680 76,9 60,3 12,502 23,1 36. ˜ven om kommissionens r(cid:228)kenskaper visar att 100 % av de disponibla anslagen i budgeten f(cid:246)r 1995 anv(cid:228)nts skedde detta genom att 38,6 miljoner ecu (58,5 % av de ursprungliga anslagen f(cid:246)r detta (cid:229)r) (cid:246)verf(cid:246)rdes till andra gemenskapsinitiativ. I sj(cid:228)lva ver- ket (cid:246)verf(cid:246)rdes under perioden 1995(cid:150)1997 (cid:246)ver 46 miljoner ecu, vilket motsvarade ca 13 % av de ursprungliga anslagen, till andra gemenskapsinitiativ. 37. Per den 31 december 1997 hade kommissionen betalat ut ett f(cid:246)rskott p(cid:229) 61,4 miljoner ecu av de 148,3 miljoner ecu fr(cid:229)n Euro- peiska regionala utvecklingsfonden f(cid:246)r (cid:229)ren 1995(cid:150)1997, dvs. 41,4 % av det belopp som anslagits. Samtidigt uppgick dock de utgifter som redovisats f(cid:246)r projekt endast till 20 % av det belopp som skrivits in i finansieringsplanen 1995(cid:150)1997 (se tabell 5). C 146/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 2000 ERUF-medel f(cid:246)r s(cid:228)rskilda st(cid:246)dprogrammet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning (cid:150) finansiell situation per den 31 december 1997 Tabell 5 Beslut av kommissionen 1. Ursprunglig ber(cid:228)kning (1) 1. 1 Offentliga utgifter 1. 2 ERUF 2. ˜ndringar (2) 2. 1 Offentliga utgifter 2. 2 ERUF Genomf(cid:246)rda transaktioner ¯taganden 1995 1996 1997 1998 1999 Totalt (miljoner ecu) 20,02 15,01 79,85 59,51 99,16 73,77 199,02 148,29 0,40 0,28 11,91 8,98 86,90 65,15 73,92 54,58 26,21 19,54 199,35 148,53 3. ¯taganden, ERUF (ECU) 3. 1 ¯taganden, ERUF (i % av beloppet i punkt 1. 2) 15,01 100,00 52,11 87,57 7,29 9,88 Betalningar 4. Betalningar, ERUF (ECU) 4. 1 Betalningar, ERUF (i % av beloppet i punkt 1. 2) 4. 2 Betalningar, ERUF (i % av beloppet i punkt 3. 1) 7,51 50,00 50,00 19,96 33,54 38,29 33,92 45,98 465,45 Attesterade utgifter (3) 5. Attesterade utgifter (ECU) 5. 1 Attesterade utgifter (i % av beloppet i punkt 1. 1) 5. 2 Attesterade utgifter (i % av beloppet i punkt 2. 1) 0,35 1,7 12,98 16,3 26,64 26,9 (1) Beslut K(95) 1789 av den 28 juli 1995, 1995 (cid:229)rs priser. (2) Beslut K(97) 3224 av den 5 december 1997, 1996 (cid:229)rs priser. (3) Attestering av utgifter, mottagen av kommissionen den 12 december 1997. 74,42 50,18 61,39 41,39 82,49 39,96 20,1 20,0 38. Det ytterligare anslaget p(cid:229) 100 miljoner ecu f(cid:246)r vart och ett av (cid:229)ren 1998 och 1999 var f(cid:246)renat med villkoret att kommissio- nen skulle l(cid:228)gga fram en rapport (cid:246)ver de framsteg som gjorts. Denna rapport lades fram i november 1997 i form av ett med- delande till r(cid:229)det, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittØn och RegionkommittØn (21). Rapporten visar att (cid:229)ta- gandena f(cid:246)r ERUF i slutet av 1997 f(cid:246)rv(cid:228)ntades uppg(cid:229) till 74,4 mil- joner ecu samtidigt som betalningarna ber(cid:228)knades uppg(cid:229) till 61,4 miljoner ecu. Som ett resultat av denna l(cid:229)ngsamma anv(cid:228)ndning av medel utf(cid:228)rdade kommissionen den 5 december 1997 ett nytt beslut i vilket man spred ut utgifterna (cid:246)ver fem (cid:229)r med en bety- dande minskning under perioden 1995(cid:150)1997. Vid toppm(cid:246)tet i Berlin i mars 1999 beslutades att programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rso- ning skulle f(cid:246)rl(cid:228)ngas med ytterligare fem (cid:229)r och att 500 miljoner ecu skulle ansl(cid:229)s f(cid:246)r denna period. Programmets f(cid:246)rvaltningsstruktur 39. Gemenskapsinitiativet inneh(cid:246)ll vissa nya element s(cid:229)tillvida att det omfattade b(cid:229)de Nordirland och de angr(cid:228)nsande grevska- pen i Irland samt inneh(cid:246)ll en modell f(cid:246)r att (cid:246)ka det lokala delta- gandet genom fr(cid:228)mjande av befolkningsgrupps- och gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande decentraliserade F(cid:246)ljaktligen genomf(cid:246)randeorgan s(cid:229)som icke-statliga organisationer och part- nerskap p(cid:229) distriktsniv(cid:229) (ut(cid:246)ver de statliga myndigheternas och samarbete. fick organens traditionella kanaler) en nyckelroll vid genomf(cid:246)randet av programmet. Detta innovativa decentraliserade arbetss(cid:228)tt ans(cid:229)gs politiskt n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att programmet som helhet skulle bli framg(cid:229)ngsrikt, trots risken f(cid:246)r sv(cid:229)righeter betr(cid:228)ffande f(cid:246)rvalt- ningen och f(cid:246)rseningar i genomf(cid:246)randet. I motsats till de f(cid:246)rfa- randen som g(cid:228)ller f(cid:246)r IFI f(cid:246)rlade s(cid:229)ledes programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning en stor del av f(cid:246)rvaltningen och beslutsfattandet utan- f(cid:246)r statliga myndigheter och organ. 40. Framg(cid:229)ngen f(cid:246)r denna metod framgick tydligast i fallet med partnerskap mellan distrikt i Nordirland, vilka best(cid:229)r av f(cid:246)retr(cid:228)- dare f(cid:246)r b(cid:229)da befolkningsgrupperna. P(cid:229) samma s(cid:228)tt garanterade inr(cid:228)ttandet av ett (cid:148)forum f(cid:246)r r(cid:229)dgivning(cid:148) som (cid:246)vervakade genom- f(cid:246)randet av hela programmet att deltagare fr(cid:229)n flera olika grup- per fanns representerade. 41. Genomf(cid:246)randet av strategin f(cid:246)r programmet komplicerades dock av ett antal faktorer. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta var programmets omfatt- ning mycket vid och antalet genomf(cid:246)randeorgan mycket stort i j(cid:228)mf(cid:246)relse med andra EU-program. Vidare p(cid:229)verkades genomf(cid:246)r- andet av att man inom ramen f(cid:246)r en och samma struktur f(cid:246)rs(cid:246)kte tillgodose de b(cid:229)da regionernas olika behov, vilka skilde sig (cid:229)t framf(cid:246)r allt p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r f(cid:246)rsoning mellan befolkningsgrup- perna och social (cid:229)teranpassning. 25. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 146/11 42. Beroende p(cid:229) att ca 70 organ, vilkas f(cid:246)rvaltningsmetoder i h(cid:246)g grad skilde sig (cid:229)t, var engagerade i genomf(cid:246)randet av pro- grammet uppstod sv(cid:229)righeter i samband med urvalet av genom- f(cid:246)randeorganen. Det konstaterades till exempel att inget konkur- rensf(cid:246)rfarande i urvalssyfte till(cid:228)mpades vid urvalet av organ f(cid:246)r f(cid:246)rmedling av finansiering f(cid:246)r f(cid:246)rvaltning av de globala l(cid:229)n som ingick i programmet, vilket ledde till att dessa organ p(cid:229) grund av att programmets br(cid:229)dskande natur p(cid:229)b(cid:246)rjade sitt arbete utan att de avtal som kr(cid:228)vdes hade undertecknats. Vidare noterades ett fall d(cid:228)r man anv(cid:228)nde sig av andra genomf(cid:246)randemekanismer (cid:228)n de som n(cid:228)mndes i programdokumentet (22). 43. Det konstaterades likas(cid:229) i fallet med en av de granskade (cid:229)tg(cid:228)rderna (23) att ett offentligt f(cid:246)retag som utsetts inom ramen f(cid:246)r programmet delegerat alla sina befogenheter till oberoende f(cid:246)retag (underordnade organ) utan att (cid:246)vervakningskommittØn eller kommissionen godk(cid:228)nt detta. Ansvarsomr(cid:229)det f(cid:246)r dessa organ fastst(cid:228)lldes i ett avtalserbjudande och en bruksanvisning tillhandah(cid:246)lls av det delegerande organet. Trots att ett anbudsf(cid:246)r- farande genomf(cid:246)rdes i samband med urvalet uts(cid:229)gs likv(cid:228)l tv(cid:229) av de sju f(cid:246)rvaltningsorganen (24) oberoende av detta f(cid:246)rfarande och i strid med r(cid:229)dets direktiv nr 92/50/EEG om samordning av f(cid:246)r- farandena vid offentlig upphandling av tj(cid:228)nster. Vidare ledde urvalet av ett av dessa organ till of(cid:246)renliga uppgifter eftersom det offentliga organet (25) redan var tecknare f(cid:246)r organet i fr(cid:229)ga. 44. Under perioden fram till den 31 december 1997 r(cid:229)dde olika f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r definition av slutliga st(cid:246)dmottagare, vilket ledde till felaktig (cid:229)tergivning av ekonomiska uppgifter. I juli 1997 f(cid:246)re- slog (cid:246)vervakningskommittØn f(cid:246)r kommissionen att situationen skulle formaliseras och genomf(cid:246)randeorganen erk(cid:228)nnas som slut- liga st(cid:246)dmottagare endast i syfte att p(cid:229)skynda utbetalning fr(cid:229)n kommissionen. Detta f(cid:246)rfarande till(cid:228)mpades dock inte genomg(cid:229)- ende av alla genomf(cid:246)randeorgan. Eftersom f(cid:246)rordningarna f(cid:246)r ERUF f(cid:246)reskriver att de slutliga st(cid:246)dmottagarnas faktiska utgifter skall redovisas f(cid:246)r den slutliga ans(cid:246)kan kommer betydande arbete att kr(cid:228)vas i form av utf(cid:246)rliga avst(cid:228)mningar vid tidpunkten f(cid:246)r avslutandet av det s(cid:228)rskilda programmet. F(cid:246)rfaranden vid utv(cid:228)rdering av projekt 45. De f(cid:246)rfaranden vid urval och utv(cid:228)rdering som till(cid:228)mpas av (cid:229)tta (26) av de granskade organ som deltar i genomf(cid:246)randet varie- rade avsev(cid:228)rt, vilket framg(cid:229)r av de konstaterade bristerna, som beskrivs under nedanst(cid:229)ende punkter. Trots genomf(cid:246)randeorga- nens uttryckliga (cid:246)nskningar lyckades Nordirland och de angr(cid:228)ns- ande grevskapen i Irland s(cid:229)ledes inte enas om n(cid:229)gon gemensam metod f(cid:246)r bed(cid:246)mning och godk(cid:228)nnande av projekt. 46. D(cid:229) m(cid:229)let f(cid:246)r programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning varit att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att dess medel koncentrerades till de omr(cid:229)den som var v(cid:228)rst drabbade av konflikten till(cid:228)mpade genomf(cid:246)randeorganen i Nordirland i regel ett f(cid:246)rlustindex (27) vid f(cid:246)rdelningen av medel i avsaknad av riktlinjer fr(cid:229)n staten och kommissionen. De angr(cid:228)ns- ande grevskapen i Irland till(cid:228)mpade inte systematiskt n(cid:229)got f(cid:246)r- lustindex vid f(cid:246)rdelningen av medel. Denna avsaknad av en all- m(cid:228)n definition gav ingen tillfredsst(cid:228)llande garanti f(cid:246)r att investeringarna gjordes p(cid:229) de mest beh(cid:246)vande omr(cid:229)dena. 47. Urvalet av projekt och f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r utv(cid:228)rdering var brist- f(cid:228)lliga f(cid:246)r 9 av de 58 projekt som granskats. F(cid:246)r en av (cid:229)tg(cid:228)rderna existerade inget f(cid:246)rfarande f(cid:246)r bed(cid:246)mning av ans(cid:246)kningarnas f(cid:246)r- tj(cid:228)nster i f(cid:246)rh(cid:229)llande till varandra (28) och f(cid:246)r majoriteten av de granskade projekten skedde ingen rangordning av projekten genom po(cid:228)ngs(cid:228)ttning eller viktning av deras f(cid:246)rdelar (29). 48. F(cid:246)r ett genomf(cid:246)randeorgan (30) som f(cid:246)rvaltade 5 av de utvalda projekten (31) presenterades inget underlag f(cid:246)r bed(cid:246)m- ningen av projekten medan det i ett annat fall (32) inte skedde n(cid:229)gon uppdelning av kostnaderna efter projektets olika faser. Vidare f(cid:246)rfogade genomf(cid:246)randeorganet inte (cid:246)ver n(cid:229)gon formell projektans(cid:246)kan vid tidpunkten f(cid:246)r antagandet av projektet. Dess- utom skedde ingen formell bed(cid:246)mning av ans(cid:246)kningar som mot- tagits innan organet formellt inr(cid:228)ttades i juli 1996. F(cid:246)ljaktligen var insynen i f(cid:246)rfarandena otillr(cid:228)cklig. Senare granskning av projekt som erh(cid:229)llit st(cid:246)d 49. Trots programmets decentraliserade karakt(cid:228)r och vikten av effektiva system f(cid:246)r ekonomisk f(cid:246)rvaltning och (cid:246)vervakning, inf(cid:246)r- des under den inledande perioden inga l(cid:228)mpliga kontrollmekanis- mer p(cid:229) alla niv(cid:229)er. Exempelvis kr(cid:228)vdes i programmet att en cen- tral databas (cid:246)ver godk(cid:228)nda projekt skulle inr(cid:228)ttas f(cid:246)r att ge viktig information till allm(cid:228)nheten och fungera som ett system f(cid:246)r bedr(cid:228)geribek(cid:228)mpning. Den 31 december 1997 hade dock den f(cid:246)reskrivna databasen p(cid:229) grund av genomf(cid:246)randestrukturens komplexitet och avsaknaden av en l(cid:228)mplig utformning av projek- tet samt en utvecklingsplan (cid:228)nnu inte inr(cid:228)ttats. Vidare kunde, trots att programmets (cid:246)vervakningskommittØ haft f(cid:246)r avsikt att g(cid:246)ra utgiftsans(cid:246)kningarna till f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r s(cid:228)rskild granskning, ingen s(cid:229)dan granskning konstateras fram till den 31 december 1997. Under perioden fr(cid:229)n och med slutet av 1997 har icke desto mindre den centrala databas som kr(cid:228)vdes inr(cid:228)ttats. 50. Trots f(cid:246)reskrifterna i f(cid:246)rordningarna om att kvantifierade m(cid:229)l m(cid:229)ste fastst(cid:228)llas fastst(cid:228)lldes inga kvantifierade fysiska eller konkreta m(cid:229)l eller m(cid:229)lgrupper f(cid:246)r dess (cid:229)tg(cid:228)rder. Inte heller upp- fyllde alla genomf(cid:246)randeorgan kravet p(cid:229) inh(cid:228)mtande av uppgifter om resultaten av deras projekt och endast fyra av de (cid:229)tta genom- f(cid:246)randeorgan som granskats hade inf(cid:246)rt (cid:246)vervakningsf(cid:246)rfaran- den. C 146/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 2000 Programmets effekter del f(cid:246)r fr(cid:228)mjandet av programmets m(cid:229)l i form av fred och f(cid:246)rso- ning. 51. Effekterna av programmets system med globala l(cid:229)n begr(cid:228)n- sades genom det s(cid:228)tt p(cid:229) vilket medlen f(cid:246)rdelades. Exempelvis f(cid:246)r- sv(cid:229)rades f(cid:246)rs(cid:246)ket att utbetala medel via icke-statliga lokala organ i Nordirland ibland av att st(cid:246)d fr(cid:229)n ERUF till (cid:246)verv(cid:228)gande delen f(cid:246)rvaltades av statliga myndigheter medan st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska socialfonden fr(cid:228)mst betalades ut av lokala f(cid:246)rmedlingsorgan, vil- ket ledde till att en och samme st(cid:246)dmottagare m(cid:229)ste v(cid:228)nda sig till b(cid:229)da instanser f(cid:246)r att erh(cid:229)lla denna typ av st(cid:246)d. 52. Det konstaterades brister i f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r inriktning p(cid:229) potentiella st(cid:246)dmottagare. Trots att det s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning hade som ett av sina m(cid:229)l att f(cid:246)rdela st(cid:246)d p(cid:229) nya st(cid:246)dmottagare uppn(cid:229)ddes inte alltid detta m(cid:229)l, vilket framg(cid:229)r av en (cid:229)tg(cid:228)rd (33) f(cid:246)r vilken det uppskattades att 92 % av st(cid:246)dmot- tagarna redan erh(cid:246)ll st(cid:246)d som samfinansierats av EU fr(cid:229)n det ber(cid:246)rda statliga organet. Trots att denna (cid:229)tg(cid:228)rd syftade till att f(cid:246)rse sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag med startbidrag f(cid:246)r nya f(cid:246)retag ledde bristerna vad g(cid:228)llde definition och inriktning till att kort- fristiga l(cid:229)n tilldelades redan existerande f(cid:246)retag. 53. Liknande brister i inriktningen konstaterades vad g(cid:228)llde sys- temet f(cid:246)r r(cid:228)nteavdrag, som var den st(cid:246)rsta enskilda (cid:229)tg(cid:228)rden som finansierades inom ramen f(cid:246)r det s(cid:228)rskilda programmet och vars f(cid:246)rebild var Europeiska investeringsbankens system f(cid:246)r globala l(cid:229)n. De vida st(cid:246)dkriterierna gjorde det m(cid:246)jligt f(cid:246)r st(cid:246)rre f(cid:246)retag att utnyttja bidraget. Vidare betraktades vissa investeringar som erh(cid:246)ll bidraget (34) f(cid:246)r uppf(cid:246)rande av industriella anl(cid:228)ggningar fel- aktigt som produktiva investeringar enligt st(cid:246)dkriterierna. 54. Beroende p(cid:229) de l(cid:229)ngsamma framstegen n(cid:228)r det g(cid:228)llde genom- f(cid:246)randet av programmet (cid:228)nda till slutet av 1997 liksom vid inf(cid:246)- randet av l(cid:228)mpliga system f(cid:246)r (cid:246)vervakning och utv(cid:228)rdering var det endast i liten utstr(cid:228)ckning m(cid:246)jligt att exakt m(cid:228)ta effekterna fram till den 31 december 1997. Det fanns ingen mekanism f(cid:246)r dokumentering av siffror r(cid:246)rande antalet faktiskt skapade arbets- tillf(cid:228)llen och konsekvensindikatorerna bestod i m(cid:229)nga fall av upp- skattningar vilkas exakthet varierade. D(cid:228)rmed (cid:246)kade risken f(cid:246)r att effekterna tillskrevs s(cid:229)v(cid:228)l det s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning som andra EU-program. Detta bekr(cid:228)ftades av den per- son som var ansvarig f(cid:246)r utv(cid:228)rderingen efter halva tiden och som i juli 1997 meddelade att vid denna tidpunkt fanns f(cid:246)rh(cid:229)llandevis begr(cid:228)nsat underlag f(cid:246)r omedelbara verkningar som h(cid:228)rr(cid:246)rde fr(cid:229)n konkreta resultat av projekt som erh(cid:229)llit st(cid:246)d. PR och information 55. Det s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning saknade en sammanh(cid:228)ngande plan f(cid:246)r samordnad PR-verksamhet. Inr(cid:228)ttan- det av programmet ledde i sj(cid:228)lva verket till stor f(cid:246)rvirring bland allm(cid:228)nheten vad g(cid:228)llde f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan detta program och (cid:246)vriga EU-program. Trots inr(cid:228)ttandet av en kommittØ f(cid:246)r infor- mation och PR 1996 noterades inga n(cid:228)mnv(cid:228)rda f(cid:246)rb(cid:228)ttringar fram till den 31 december 1997. Denna brist blev allt mer markant beroende p(cid:229) att omfattande publicitet hade inneburit en klar f(cid:246)r- ¯TG˜RDER MED FLERA FINANSIERINGSK˜LLOR 56. M(cid:229)nga av de (cid:229)tg(cid:228)rder som ingick i delprogrammen i s(cid:228)r- skilda programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning och IFI:s program, gemenskapsinitiativet Interreg och det samlade programmet f(cid:246)r Nordirland (1994(cid:150)1999) uppvisade stora likheter och i somliga fall en betydande grad av dubbel verksamhet. Vidare var det bero- ende p(cid:229) de begr(cid:228)nsade resurser som styrelserna f(cid:246)r de angr(cid:228)ns- ande grevskapen i Irland f(cid:246)rfogade (cid:246)ver n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att kombi- nera flera finansieringsk(cid:228)llor s(cid:229)som det operativa programmet f(cid:246)r utveckling av stads- och landsbygdsomr(cid:229)den (Local Urban and Rural Development OP) och Interreg vid finansiering av pro- jekt (35). Samfinansiering av projekt inom ramen f(cid:246)r olika pro- gram innebar (cid:228)ven en risk f(cid:246)r att projektens effekter och publici- tet samtidigt kunde tillskrivas flera program. och bokningssystem), 57. Ett IFI-projekt (turistbyr(cid:229)ns utveckling av ett elektroniskt informations- som tilldelades 1 494 266 ecu 1989 erh(cid:246)ll (cid:228)ven st(cid:246)d fr(cid:229)n EU-k(cid:228)llor (36). Trots att de totala utgifterna f(cid:246)r projektet under perioden 1990 till 1995 uppgick till 11,37 miljoner ecu (varav 52 % h(cid:228)rr(cid:246)rde fr(cid:229)n EU och IFI) blev det ursprungliga projektet ingen framg(cid:229)ng beroende p(cid:229) brister i systemens konstruktion och f(cid:246)rvaltningen. 1997 s(cid:229)ldes en majoritetsandel p(cid:229) 74 % av projektet f(cid:246)r endast 3 % av den ursprungliga proportionella kostnaden. I fr(cid:229)ga om det s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning 58. gavs, trots att risken f(cid:246)r (cid:246)verlappning av (cid:229)tg(cid:228)rder erk(cid:228)ndes, prio- ritet (cid:229)t programmets finansiering av en annan, s(cid:228)rskild anledning, n(cid:228)mligen f(cid:246)r att bef(cid:228)sta fredsprocessen och fr(cid:228)mja f(cid:246)rsoning. Detta s(cid:228)rskiljande kunde dock inte i praktiken f(cid:246)rhindra dubbel verksamhet eftersom inf(cid:246)randet av finansiering genom program- met ledde till att genomf(cid:246)randet av andra program, s(cid:228)rskilt Inter- reg, blev l(cid:229)ngsammare. ADDITIONALITET BETR˜FFANDE ST(cid:214)DET 59. Ett villkor f(cid:246)r att kommissionen skall godk(cid:228)nna st(cid:246)det (cid:228)r att gemenskapsbidraget till IFI i f(cid:246)rsta hand skall anv(cid:228)ndas till befolk- ningsgrupps(cid:246)verskridande projekt f(cid:246)r att d(cid:228)rigenom uppmuntra dialog och f(cid:246)rsoning och att det skall leda till en verklig extrain- sats och inte anv(cid:228)ndas som ers(cid:228)ttning f(cid:246)r andra offentliga eller privata utgifter. 60. I ett mindre antal fall (3 av 34 granskade projekt) f(cid:246)rekom ers(cid:228)ttning av statsfinansierad verksamhet, vilket resulterade i att den s(cid:228)rskilda effekten av IFI minskade, som i fallet med tv(cid:229) myn- digheters finansiering av utformningen av en ekonometrisk modell f(cid:246)r jordbrukslivsmedelsindustrin (37). 25. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 146/13 61. P(cid:229) samma s(cid:228)tt omfattade tv(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r det s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning, (cid:148)5. 2. New Industrial Development Services(cid:148) (bidrag f(cid:246)r startande av f(cid:246)retag) och (cid:148)5. 3. Trade Development(cid:148) (utveckling av handeln), (cid:229)tg(cid:228)rder som inte kunde s(cid:228)rskiljas fr(cid:229)n strukturfondernas huvudprogram. I detta sammanhang fastslog den ansvarige f(cid:246)r utv(cid:228)rderingen efter halva tiden i sin rapport om ett s(cid:229)dant projekt (38) att det var oklart var- f(cid:246)r det (cid:246)verf(cid:246)rts till programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning eftersom det ursprungligen finansierades inom ramen f(cid:246)r delprogrammet f(cid:246)r ekonomisk utveckling i det samlade programmet f(cid:246)r Nordir- land. av tolv genomf(cid:246)rda projekt r(cid:246)rande g(cid:229)ngstigar, v(cid:228)gskyltar och avloppsn(cid:228)t. Lokalbefolkningen deltog dock direkt endast i tv(cid:229) projekt. I ett annat fall (46) som r(cid:246)rde utbyte av gatubelysningen i en stads(cid:228)gd bostadsanl(cid:228)ggning f(cid:246)r vilken styrelsen tidigare utan framg(cid:229)ng s(cid:246)kt statligt st(cid:246)d, (cid:246)verl(cid:228)mnades ans(cid:246)kan inte f(cid:246)rr(cid:228)n efter att arbetet godk(cid:228)nts och p(cid:229)b(cid:246)rjats och ingen formell bed(cid:246)m- ning av projektet genomf(cid:246)rdes. SLUTSATS OCH REKOMMENDATIONER I 8 av de 58 projekt (39) som granskats inom ramen f(cid:246)r det 62. s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning konstaterades att den verksamhet som erh(cid:229)llit st(cid:246)d utgjorde allm(cid:228)n ekonomisk verksamhet av en typ som redan erh(cid:246)ll st(cid:246)d och genomf(cid:246)rdes av myndigheter och andra EU-program och som lika g(cid:228)rna kunde ha omfattats av strukturfondernas huvudprogram. 66. De omst(cid:228)ndigheter under vilka gemenskapsst(cid:246)dpaketen f(cid:246)r b(cid:229)de IFI och s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning som utformats f(cid:246)r att fr(cid:228)mja fredsprocessen i Nordirland och de angr(cid:228)nsande grevskapen i Irland utvecklades och genomf(cid:246)rdes var synnerligen besv(cid:228)rliga beroende p(cid:229) den misstro som r(cid:229)dde mellan de olika befolkningsgrupperna. I fallet med vissa organ som (cid:228)r ansvariga f(cid:246)r genomf(cid:246)randet 63. av programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning (40) h(cid:228)rr(cid:246)rde projekten fr(cid:229)n organen sj(cid:228)lva. Exempelvis hade tre projekt (41) f(cid:246)r vilka det totala st(cid:246)det uppgick till 6,2 miljoner ecu antagits f(cid:246)re program- mets officiella startdatum. Detta minskade den tillf(cid:246)rda nyttoef- fekten och inverkan av st(cid:246)det till freden p(cid:229) grund av att kommu- nerna inte deltog direkt. Nationellt st(cid:246)d till ett projekt (42) som syftade till utnyttjande av Nordirlands naturresurser p(cid:229) fiskeom- r(cid:229)det f(cid:246)reslogs och avslogs 1989 med motiveringen att det inte framgick huruvida det var ekonomiskt l(cid:246)nsamt. Ett likadant pro- jekt f(cid:246)reslogs dock senare och antogs s(cid:229)som gemensamt projekt f(cid:246)r IFI och Interreg. Detta projekt inleddes inte f(cid:246)rr(cid:228)n det erh(cid:229)llit st(cid:246)d fr(cid:229)n det s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning, utan att n(cid:229)got utf(cid:246)rligt separat f(cid:246)rslag eller n(cid:229)gon utv(cid:228)rdering av l(cid:246)n- samheten enligt programmets s(cid:228)rskilda kriterier lades fram. I en rapport fr(cid:229)n 1996 fr(cid:229)n det brittisk-irl(cid:228)ndska interparla- 64. mentariska organet om EU-st(cid:246)d f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning (43) rekom- menderades att medel fr(cid:229)n det s(cid:228)rskilda programmet inte skulle anv(cid:228)ndas f(cid:246)r projekt som redan fanns sedan tidigare eller anv(cid:228)n- das som ers(cid:228)ttning f(cid:246)r medel som normalt sett beviljas av staten. Granskningen avsl(cid:246)jade dock exempel p(cid:229) att projekt som varit planerade sedan tidigare erh(cid:229)llit st(cid:246)d, liksom projekt som kunde ha genomf(cid:246)rts utan st(cid:246)d. I fallet med en (cid:229)tg(cid:228)rd visade en under- s(cid:246)kning (44) som genomf(cid:246)rdes under granskningen efter halva tiden att 53 % av st(cid:246)dmottagarna skulle ha klarat sig utan st(cid:246)d, om (cid:228)n i mindre skala. F(cid:246)r samma (cid:229)tg(cid:228)rd godk(cid:228)ndes l(cid:229)n, som god- k(cid:228)nts av de f(cid:246)rmedlande bankerna l(cid:229)ngt innan ans(cid:246)kning om r(cid:228)ntesubvention f(cid:246)r dessa l(cid:228)mnats in, (cid:228)ven f(cid:246)r st(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r programmet. 67. Med tanke p(cid:229) dessa omst(cid:228)ndigheter fattades ett beslut av kommissionen och medlemsstaterna i syfte att (cid:148)ta risker f(cid:246)r fre- dens skull(cid:148). Det faktum att stabilitet i regionerna (cid:228)nnu inte hade uppn(cid:229)tts helt och h(cid:229)llet innebar att det fortfarande fanns en stark motvilja mot att satsa p(cid:229) investeringar av kapital och detta resul- terade i relativt f(cid:229) genomf(cid:246)rbara f(cid:246)rslag till projekt som inneb(cid:228)r fullst(cid:228)ndigt riskfria investeringsm(cid:246)jligheter. Trots de begr(cid:228)ns- ningar som denna situation medf(cid:246)rt f(cid:246)r programmen borde st(cid:246)rre anstr(cid:228)ngningar ha gjorts f(cid:246)r att identifiera lovande (cid:229)tg(cid:228)rder och n(cid:229) ut till nya st(cid:246)dmottagare genom att i h(cid:246)gre grad f(cid:246)rs(cid:246)ka efter- leva de s(cid:228)rskilda kriterierna f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rderna (punkterna 32 och 52(cid:150)53). 68. I en region d(cid:228)r det fanns sm(cid:229) m(cid:246)jligheter till samarbete mel- lan befolkningsgrupperna erbj(cid:246)d programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rso- ning viktiga strukturer och incitament f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av samar- bete. Det skapade (cid:228)ven m(cid:246)jligheter till partnerskap och dialog och f(cid:246)rde beslutsfattandet och ansvaret f(cid:246)r den lokala utvecklingen n(cid:228)rmare m(cid:228)nniskorna. Trots de betydande sv(cid:229)righeter man st(cid:246)tt p(cid:229) vann programmet gillande i b(cid:229)da befolkningsgrupperna genom de lokala finansieringsorganens arbete och bidrog s(cid:229)ledes till det allm(cid:228)nna m(cid:229)let att f(cid:246)rb(cid:228)ttra de sociala och ekonomiska villkoren genom att lokalbefolkningen var direkt engagerad i arbetet (punk- terna 32 och 41). 69. Dessa besv(cid:228)rliga omst(cid:228)ndigheter ledde dock inte till att man avstod fr(cid:229)n att inf(cid:246)ra l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r f(cid:246)rvaltningen och kon- trollen av gemenskapens disponibla medel, utan (cid:246)kade behovet av s(cid:229)dana. Revisionsr(cid:228)ttens granskning avsl(cid:246)jade att kontrollf(cid:246)rfa- randena b(cid:246)r st(cid:228)rkas i syfte att f(cid:246)rb(cid:228)ttra finansieringens (cid:228)ndam(cid:229)ls- enlighet (punkterna 19(cid:150)20, 22 och 47(cid:150)48). 65. Med avseende p(cid:229) de arbetsgrupper som letts av grevskapens styrelser och som inr(cid:228)ttats s(cid:228)rskilt inom ramen f(cid:246)r programmet anv(cid:228)ndes medlen i allm(cid:228)nhet f(cid:246)r projekt som h(cid:228)rr(cid:246)rde fr(cid:229)n det konsultationsf(cid:246)rfarande som grevskapens styrelse till(cid:228)mpade f(cid:246)r sin fem(cid:229)riga utvecklingsplan och inte fr(cid:229)n direkta ans(cid:246)kningar fr(cid:229)n allm(cid:228)nheten, vilket fick till resultat att endast en liten del pri- vata medel f(cid:246)rekom. S(cid:229)lunda utgick t. ex i ett fall (45) st(cid:246)d till nio 70. N(cid:228)r det g(cid:228)ller IFI rekommenderar revisionsr(cid:228)tten framf(cid:246)r allt f(cid:246)ljande: a) Innan utbetalningar till IFI g(cid:246)rs b(cid:246)r kommissionen g(cid:246)ra en bed(cid:246)mning av IFI:s omedelbara ekonomiska behov. Kommis- sionens f(cid:246)rfaranden vid utbetalning kommer att beh(cid:246)va (cid:228)nd- ras f(cid:246)r att motsvara detta nya krav (punkt 12). C 146/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 2000 b) Delegering av befogenhet av IFI:s styrelse b(cid:246)r formaliseras och arbetsbeskrivningar f(cid:246)r samtliga anst(cid:228)llda b(cid:246)r utarbetas i syfte att tydligt fastst(cid:228)lla uppgifterna (punkterna 13(cid:150)14). c) Kommissionen b(cid:246)r genom sin representation vid sammantr(cid:228)- dena f(cid:246)r IFI:s styrelse s(cid:228)kerst(cid:228)lla att kriterierna f(cid:246)r utv(cid:228)rdering av projektans(cid:246)kningar (cid:228)r l(cid:228)mpliga, till(cid:228)mpas konsekvent och f(cid:246)ljs (punkterna 18(cid:150)20). d) Kommissionen b(cid:246)r rutinm(cid:228)ssigt (cid:246)vervaka l(cid:228)mpligheten hos gemenskapens utgifter f(cid:246)r projekt inom ramen f(cid:246)r IFI i syfte att kunna utv(cid:228)rdera f(cid:246)rtj(cid:228)nsterna hos projekt som erh(cid:229)ller st(cid:246)d och presentera resultaten f(cid:246)r IFI:s styrelse f(cid:246)r (cid:246)verv(cid:228)- gande (punkt 21). 71. S(cid:228)rskilda rekommendationer r(cid:246)rande programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning (cid:228)r f(cid:246)ljande: a) Mot bakgrund av principen om partnerskap b(cid:246)r (cid:246)vervaknings- kommittØn f(cid:246)r det s(cid:228)rskilda programmet ge ytterligare st(cid:246)d (cid:229)t genomf(cid:246)randeorganen i syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla (cid:246)verensst(cid:228)mmel- sen mellan urvalskriterierna f(cid:246)r lokala projekt och samh(cid:228)lls- grupper. Man b(cid:246)r (cid:228)ven erbjuda v(cid:228)gledning och resurser f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att lokala projekt och samh(cid:228)llsgrupper i s(cid:229) stor utstr(cid:228)ckning som m(cid:246)jligt bidrar till beslutsfattande och genom- f(cid:246)rande som r(cid:246)r programmet (punkterna 32(cid:150)33). b) Kommissionen b(cid:246)r s(cid:228)kerst(cid:228)lla att programmets ekonomiska behov bed(cid:246)ms korrekt och att de ber(cid:228)knade verksamhetsni- v(cid:229)erna som utg(cid:246)r grunden f(cid:246)r de ekonomiska behoven verk- ligen kan uppn(cid:229)s (punkt 37). c) Eftersom en stor del av f(cid:246)rvaltningen och beslutsfattandet i samband med programmet sk(cid:246)ts av icke-statliga organ (cid:228)r det av stor vikt att (cid:246)vervakningskommittØn granskar det arbete som utf(cid:246)rs av dessa organ f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att deras delta- gande sker i full (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med programmet (punk- terna 42(cid:150)43). d) Projektutv(cid:228)rderingar som g(cid:246)rs inom ramen f(cid:246)r programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning b(cid:246)r genomf(cid:246)ras i enlighet med s(cid:228)r- skilda skriftliga kriterier i syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla lika behandling av olika projekt. Resultaten av projektutv(cid:228)rderingarna skall dokumenteras noggrant (punkterna 45(cid:150)48). e) Med tanke p(cid:229) komplexiteten hos programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning och det stora antalet genomf(cid:246)randeorgan b(cid:246)r (cid:246)ver- vakningskommittØn s(cid:228)kerst(cid:228)lla att det finns l(cid:228)mpliga kontroll- mekanismer f(cid:246)r skydd av gemenskapens medel. Utgiftsredo- visningar fr(cid:229)n genomf(cid:246)randeorgan b(cid:246)r t. ex. vara f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en s(cid:228)rskild granskning (punkt 44). f) Vad g(cid:228)ller (cid:229)tg(cid:228)rder med flera finansieringsk(cid:228)llor och i enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2614/97 om st(cid:246)d till IFI b(cid:246)r de av kommissionens avdelningar som (cid:228)r ansvariga f(cid:246)r f(cid:246)rvalt- ningen av gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r st(cid:246)d till Nordirland (inklu- sive IFI:s verksamhet) regelbundet utv(cid:228)rdera den f(cid:246)reslagna verksamheten i syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla synergi och samordning och vid behov avg(cid:246)ra vilken enhet som (cid:228)r b(cid:228)st l(cid:228)mpad f(cid:246)r att f(cid:246)rvalta verksamheten i syfte att undvika of(cid:246)rutsedda mer- kostnader och byr(cid:229)krati (punkterna 56(cid:150)58 och 62(cid:150)65). g) Kommissionen b(cid:246)r s(cid:228)kerst(cid:228)lla att (cid:229)tg(cid:228)rder som genomf(cid:246)rts inom ramen f(cid:246)r programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning f(cid:229)r till- r(cid:228)ckligt med publicitet s(cid:229) att deras effekt blir s(cid:229) stor som m(cid:246)j- ligt. Den nybildade underordnade (cid:246)vervakningskommittØn f(cid:246)r publicitet b(cid:246)r resultera i (cid:246)kad medvetenhet hos allm(cid:228)nhe- ten om verksamhet som bedrivits inom ramen f(cid:246)r program- met; (cid:228)ndam(cid:229)lsenligheten hos alla initiativ som inf(cid:246)rts av denna grupp b(cid:246)r granskas (punkt 55). Denna rapport har antagits av revisionsr(cid:228)tten i Luxemburg vid dess sammantr(cid:228)de den 23 och 24 februari 2000. F(cid:246)r revisionsr(cid:228)tten Jan O. KARLSSON Ordf(cid:246)rande 25. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 146/15 NOTER (1) Irl(cid:228)ndska f(cid:246)rdragsserien nr 62 (1985). (cid:148)The two governments shall co-operate to promote the economic and social development of those affected areas of both parts of Ireland which have suffered most seve- rely from the consequences of the instability of recent years(cid:148). (2) S(cid:228)rskilt st(cid:246)dprogram f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning i Nordirland och de angr(cid:228)nsande grevskapen i Irland 1995(cid:150)1999 (punkt 3. 16). (3) Brev av den 21 februari 1989 SG. (89) D/2399 fr(cid:229)n Europeiska kom- missionens ordf(cid:246)rande. (4) Aff-C-106/96 UK/Commission. (5) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2614/97 av den 15 december 1997. (6) Se bilaga 4, projekt nr 2 (cid:150) Lough Foyle, 4 (cid:150) Carolls Warehouse, 5 (cid:150) Jones Bros, 8 (cid:150) Lifford Castle, 14 (cid:150) Seeconnell, 15 (cid:150) Turf Lodge, 17 (cid:150) CMAR, 31 (cid:150) Navan At Armagh. (7) Se bilaga 4, punkt 5 (cid:150) Jones Bros. (8) Se bilaga 4, punkt 14 (cid:150) Seeconnell. (9) Se bilaga 4, punkt 8 (cid:150) Lifford Castle. (10) Se bilaga 4, punkt 15 (cid:150) Turf Lodge. (11) Se bilaga 4: projekt nr 11 (cid:150) Rathlin Island, 14 (cid:150) Seeconnell, 31 (cid:150) Navan. (12) Se bilaga 4, punkt 31 (cid:150) Navan. (13) Se bilaga 4, projekt nr 8 (cid:150) Lifford, 9 (cid:150) Gulliver, 11 (cid:150) Rathlin, 14 (cid:150) Seeconnell, 24 (cid:150) Mount Errigal, 31 (cid:150) Navan. (14) Se bilaga 4, punkt 14 (cid:150) Seeconnell. (15) Se bilaga 4, punkt 11 Rathlin. (16) (cid:148)Internationella fonden f(cid:246)r Irland, en utv(cid:228)rderande rapport(cid:148), KOM(97) 130 av den 25. 3. 1997. (17) NIERC (Northern Ireland Industrial Economic Research Centre). (18) Se bilaga 4, punkt 17 (cid:150) CMAR. (19) Se bilaga 4, punkt 16 (cid:150) Portavogie. (20) Den internationella fonden f(cid:246)r Irland har fungerat som en viktig och synlig kraft vid fr(cid:228)mjandet av kontakt, dialog och f(cid:246)rsoning mellan befolkningsgrupperna i Nordirland och mellan Nordirland och Irland samt vid skapandet av syssels(cid:228)ttning inom ramen f(cid:246)r projekt som erh(cid:229)llit st(cid:246)d fr(cid:229)n fonden. (21) KOM(97) 642 slutlig, av den 26 november 97. (22) Industrial development Board (IDB). (23) Delprogram 5, (cid:229)tg(cid:228)rd 1, startkapital (system med l(cid:229)n som automa- tiskt f(cid:246)rl(cid:228)ngs). (24) Lokala byr(cid:229)er f(cid:246)r f(cid:246)retagen. (25) LEDU (Local Economic Development Unit, lokal enhet f(cid:246)r ekonomisk utveckling), Nordirland. (26) Milj(cid:246)ministeriet, NI, Jordbruksdepartementet, NI, ADM/Combat Poverty Agency, Arbetsgrupp 1 Monaghan, Arbetsgrupp 2 Navan, DED NI (f(cid:246)rvaltande organ), Emerging Business Trust, Co-operation North, NI/IRL. (27) Robsons f(cid:246)rlustindex som grundas p(cid:229) en studie vid universitetet i Manchester. (28) ¯tg(cid:228)rd 2(B)2: Economic and Rural Development: Farm and Country- side Enhancement Scheme (FACES). (29) Emerging Business Trust (Measure 2(B)2: Economic and Rural Deve- lopment). (30) Arbetsgrupp ledd av styrelsen f(cid:246)r grevskapet Monaghan. (31) Se bilaga 5, projekt nr 10 (cid:150) Mullaghmatt, 11 (cid:150) Killyroan. (32) Clones Diamond Phase II, Monaghan samt Killyroan Housing Estate. (33) Fond f(cid:246)r startkapital. (34) Se bilaga 5, punkt 18 (cid:150) Combra Ltd, 19 Kelly Bros. (35) Se bilaga 5, punkt 13 (cid:150) Clones Diamond. (36) Star, Impact, Telematique och Interreg. (37) Se bilaga 4, punkt 32. (38) Utv(cid:228)rderande rapport efter halva tiden, juli 1997, sidan B 114 (cid:148)Com- petitive Analysis Model(cid:148). (39) Se bilaga 5, projekt nr 8 (cid:150) Belturbet Pedestrian links, 9 (cid:150) Ballinagh Sewerage, 10 (cid:150) Mullaghmatt, 11 (cid:150) Killyroan, 12 (cid:150) O(cid:146)Neill(cid:146)s pack, 34 (cid:150) Advance factory, 35 (cid:150) Advance factory, 53 (cid:150) Salmon Enhancement. (40) Rivers Agency och jordbruksministeriet, Nordirland. (41) Se bilaga 5, punkt 56 (cid:150) Forest service, 57 (cid:150) Equiova breeding, 58 (cid:150) Food Business units. (42) Se bilaga 5, punkt 53. (43) EU-st(cid:246)d till fred och f(cid:246)rsoning, juli 1996, kommittØ i det brittisk- irl(cid:228)ndska interparlamentariska organet. (44) Utv(cid:228)rderande rapport efter halva tiden. (45) Arbetsgrupp ledd av styrelsen f(cid:246)r grevskapet Cavan. (46) Se bilaga 5, punkt 10 (cid:150) Mullaghmatt. C 146/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 2000 INTERNATIONELLA FONDEN F(cid:214)R IRLAND (cid:150) F(cid:214)RVALTNINGSSTRUKTUR OCH PROGRAM BILAGA 1 STYRELSELEDAMÖTER (7) OBSERVATÖRER(cid:13) Europeiska unionen(cid:13) Förenta staterna(cid:13) Australien Rådgivande(cid:13) kommitté(cid:13) Fondens(cid:13) sekretariat Utvecklingskonsulter Fondens program Missgynnade(cid:13) områden Befolkningsgrupper Turism Bredare(cid:13) perspektiv Utveckling i(cid:13) stadsområden Flaggskeppsprojekt Affårsverksamhet (cid:13) 25. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 146/17 BILAGA 2A S˜RSKILDA ST(cid:214)DPROGRAMMET F(cid:214)R FRED OCH F(cid:214)RSONING F(cid:246)rdelningen av medel mellan delprogram Produktiva investeringar(cid:13) 15 % Partnerskap(cid:13) 15 % Social integration(cid:13) 22 % Tekniskt stöd(cid:13) 2 % Sysselsättning(cid:13) 14 % Gränsöverskridande utveckling(cid:13) 15 % Återuppbyggnad av stad och landsbygd(cid:13) 17 % BILAGA 2B S˜RSKILDA ST(cid:214)DPROGRAMMET F(cid:214)R FRED OCH F(cid:214)RSONING F(cid:246)rdelningen av medel mellan strukturfonderna Europeiska regionala utvecklingsfonden(cid:13) 49 % Europeiska socialfonden(cid:13) 43 % Fonden för fiskets utveckling(cid:13) 1 % Europeiska utvecklings- och(cid:13) garantifonden för jordbruket(cid:13) 7 % C 146/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 2000 UPPBYGGNAD AV PROGRAMMET F(cid:214)R FRED OCH F(cid:214)RSONING (ENDAST MED AVSEENDE P¯ ERUF) BILAGA 3 Strategiska mål Att främja social integration Att främja ekonomisk tillväxt samt stimulera ekonomisk och social integration Delprogramm(cid:13) och åtgärder Delprogram(cid:13) och åtgärder SYSSELSÄTTNING SOCIAL(cid:13) INTEGRATION GRÄNSÖVERSKRIDANDE(cid:13) UTVECKLING ÅTERUPPBYGGNAD(cid:13) AV STADSOMRÅDEN ÅTERUPPBYGGNAD AV(cid:13) LANDSBYGDSOMRÅDEN PRODUKTIVA(cid:13) INVESTERINGAR PARTNERSKAP Främjande av tillväxt Utnyttjande av potential(cid:13) på gräsrotsnivå(cid:13) Affärsförbindelser och(cid:13) kulturella förbindelser Belfast(cid:13) och Londonderry Lokala åtgärder Främjande(cid:13) av investeringar Åtgärder inom ramen(cid:13) för ERUF Åtgärder för skapande(cid:13) av arbete Förhindrande(cid:13) av utslagning Infrastruktur(cid:13) Regionerna Ekonomisk utveckling(cid:13) på landsbygden Tjänster för(cid:13) ny industriell utveckling Åtgärder inom ramen(cid:13) för ESF Tillgång till utbildning Integration av barn Samarbete mellan(cid:13) offentliga organ Vattenturism Utveckling av handel Åtgärder inom ramen(cid:13) för EUGFJ Infrastruktur(cid:13) och utrustning Utsatta grupper Försoning(cid:13) över gränserna Vägar till försoning Infrastruktur(cid:13) och utrustning (cid:13) STICKPROVSURVAL AV PROJEKT INOM RAMEN F(cid:214)R INTERNATIONELLA FONDEN F(cid:214)R IRLAND BILAGA 4. 2 5 5 2 0 0 0 Projektets namn Program Projektbeskrivning Finansiering IFI ECU S V 1 Inishowen Rural Regeneration Partnership Landsbygdsutveckling Lough Foyle Camp Park Carlingford Lough Aquaculture Association Carroll(cid:146)s Warehouse, Dundalk Jones Brother Irish Equestrian Centre 2 3 4 5 6 Multi-media Interactive systems (Information Technology Centre) 7 Communities in Action Camp Park, Quigley(cid:146)s Point Vetenskap och teknik Programmet f(cid:246)r utveckling i stadsomr(cid:229)det Turismprogrammet Teknikbaserad ekonomisk utveckling i gr(cid:228)nsomr(cid:229)den Befolkningsgrupper i aktion Lifford Castle (Mc Grehagham and Barrett) 8 9 Gulliver Reservations 10 Multi Wire Gamma Camera Project 11 12 13 Department of Informatics Rathlin Island Trust Jobspace (NI) Ltd, Saul Road Seeconnell Initiative Ltd Turf Lodge Enterprises Ltd Portavogie District Community Development Association CMAR (Irish Aquaculture Centre of Excellence) Knockloughrim Windmill Community Information Technology Unit Belfast 14 15 16 17 18 Marine Institute Dublin 19 20 21 Human Resource Developm. 22 Frankfurt bookfair 23 Mentor Conselling scheme 24 Mount Errigal Hotel 25 Ulster Farmers Union 26 27 Acumen 28 29 30 31 Navan at Armagh 32 Agri-food Model 33 34 Co-operation North Farset Enterprise Park Springvale University Campus Tyrone Gutherie Centre Irish Genealogical Centre Season Extension Pilot Programme Totalt S(cid:228)rskilda projekt Turismprogrammet Vetenskap och teknik Turism Aff(cid:228)rsverksamhet Teknikbaserad ekonomisk utveckling i gr(cid:228)nsomr(cid:229)den Landsbygdsutveckling S(cid:228)rskilda projekt Initiativet (cid:148)Fishing villages(cid:148) (fiskebyar) Tekniskt samarbete Centra f(cid:246)r tekniska innovationer Turism S(cid:228)rskilda projekt Produktutveckling Marknadsf(cid:246)ring Aff(cid:228)rsverksamhet Turismprogrammet Jordbruksprogrammet Turismprogrammet Aff(cid:228)rsverksamhet Relationer mellan befolkningsgrupper Aff(cid:228)rsverksamhet Flaggskepp Flaggskepp Tekniskt samarbete Turismprogrammet Turismprogrammet Initiativ som syftar till att st(cid:246)dja den lokala ekonomiska utvecklingen i missgynnade omr(cid:229)den i Nordirland och de s(cid:246)dra angr(cid:228)nsande grevskapen Inr(cid:228)ttande av ett aktivitetscenter Studie av skaldjur med avseende p(cid:229) livsmilj(cid:246) och best(cid:229)nd Ombyggnad av Caroll(cid:146)s warehouse till kulturcenter och museum Uppf(cid:246)rande av ett h(cid:228)stsportcentrum (f(cid:246)r icke-fullblod) Utveckling av interaktiva multimediesystem Program f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av social utslagning av ungdomar och f(cid:246)r st(cid:228)rkande av kvinnans roll Ombyggnad av industrianl(cid:228)ggning till spr(cid:229)kskola och fritidsanl(cid:228)ggning Bokningssystem Forskningsprogram med avseende p(cid:229) ekonomisk utveckling Inr(cid:228)ttningar f(cid:246)r bes(cid:246)kare St(cid:246)dsystem f(cid:246)r f(cid:246)retag som f(cid:246)rvaltar r(cid:246)relsekapital som anv(cid:228)nds f(cid:246)r l(cid:229)n till sm(cid:229)f(cid:246)retag Inr(cid:228)ttande av ett centrum f(cid:246)r interaktiva system f(cid:246)r kommersiell tekniktillk(cid:228)mpning i Derry Projekt f(cid:246)r landsbygdsutveckling Inr(cid:228)ttande av arbetsenheter f(cid:246)r att ge l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa m(cid:246)jligheter till syssels(cid:228)ttning Ett initiativ till st(cid:246)d f(cid:246)r fiskeindustrins ekonomiska utveckling Inr(cid:228)ttande av ett centrum f(cid:246)r marikultur i Portaferry Genomf(cid:246)rbarhetsstudie p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r marinteknologi Restaurering av en v(cid:228)derkvarn och inr(cid:228)ttande av en bes(cid:246)ksanl(cid:228)ggning Inr(cid:228)ttande av ett r(cid:229)dgivningscenter f(cid:246)r IT-tj(cid:228)nster Gemensam utbildning av anst(cid:228)llda inom turistinformationssektorn Utst(cid:228)llningskostnader Konferenser och fritidsverksamhet Centrum f(cid:246)r konstutst(cid:228)llningar (tillf(cid:228)lliga) Cavan Enterprise Board Program f(cid:246)r kontakter mellan skolor Aff(cid:228)rsutvecklingsansvarig Centrum f(cid:246)r bes(cid:246)kare Ekonomisk modell Sl(cid:228)ktforskningsprojekt Fr(cid:228)mjande av turism 1 063 101 292 221 154 705 462 793 145 449 132 227 255 197 416 514 2 115 624 298 121 277 978 149 427 1 631 514 915 985 522 993 1 067 205 1 000 172 37 357 134 484 112 070 268 968 149 427 324 256 269 117 298 853 186 783 1 246 726 518 510 74 713 7 471 329 1 068 400 448 278 2 248 689 (cid:151) 25 759 186 E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 1 4 6 / 1 9 C 146/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 2000 STICKPROVSURVAL AV PROJEKT INOM RAMEN F(cid:214)R PROGRAMMET F(cid:214)R FRED OCH F(cid:214)RSONING BILAGA 5 Program Projekt F(cid:246)rnyelse av st(cid:228)der och byar samt turism, 2C1:A F(cid:246)rnyelse av st(cid:228)der och byar samt turism, 2C1:A F(cid:246)rnyelse av st(cid:228)der och byar samt turism, 2C1:A F(cid:246)rnyelse av st(cid:228)der och byar samt turism, 2C1:A F(cid:246)rnyelse av st(cid:228)der och byar samt turism, 2C1:A F(cid:246)rnyelse av st(cid:228)der och byar samt turism, 2C1:A F(cid:246)rnyelse av st(cid:228)der och byar samt turism, 2C1:A F(cid:246)rnyelse av st(cid:228)der och byar samt turism, 2C1:A Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) r(cid:228)nteavdragsystem Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) r(cid:228)nteavdragsystem Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) r(cid:228)nteavdragsystem Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) r(cid:228)nteavdragsystem Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) r(cid:228)nteavdragsystem Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) r(cid:228)nteavdragsystem Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) r(cid:228)nteavdragsystem Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) r(cid:228)nteavdragsystem Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) r(cid:228)nteavdragsystem Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) r(cid:228)nteavdragsystem Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) r(cid:228)nteavdragsystem Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) r(cid:228)nteavdragsystem Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) r(cid:228)nteavdragsystem Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) r(cid:228)nteavdragsystem Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) startkapital Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) startkapital Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) startkapital Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) startkapital Produktiva investeringar, 5. 1 (cid:150) startkapital Tj(cid:228)nster f(cid:246)r ny internationell utveckling, 5. 2 Tj(cid:228)nster f(cid:246)r ny internationell utveckling, 5. 2 1 ¯teruppbyggnad av stad och landsbygd, 2C:2 (cid:150) lokalt ledda utvecklings(cid:229)tg(cid:228)rder 2 ¯teruppbyggnad av stad och landsbygd, 2C:2 (cid:150) lokalt ledda utvecklings(cid:229)tg(cid:228)rder 3 ¯teruppbyggnad av stad och landsbygd, 2C:2 (cid:150) lokalt ledda utvecklings(cid:229)tg(cid:228)rder 4 ¯teruppbyggnad av stad och landsbygd, 2C:2 (cid:150) lokalt ledda utvecklings(cid:229)tg(cid:228)rder 5 ¯teruppbyggnad av stad och landsbygd, 2C:2 (cid:150) lokalt ledda utvecklings(cid:229)tg(cid:228)rder 6 ¯teruppbyggnad av stad och landsbygd, 2C:2 (cid:150) lokalt ledda utvecklings(cid:229)tg(cid:228)rder 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande utveckling, 3. 1 (cid:150) Aff(cid:228)rsf(cid:246)rbindelser och kulturella f(cid:246)rbindelser 37 Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande utveckling, 3. 1 (cid:150) Aff(cid:228)rsf(cid:246)rbindelser och kulturella f(cid:246)rbindelser 38 Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande utveckling, 3. 1 (cid:150) Aff(cid:228)rsf(cid:246)rbindelser och kulturella f(cid:246)rbindelser 39 Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande utveckling, 3. 1 (cid:150) Aff(cid:228)rsf(cid:246)rbindelser och kulturella f(cid:246)rbindelser 40 Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande utveckling, 3. 1 (cid:150) Aff(cid:228)rsf(cid:246)rbindelser och kulturella f(cid:246)rbindelser 41 Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande utveckling, 3. 1 (cid:150) Aff(cid:228)rsf(cid:246)rbindelser och kulturella f(cid:246)rbindelser 42 Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande utveckling, 3. 1 (cid:150) Aff(cid:228)rsf(cid:246)rbindelser och kulturella f(cid:246)rbindelser 43 Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande utveckling, 3. 1 (cid:150) Aff(cid:228)rsf(cid:246)rbindelser och kulturella f(cid:246)rbindelser 44 Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande utveckling, 3. 1 (cid:150) Aff(cid:228)rsf(cid:246)rbindelser och kulturella f(cid:246)rbindelser 45 Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande utveckling, 3. 1 (cid:150) Aff(cid:228)rsf(cid:246)rbindelser och kulturella f(cid:246)rbindelser 46 Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande utveckling, 3. 1 (cid:150) Aff(cid:228)rsf(cid:246)rbindelser och kulturella f(cid:246)rbindelser 47 Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande utveckling, 3. 1 (cid:150) Aff(cid:228)rsf(cid:246)rbindelser och kulturella f(cid:246)rbindelser 48 Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande utveckling, 3. 1 (cid:150) Aff(cid:228)rsf(cid:246)rbindelser och kulturella f(cid:246)rbindelser 49 ¯teruppbyggnad av landsbygd, 2b:2 50 ¯teruppbyggnad av landsbygd, 2b:2 51 ¯teruppbyggnad av landsbygd, 2b:2 52 ¯teruppbyggnad av landsbygd, 2b:2 53 ¯teruppbyggnad av landsbygd, 2b:2 54 ¯teruppbyggnad av landsbygd, 2b:2 55 ¯teruppbyggnad av stadsomr(cid:229)den, 2A. 2 (cid:150) Regionomfattande 56 ¯teruppbyggnad av landsbygd, 2b:2 57 ¯teruppbyggnad av landsbygd, 2b:2 58 ¯teruppbyggnad av landsbygd, 2b:2 Totalt Aktivitetscentrum Utvecklingsf(cid:246)retag F(cid:246)retag f(cid:246)r lokal utveckling Utbildning och revision p(cid:229) lokal niv(cid:229) Sl(cid:228)ktforskningscenter Aktivitetscentrum Ombyggnad av en portvaktsbostad G(cid:229)ngstigar F(cid:246)rb(cid:228)ttring av avloppssystem F(cid:246)rb(cid:228)ttring av gatubelysning Allm(cid:228)n lekplats Allm(cid:228)n lekplats Gatubel(cid:228)ggning i stadscentrum Restaurering av kyrkog(cid:229)rd Livsmedelsproducent Elektronikf(cid:246)retag Ungdomsh(cid:228)rb(cid:228)rge Drift av sj(cid:228)lvserveringsinr(cid:228)ttningar Byggnadsfirma Hotell Fiskf(cid:246)r(cid:228)dlingsf(cid:246)retag Drift av sj(cid:228)lvserveringsinr(cid:228)ttningar Livsmedelsproducent Plasttillverkare Textiltillverkare Tillverkare av datordelar Livsmedelsproducent Hotell F(cid:246)rlag Livsmedelsproducent Livsmedelsproducent Tillverkare av presentartiklar Transportf(cid:246)retag Fabriksbyggnad Fabriksbyggnad St(cid:246)d till jordbruk Marknadsf(cid:246)ring av sportfiske St(cid:246)d till jordbruk Turismf(cid:246)retag K(cid:246)ttf(cid:246)r(cid:228)dlingsf(cid:246)retag Genomf(cid:246)rbarhetsstudie p(cid:229) konst- och kulturomr(cid:229)det Genomf(cid:246)rbarhetsstudie p(cid:229) turismomr(cid:229)det Marknadsf(cid:246)ringsf(cid:246)retag Studie av historiska byggnader Elektronikf(cid:246)retag F(cid:246)retagsforum Genomf(cid:246)rbarhetsstudie p(cid:229) turismomr(cid:229)det Fredsorganisation Genomf(cid:246)rbarhetsstudie avseende vattenv(cid:228)gar Livr(cid:228)ddningsb(cid:229)t Genomf(cid:246)rbarhetsstudie avseende vattenv(cid:228)gar Genomf(cid:246)rbarhetsstudie avseende vattenv(cid:228)gar Initiativ f(cid:246)r utveckling av sportfiske Genomf(cid:246)rbarhetsstudie avseende vattenv(cid:228)gar Lokal (cid:229)teruppbyggnad Skogsbruk Fiskodling Fr(cid:228)mjande av livsmedelsproducenter (ecu) Finansiering IFI 92 558 10 882 66 113 11 207 76 691 19 834 37 685 54 543 54 543 49 585 49 585 52 891 105 782 14 875 74 713 177 818 40 345 242 070 388 507 10 460 17 931 5 977 64 253 288 393 448 280 400 463 58 276 50 805 8 966 22 414 14 943 29 885 29 885 896 559 896 559 198 146 114 816 1 494 266 11 207 308 570 6 280 6 038 11 879 73 010 138 593 220 752 5 230 89 656 44 828 59 771 280 175 50 431 3 959 804 36 423 (cid:151) 1 570 000 1 510 000 3 140 000 18 194 151 25. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 146/21 KOMMISSIONENS SVAR SAMMANFATTNING nen noterar revisionsr(cid:228)ttens anm(cid:228)rkningar och h(cid:228)nvisar till sina ing(cid:229)ende svar under respektive punkter i rapporten. Betr(cid:228)ffande IFI h(cid:228)nvisar kommissionen till sitt ing(cid:229)ende svar p(cid:229) dessa anm(cid:228)rkningar under punkterna 14, 19 och 20. Best(cid:228)mmelser och r(cid:228)ttslig ram f(cid:246)r finansiering Betr(cid:228)ffande resultaten om programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning (1995(cid:150)1999), som (cid:228)r h(cid:228)mtade fr(cid:229)n en revision revisionsr(cid:228)tten genomf(cid:246)rde s(cid:229) tidigt som 1997, noterar kommissionen att (cid:229)tg(cid:228)r- der i flera fall sedan dess vidtagits av (cid:246)vervakningskommittØn och de genomf(cid:246)rande organen f(cid:246)r att r(cid:229)da bot p(cid:229) s(cid:229)dana inledande sv(cid:229)righeter. Med facit i hand anser kommissionen nu att detta mycket ambi- ti(cid:246)sa och nyskapande gemenskapsinitiativ (cid:150) b(cid:229)de sett till m(cid:229)len (fred och f(cid:246)rsoning) och mekanismen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet (ur ett gr(cid:228)srotsperspektiv) (cid:150) har visat sig bli genomf(cid:246)rt med framg(cid:229)ng. 11(cid:150)12. Kommissionen anser inte att fondens banksaldo utg(cid:246)r (cid:148)oanv(cid:228)nda medel(cid:148) eftersom medlen redan (cid:228)r anslagna till pro- grammen. IFI:s r(cid:228)kenskaper visar i sj(cid:228)lva verket att f(cid:246)r 1995, 1996 och 1997 (cid:246)verskred de avtalsenliga (cid:229)tagandena till projekt saldot. Detta intr(cid:228)ffar eftersom fonden avpassar utbetalningen av sitt st(cid:246)d till projekten i takt med att de framskrider, och i takt med att mot- svarande finansiering tillhandah(cid:229)lls. F(cid:246)ljaktligen m(cid:229)ste fonden vara s(cid:228)ker p(cid:229) att bidrag fr(cid:229)n givarna kommer i god tid f(cid:246)re de slutliga utbetalningarna till projekten. Kommissionen kommer dock att granska fr(cid:229)gan och utreda om det (cid:228)r m(cid:246)jligt att f(cid:246)rl(cid:228)gga utbetalningarna till fonden p(cid:229) annat s(cid:228)tt (cid:228)n den nuvarande ord- ningen med tv(cid:229) betalningar om (cid:229)ret. Det politiska och ekonomiska st(cid:246)det fr(cid:229)n Europeiska unionen via IFI och programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning har s(cid:229)ledes bidragit till freds- och f(cid:246)rsoningsprocessen i omr(cid:229)det, och d(cid:228)rigenom bidragit till framstegen p(cid:229) den politiska niv(cid:229)n. F(cid:246)rvaltningsf(cid:246)rfaranden REVISIONSR˜TTENS GRANSKNING 3. N(cid:228)r det g(cid:228)ller programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning b(cid:246)rjade sj(cid:228)lva genomf(cid:246)randet av projekten huvudsakligen 1996, varf(cid:246)r det torde kr(cid:228)vas en l(cid:228)ngre period f(cid:246)r att dra definitiva slutsatser om hur effektivt och (cid:228)ndam(cid:229)lsenligt programmet varit (cid:246)verlag. Som kommissionens svar visar har de flesta omr(cid:229)den som enligt rapporten kunde f(cid:246)rb(cid:228)ttras ocks(cid:229) tagits upp under de p(cid:229)f(cid:246)ljande (cid:229)ren. INTERNATIONELLA FONDEN FOR IRLAND Sammanfattning av de huvudsakliga resultaten f(cid:246)r IFI 6. Kommissionen vill betona fondens unika roll och driftsfor- mer. Fonden (cid:228)r en oberoende juridisk enhet och verkar efter finansieringsbest(cid:228)mmelser som (cid:228)r olika alla andra EU-initiativ, exempelvis programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning som f(cid:246)rvaltas av kommissionen och de tv(cid:229) regeringarna. Kommission framh(cid:229)ller att granskningen av b(cid:228)gge instrumenten i samma rapport m(cid:229)ste g(cid:246)ras med f(cid:246)rsiktighet, s(cid:229) att missf(cid:246)rst(cid:229)nd undviks. Kommissio- 13(cid:150)14. Kommissionen godtar revisionsr(cid:228)ttens anm(cid:228)rkningar om behovet av att se (cid:246)ver IFI:s nuvarande arrangemang f(cid:246)r personal och delegering av befogenheter, och har tagit upp fr(cid:229)gan med fondens styrelse. F(cid:246)rfaranden vid utv(cid:228)rdering av projekt 19(cid:150)20. Kommissionen har bett fonden att se (cid:246)ver sina f(cid:246)rfaran- den f(cid:246)r bed(cid:246)mning av projekt med ledning av revisionsr(cid:228)ttens anm(cid:228)rkningar. I de fall som revisionsr(cid:228)tten n(cid:228)mner har kommis- sionen intrycket att st(cid:246)d beviljades ur fonden p(cid:229) grundval av pre- limin(cid:228)ra bed(cid:246)mningar av projekten och i enlighet med fondens princip att vara den f(cid:246)rsta som skjuter till pengar f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa till att attrahera andra finansieringsk(cid:228)llor till projekten. (cid:214)vervakning och utv(cid:228)rdering av projekt 21. Liknande konstateranden om brister i (cid:246)vervakning och utv(cid:228)r- dering angavs i revisionsrapporten fr(cid:229)n GD Ekonomistyrning efter kontrollen i oktober 1998. D(cid:228)refter erbj(cid:246)d IFI sig att vidta ett antal (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att r(cid:228)tta till situationen. C 146/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 2000 IFI:s effekter (fred och f(cid:246)rsoning) och mekanismen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet (ur ett gr(cid:228)srotsperspektiv) (cid:150) har visat sig bli framg(cid:229)ngsrikt (cid:246)verlag. 23. Denna punkt b(cid:246)r ses mot bakgrund av att IFI (cid:228)r f(cid:246)rsta finan- si(cid:228)r p(cid:229) m(cid:229)nga omr(cid:229)den just d(cid:228)rf(cid:246)r att de politiska och samh(cid:228)l- leliga omst(cid:228)ndigheterna (cid:228)r s(cid:229)dana att tillg(cid:229)ngen till annan offent- lig finansiering (cid:228)r mycket sv(cid:229)r utan den starthj(cid:228)lp som fonden erbjuder. 24. De uppskattningsvis 7 000 nya arbetstillf(cid:228)llena kan sanner- ligen ses som ett resultatm(cid:229)tt i rent ekonomiska termer. De utg(cid:246)r dock inte hela antalet nya arbetstillf(cid:228)llen som skapats inom pro- jekt med st(cid:246)d fr(cid:229)n IFI, d(cid:228)r h(cid:228)vst(cid:229)ngsverkan anses f(cid:246)rekomma. KPMG:s unders(cid:246)kning fr(cid:229)n 1995 f(cid:246)refaller att st(cid:246)dja ett s(cid:229)dant syns(cid:228)tt. 26. Att det (cid:228)r en (cid:246)vervikt f(cid:246)r statliga organisationer och fackor- ganisationer som st(cid:246)dmottagare f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande projekt b(cid:246)r ses mot bakgrund av den sociala och politiska situationen, s(cid:228)rskilt i den tidigare delen av den period denna rapport avser. IFI har f(cid:246)rs(cid:228)krat kommissionen om att den (cid:228)gnar s(cid:228)rskild 27. uppm(cid:228)rksamhet (cid:229)t denna fr(cid:229)ga. Kommissionens (cid:246)vervakning 28. Kommissionens avdelningar genomf(cid:246)rde i oktober 1998 en ing(cid:229)ende ekonomisk granskning av IFI:s f(cid:246)rvaltnings- och kon- trollsystem och de projektansvarigas genomf(cid:246)rande, i kombina- tion med kontroller ute p(cid:229) f(cid:228)ltet f(cid:246)r att (cid:246)vervaka projekten. Granskningsrapporten bekr(cid:228)ftade att reglerna om h(cid:246)gsta till(cid:229)tna bidrag f(cid:246)ljts i fall d(cid:228)r projekt f(cid:229)tt medfinansiering fr(cid:229)n struktur- fonderna. En liknande granskning ute p(cid:229) f(cid:228)ltet (cid:246)verv(cid:228)gs f(cid:246)r (cid:229)r 2000. (N(cid:228)rmare anm(cid:228)rkningar under respektive punkt. ) R(cid:228)ttslig ram och best(cid:228)mmelser f(cid:246)r finansiering 32. Eftersom programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning genomf(cid:246)rts ur ett gr(cid:228)srotsperspektiv, var det de genomf(cid:246)rande organen som sva- rade f(cid:246)r att bed(cid:246)ma naturen och s(cid:228)rdragen i de tillf(cid:228)llen som upp- stod efter vapenvilan, varf(cid:246)r dessa inte avgr(cid:228)nsades a priori i sj(cid:228)lva programmet. De genomf(cid:246)rande organen fick allts(cid:229) anv(cid:228)nda l(cid:228)mp- liga metoder f(cid:246)r att rikta in sig p(cid:229) m(cid:229)lgrupper i samh(cid:228)llet och projekt som (cid:246)verensst(cid:228)mde med de (cid:246)vergripande m(cid:229)len i pro- gramdokumentet. Ett tydligt exempel (cid:228)r District Partnerships, som fick medel fr(cid:229)n Milj(cid:246)departementet enligt en rangordning efter Robsons f(cid:246)rlustindex i kombination med regional statistik (befolkning, v(cid:229)ld etc. ) (1). 33. Insatserna fr(cid:229)n alla genomf(cid:246)rande organ som medverkar i programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning har visat sig vara effektiva, vilket visas i T. Haases (2) analys av genomslaget i samh(cid:228)llet i Nordirland: programmet har haft ett imponerande genomslag i hela Nordirland d(cid:228)r mer (cid:228)n 80 % av valdistrikten l(cid:228)mnat in ans(cid:246)k- ningar. F(cid:246)rdelningen av b(cid:229)de projektans(cid:246)kningar och anslagstill- delning f(cid:246)ljde befolkningens f(cid:246)rdelning, s(cid:228)rskilt koncentrerad till stadsomr(cid:229)den. I de angr(cid:228)nsande grevskapen i Irland f(cid:246)rv(cid:228)ntas den slutliga utv(cid:228)rderingen av programmet bekr(cid:228)fta att s(cid:229) (cid:228)r fallet (cid:228)ven i det omr(cid:229)det. Finansiellt genomf(cid:246)rande och genomf(cid:246)rande av budgeten S˜RSKILDA ST(cid:214)DPROGRAMMET F(cid:214)R FRED OCH F(cid:214)RSONING Sammanfattning av de huvudsakliga resultaten r(cid:246)rande det s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning 29. Betr(cid:228)ffande revisionsr(cid:228)ttens slutsatser fr(cid:229)n den unders(cid:246)k- ning den genomf(cid:246)rde s(cid:229) tidigt som 1997 noterar kommissionen att (cid:229)tg(cid:228)rder i flera fall sedan dess vidtagits av (cid:246)vervakningskom- mittØn och de genomf(cid:246)rande organen f(cid:246)r att r(cid:229)da bot p(cid:229) s(cid:229)dana inledande sv(cid:229)righeter. Med facit i hand anser kommissionen nu att detta mycket ambi- ti(cid:246)sa och nyskapande gemenskapsinitiativ (cid:150) b(cid:229)de sett till m(cid:229)len 34. Den finansieringsplan som utformats av medlemsstaterna och f(cid:246)reslagits av kommissionen 1995 (cid:229)terspeglade Europeiska r(cid:229)dets beslut att ansl(cid:229) 100 miljoner ecu per (cid:229)r under (cid:229)ren 1995(cid:150)1997. Kommissionen h(cid:229)ller med om att tilldelning av medel f(cid:246)r en kortare period (cid:228)n programmets planerade l(cid:246)ptid kan ha lett till problem f(cid:246)r planeringen av vissa projekt. Det var dock inte enbart en nackdel, eftersom det hj(cid:228)lpte till att skapa en k(cid:228)nsla av skyndsamhet och hastighet hos alla som deltog i genomf(cid:246)randet av programmet. Med tanke p(cid:229) den potentiellt instabila politiska bakgrunden i regionen och den s(cid:228)rskilda naturen och omfatt- ningen hos programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning var dessutom kommissionens f(cid:246)rslag (3) med en (cid:246)versyn av framstegen efter tre (cid:229)r som f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r ytterligare anslag helt motiverat. (1) Se (cid:228)ven svaret till punkt 46. (2) T. Haase & J. Pratschke: (cid:148)EU Special Support Programme for Peace and Reconciliation: Analysis of Community Uptake(cid:148), NISRA, 1999. (3) Meddelande fr(cid:229)n kommissionen till r(cid:229)det och Europaparlamentet av den 7 december 1994, KOM(94) 607. 25. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 146/23 35(cid:150)37. Processen att v(cid:228)lja ut och skriva avtal med Intermediary Funding Bodies och uppr(cid:228)tta District Partnerships och organet Northern Ireland Partnership Board tog med n(cid:246)dv(cid:228)ndighet tid, och ytterligare tid kr(cid:228)vdes f(cid:246)r att dessa genomf(cid:246)rande organ skulle komma i g(cid:229)ng med sin verksamhet. Dessutom infl(cid:246)t ett stort antal ans(cid:246)kningar till programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning (cid:150) mer (cid:228)n 22 000 fram till den 31 december 1997 (cid:150) som skulle granskas av de genomf(cid:246)rande organen. D(cid:228)rf(cid:246)r var beloppen p(cid:229) (cid:229)taganden och utbetalningar och utgifter till projekt per slutet av 1997 avse- v(cid:228)rt l(cid:228)gre (cid:228)n vad som f(cid:246)rv(cid:228)ntades n(cid:228)r programmet antogs i mit- ten av 1995. De indragningar och (cid:246)verf(cid:246)ringar av bemyndiganden som skedde under 1996 och 1997 var budgettekniska (cid:246)verf(cid:246)ringar till andra gemenskapsinitiativ av medel som inte f(cid:246)rbrukats inom budget- posten f(cid:246)r programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning. Detta (cid:228)r rutin i EU:s budgetf(cid:246)rvaltning. N(cid:228)r det g(cid:228)ller valet av Intermediary Funding Bodies (IFB): (cid:228)ven om inget anbudsf(cid:246)rfarande (cid:228)gde rum anlitade kommissionen konsul- ter f(cid:246)r att bed(cid:246)ma kandidaterna. Dessutom f(cid:246)rdes omfattande dis- kussioner med nationella myndigheter och det civila samh(cid:228)llet f(cid:246)re det slutliga valet av IFB och f(cid:246)re inr(cid:228)ttandet av Northern Ire- land Partnership Board och District Partnerships. Enligt programdokumentet skulle IDB svara f(cid:246)r genomf(cid:246)randet (delprogram 5, (cid:229)tg(cid:228)rd 2 (cid:148)Nya industriella utvecklingstj(cid:228)nster(cid:148)), men (cid:229)tg(cid:228)rden f(cid:246)rvaltades till slut av IDB:s (cid:246)verordnade departe- ment, Departementet f(cid:246)r ekonomisk utveckling. 38. I sin framstegsrapport fr(cid:229)n 1997 ans(cid:229)g kommissionen att ytterligare medel kr(cid:228)vdes f(cid:246)r att tillfredsst(cid:228)lla befintliga och fram- tida behov, och rekommenderade budgetmyndigheten att god- k(cid:228)nna till(cid:228)ggsanslag fr(cid:229)n EU om 100 miljoner ecu f(cid:246)r 1998 och senare ett liknande belopp f(cid:246)r 1999. Detta alternativ har visat sig vara motiverat eftersom programmets resurser var fullst(cid:228)ndigt tagna i anspr(cid:229)k i slutet av 1999 av omkring 12 600 projekt. 43. I syfte att s(cid:246)rja f(cid:246)r en vid anv(cid:228)ndning av groddkapitalfonden enligt delprogram 5, (cid:229)tg(cid:228)rd 7, anlitade LEDU ett antal ombud i olika delar av Nordirland. En revision utf(cid:246)rd av internrevisionen vid Departementet f(cid:246)r ekonomisk utveckling gav vid handen att LEDU:s arrangemang f(cid:246)r (cid:246)vervakning var tillr(cid:228)ckliga f(cid:246)r att upp- fylla kraven p(cid:229) ansvar f(cid:246)r f(cid:246)rvaltning av fonden och att ombudens arrangemang f(cid:246)r utbetalning av medlen var tillfredsst(cid:228)llande. Upp- gifter om de utbetalande ombudens namn och verksamhet l(cid:228)m- nades i framstegsrapporterna till (cid:246)vervakningskommittØn. Med beaktande av den l(cid:229)ngsamma f(cid:246)rbrukning av medel som f(cid:246)r- klarats i punkt 35, var kommissionens beslut av den 5 december 1997 en n(cid:246)dv(cid:228)ndig justering av programmets finansiella plane- ring och genomf(cid:246)rande. Kommissionen v(cid:228)lkomnar beslutet vid Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i Berlin i mars 1999, d(cid:228)r man beslutade om det totala anslaget till programmet Peace II f(cid:246)r hela den nya l(cid:246)ptiden (2000(cid:150)2004). 44. F(cid:246)rhandsutbetalningar beg(cid:228)rs av medlemsstaterna med utg(cid:229)ngspunkt i de utgifter som st(cid:246)dmottagarna uppger. F(cid:246)r att undanr(cid:246)ja alla tvivel angavs st(cid:246)dmottagarna slutgiltigt i kommis- sionens beslut av den 10 juli 1998 (1), som f(cid:246)ljde p(cid:229) (cid:246)versynen efter halva tiden av programmet (2). Alla genomf(cid:246)rande organ rapporterar nu utgifter p(cid:229) samma s(cid:228)tt. Programmets f(cid:246)rvaltningsstruktur F(cid:246)rfaranden vid utv(cid:228)rdering av projekt 41. ˜ven om programmets omfattning (cid:228)r bred och antalet genom- f(cid:246)rande organ stort, m(cid:229)ste man ha i (cid:229)tanke att programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning i lika h(cid:246)g grad r(cid:246)r inneh(cid:229)llet som processen: (cid:228)nda fr(cid:229)n b(cid:246)rjan utformades d(cid:228)rf(cid:246)r programmets f(cid:246)rvaltnings- struktur f(cid:246)r att skapa en s(cid:229) n(cid:228)ra kontakt som m(cid:246)jligt med gr(cid:228)s- r(cid:246)tterna. 45. I ett s(cid:229) omfattande program (cid:228)r det inte (cid:228)gnat att f(cid:246)rv(cid:229)na att det f(cid:246)rekommer olika s(cid:228)tt att v(cid:228)lja ut projekt. Om man hade f(cid:246)r- s(cid:246)kt att uppn(cid:229) total standardisering hade programmet kunnat inledas f(cid:246)rst betydligt senare. Detta urs(cid:228)ktar inte att det saknades adekvata bed(cid:246)mningsf(cid:246)rfaranden i vissa fall, och revisionsr(cid:228)ttens anm(cid:228)rkningar under denna punkt noteras. 42. ˜ven om f(cid:246)rvaltningsrutinerna kan ha varierat i h(cid:246)g grad till f(cid:246)ljd av det decentraliserade genomf(cid:246)randet, bekr(cid:228)ftade (cid:246)vervak- ningskommittØn att m(cid:229)len, prioriteringarna och genomf(cid:246)rande- mekanismerna var korrekta. KommittØn tillhandah(cid:246)ll ocks(cid:229) gemensamma riktlinjer till alla genomf(cid:246)rande organ. (1) Kommissionens beslut 97/324/EG av den 23 april 1997 om (cid:228)ndring av besluten om godk(cid:228)nnande av ramar f(cid:246)r gemenskapsst(cid:246)d, samlade programplaneringsdokument och gemenskapsinitiativ g(cid:228)llande i Irland: faktablad nr 1. (2) Kommissionens beslut av den 10 juli 1998, K(1998) 1632. C 146/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 2000 46. Betr(cid:228)ffande m(cid:229)linriktning i Nordirland uts(cid:229)g statliga depar- tement bidragsber(cid:228)ttigade omr(cid:229)den efter Robsons f(cid:246)rlustindex, ibland kompletterat med andra indikatorer om st(cid:246)det hade en s(cid:228)r- skild inriktning (h(cid:228)lsa, milj(cid:246), syssels(cid:228)ttning etc). I de angr(cid:228)nsande grevskapen i Irland anv(cid:228)nde en del IFB ett f(cid:246)rlustindex n(cid:228)r de till- delade st(cid:246)det. En uppdaterad version av f(cid:246)rlustindexet fr(cid:229)n Gamma studies anv(cid:228)ndes vanligen som kriterium f(cid:246)r bed(cid:246)mning av enskilda projekt. 52(cid:150)53. Betr(cid:228)ffande m(cid:229)linriktning med avseende p(cid:229) de (cid:246)vergri- pande m(cid:229)len f(cid:246)r programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning, se svar p(cid:229) punkt 46. Kommissionen noterar anm(cid:228)rkningarna och kommer att granska fr(cid:229)gan ytterligare. 47(cid:150)48. Kommissionen noterar resultaten. Den kommer att se till att s(cid:228)rskilda, skriftliga kriterier f(cid:246)r de genomf(cid:246)rande organens val av projekt och bed(cid:246)mningsf(cid:246)rfaranden tillhandah(cid:229)lls i det kom- mande programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning (2000(cid:150)2004), s(cid:228)rskilt i fr(cid:229)ga om s(cid:228)tt att j(cid:228)mf(cid:246)ra ans(cid:246)kningar med varandra och rang- ordna projekt genom po(cid:228)ngs(cid:228)ttning eller viktning av deras f(cid:246)rde- lar. 54. Fr. o. m. 1998 fanns ett adekvat (cid:246)vervaknings- och utv(cid:228)rde- ringssystem i form av en helt(cid:228)ckande databas, med regelbunden inmatning tack vare OMQ, d(cid:228)r nyskapade arbetstillf(cid:228)llen och effektindikatorer registrerades (se (cid:228)ven svaren till punkterna 49 och 50). Senare granskning av projekt som erh(cid:229)llit st(cid:246)d PR och information 49. Fram till slutet av 1997, i v(cid:228)ntan p(cid:229) en central databas, ska- pade IFB sina egna databaser f(cid:246)r att kontrollera de ans(cid:246)kningar som l(cid:228)mnats in till dem. Sedan slutet av 1997 har centrala databaser enligt programmets krav uppr(cid:228)ttats, som inneh(cid:229)ller uppgifter om projektans(cid:246)kningar och godk(cid:228)nnande samt uppgifter fr(cid:229)n de projektansvariga i enlig- het med fr(cid:229)geformul(cid:228)ret f(cid:246)r b(cid:228)sta (cid:246)vervakning (optimum monito- ring questionnaire, OMQ). Uppgifterna har anv(cid:228)nts som underlag f(cid:246)r (cid:246)vervakningskommittØns framstegsrapporter och f(cid:246)r analyser av den externa utv(cid:228)rderaren. 50. Inga kvantifierade fysiska eller konkreta m(cid:229)l sattes ut i pro- gramdokumentet, eftersom programmet d(cid:229) befann sig i ett icke f(cid:246)reskrivande stadium. Under genomf(cid:246)randet av programmet har en helt(cid:228)ckande upps(cid:228)ttning (cid:246)vervakningsindikatorer tagits fram, som nu anv(cid:228)nds f(cid:246)r att rapportera framstegen till (cid:246)vervaknings- kommittØn med utg(cid:229)ngspunkt i de uppgifter som inkommit med hj(cid:228)lp av OMQ. Inf(cid:246)r utv(cid:228)rderingen av programmet har en strate- gisk bed(cid:246)mningsmodell tagits fram av den externa utv(cid:228)rderaren, och (cid:246)vrigt arbete fortskrider inf(cid:246)r slututv(cid:228)rderingen. Programmets effekter 55. I b(cid:246)rjan av programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning gjordes inte s(cid:229) mycket PR eller spreds information p(cid:229) programniv(cid:229)n, eftersom det viktigaste kravet var att informera potentiella ans(cid:246)kande om delprogrammen och (cid:229)tg(cid:228)rderna. Information spreds dock av de genomf(cid:246)rande organen i detta syfte, med framg(cid:229)ng eftersom v(cid:228)l- digt m(cid:229)nga ans(cid:246)kningar infl(cid:246)t till programmet (omkring 29 000), n(cid:229)got som tyder p(cid:229) att folk varit medvetna om det och att det varit relevant f(cid:246)r dem. (cid:214)kad vikt l(cid:228)ggs nu vid information och PR p(cid:229) programniv(cid:229), med hj(cid:228)lp fr(cid:229)n erfarna konsulter som (cid:228)r specialiserade p(cid:229) mediekom- munikation, och som regelbundet rapporterar till (cid:246)vervaknings- kommittØn (1). ¯TG˜RDER MED FLERA FINANSIERINGSK˜LLOR 56. J(cid:228)mf(cid:246)rt med andra EU-program var programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning avsev(cid:228)rt annorlunda b(cid:229)de sett till (cid:246)vergripande m(cid:229)l och till m(cid:229)lgrupper f(cid:246)r st(cid:246)det. J(cid:228)mf(cid:246)rt med IFI-programmen var programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning annorlunda med sitt gr(cid:228)srots- perspektiv p(cid:229) programmets genomf(cid:246)rande och genom att en stor del av medlen f(cid:246)rvaltades av icke-statliga genomf(cid:246)rande organ. 51. Separata (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)rvaltas av separata genomf(cid:246)rande organ (cid:228)r gemensamt f(cid:246)r program inom strukturfonderna. I n(cid:229)gra fall kan detta faktiskt inneb(cid:228)ra att st(cid:246)ds(cid:246)kande m(cid:229)ste ans(cid:246)ka till olika organ f(cid:246)r att finansiera ett m(cid:229)ngfacetterat projekt. De ansva- riga f(cid:246)r delprogrammen (statliga departement) har medverkat till att (cid:229)tg(cid:228)rderna genomf(cid:246)rts med full komplementaritet. Riskerna f(cid:246)r dubbelr(cid:228)kning i bed(cid:246)mningen av projektens effekter och PR f(cid:246)r enskilda program (cid:228)r n(cid:229)got som (cid:228)ven kommissionen bekymrar sig om. (1) Omkring 400 artiklar i pressen och (cid:246)ver 50 framtr(cid:228)danden p(cid:229) tv och i radio under programmets l(cid:246)ptid hade rapporterats till (cid:246)vervaknings- kommittØn per den 2 december 1999. 25. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 146/25 57. Kommissionen noterar revisionsr(cid:228)ttens anm(cid:228)rkningar om detta projekt, n(cid:228)mligen att 52 % av utgifterna f(cid:246)r Gulliver-projektet h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n EU och IFI. Kommissionen vill dock framh(cid:229)lla att endast h(cid:228)lften av IFI:s medel h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n EU. Gulliver-projektet var ytterst nyskapande och d(cid:228)rf(cid:246)r av n(cid:246)dv(cid:228)ndighet f(cid:246)renat med viss risk. SLUTSATS OCH REKOMMENDATIONER 58. Se svar till punkterna 61(cid:150)62. ADDITIONALITET BETR˜FFANDE ST(cid:214)DET 60. Kommissionen h(cid:229)ller med om att fall d(cid:228)r statsfinansierad verksamhet tr(cid:228)ngs undan p(cid:229) grund av IFI-finansiering tillh(cid:246)r undantagsfallen: endast ett s(cid:229)dant fall anges i rapporten, och det fallet anm(cid:228)ldes ocks(cid:229) klart och tydligt till IFI:s styrelse av kom- missionen n(cid:228)r det var aktuellt, och finns antecknat i styrelsens protokoll. 61(cid:150)62. (cid:214)verlappning av vissa (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)ruts(cid:229)gs och godtogs fr(cid:229)n b(cid:246)rjan: det (cid:228)r normalt att vissa projekt kan vara ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)d b(cid:229)de fr(cid:229)n staten och EU-program samtidigt som de upp- fyller kraven p(cid:229) ett stabilare och fredligare samh(cid:228)lle enligt pro- grammet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning. Det (cid:228)r rimligt att anta att s(cid:229)dana projekt som finansierats fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning har betydelse f(cid:246)r dess m(cid:229)l och d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r b(cid:228)ttre m(cid:229)linriktade. 63. Kommissionen anser att projekt som uppfyller kraven f(cid:246)r programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning inte b(cid:246)r uteslutas bara f(cid:246)r att de h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n statliga departement eller myndigheter, men h(cid:229)ller med om att de b(cid:246)r bed(cid:246)mas p(cid:229) samma grunder som andra pro- jekt. 64. Kommissionen delar revisionsr(cid:228)ttens uppfattning att medel fr(cid:229)n programmet inte b(cid:246)r ers(cid:228)tta normala utgifter fr(cid:229)n staten eller de lokala myndigheterna. N(cid:228)r det g(cid:228)ller huruvida projekt som skulle kunnat genomf(cid:246)ras utan st(cid:246)d skall f(cid:229) st(cid:246)d (d(cid:246)dviktseffekten) erinrar kommissionen om att det kan vara s(cid:228)rskilt efterstr(cid:228)vansv(cid:228)rt med en p(cid:229)skyndad tillv(cid:228)xttakt eller st(cid:246)rre utvecklingsskala i syfte att bef(cid:228)sta framste- gen mot ett fredligt och stabilt samh(cid:228)lle. Dessutom (cid:228)r en av de positiva effekterna fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning dess genomf(cid:246)randemekanismer varf(cid:246)r s(cid:229)dana projekt ocks(cid:229) kan skapa f(cid:246)rdelar fr(cid:229)n de processer som ber(cid:246)rs vid utformandet och genom- f(cid:246)randet av dem. 66(cid:150)69. Kommissionen uppskattar att revisionsr(cid:228)tten inser de besv(cid:228)rliga omst(cid:228)ndigheterna under vilka programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning inleddes och dess v(cid:228)rde f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av betydelsefulla och nyskapande strukturer och (cid:228)ven de incitament som stimulerade till samarbete och lokalsamh(cid:228)llenas medverkan. 70. a) Kommissionen kommer att granska fr(cid:229)gan och unders(cid:246)ka m(cid:246)jligheterna att betala till fonden oftare (cid:228)n de nuvarande tv(cid:229) g(cid:229)ngerna. 70. d) Kommissionen inst(cid:228)mmer helt i revisionsr(cid:228)ttens rekom- mendation. Kommissionen vill p(cid:229)peka att den genomf(cid:246)rde en detaljerad (cid:246)vervakning av projekten 1998(cid:150)1999. Rapporten om denna (cid:246)vervakning omfattar ocks(cid:229) befintliga arrangemang f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra (cid:246)verlappning mellan IFI:s och strukturfondernas verk- samhet. En liknande bed(cid:246)mning p(cid:229) plats kommer att genomf(cid:246)ras under andra halv(cid:229)ret 2000. 71. Kommissionen v(cid:228)lkomnar de n(cid:228)rmare rekommendationerna om programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning. Den noterar att (cid:246)vervak- ningskommittØn f(cid:246)r programmet och de genomf(cid:246)rande organen redan vidtagit (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) flera av de punkter som revisionsr(cid:228)tten tar upp. Kommissionen kommer att se till att alla revisionsr(cid:228)ttens rekommendationer kommer att uppm(cid:228)rksammas noga i sam- band med utarbetandet och godk(cid:228)nnandet av det efterf(cid:246)ljande programmet Peace II f(cid:246)r perioden 2000(cid:150)2004. S(cid:228)rskilt kan f(cid:246)l- jande n(cid:228)mnas: a) En granskning av erfarenheterna fr(cid:229)n genomf(cid:246)randet av pro- grammet (bl. a. urval av och m(cid:229)linriktning f(cid:246)r projekt) kom- mer att utf(cid:246)ras av den externa utv(cid:228)rderaren, vars rapport (b(cid:246)rjan av 2000) skall tj(cid:228)na som underlag f(cid:246)r utformningen av Peace II. b) Kommissionen inst(cid:228)mmer i denna rekommendation. Med tanke p(cid:229) erfarenheterna fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rso- ning f(cid:246)rv(cid:228)ntar den sig att utgiftstakten i Peace II kommer att ligga mer i linje med andra operativa program inom struktur- fonderna. c) Kommissionen h(cid:229)ller med om denna rekommendation som g(cid:228)ller alla genomf(cid:246)rande organ. 65. Kommissionen noterar anm(cid:228)rkningarna och kommer att (cid:228)gna fr(cid:229)gan uppm(cid:228)rksamhet n(cid:228)r det nya programmet Peace II utformas. d) Kommissionen h(cid:229)ller med om att projektbed(cid:246)mningar i hela programmet b(cid:246)r g(cid:246)ras med utg(cid:229)ngspunkt i s(cid:228)rskilda skriftliga kriterier och dokumenteras tydligt. C 146/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 2000 e) Kommissionen inst(cid:228)mmer i rekommendationen i den f(cid:246)rsta meningen och erinrar om att programmets centrala databaser inr(cid:228)ttats efter 1997. PR-best(cid:228)mmelserna som introduceras i det kommande pro- grammet Peace II. f) Kommissionen kommer att agera f(cid:246)r att (cid:246)ka samarbetet mel- lan dess avdelningar avseende gemenskapens medverkan i Internationella fonden f(cid:246)r Irland och i programmet Peace II. Synergin mellan deras respektive program kommer ocks(cid:229) att efterstr(cid:228)vas under utarbetandet av dem. g) Kommissionen inst(cid:228)mmer i denna rekommendation. Den (cid:229)t uppm(cid:228)rksamhet kommer s(cid:228)rskild (cid:228)gna att Trots de inledande sv(cid:229)righeterna med att starta detta mycket ambiti(cid:246)sa och nyskapande gemenskapsinitiativ anser kommissio- nen att programmet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning (1995(cid:150)1999) har genomf(cid:246)rts framg(cid:229)ngsrikt. Det politiska och ekonomiska st(cid:246)det fr(cid:229)n Europeiska unionen har hj(cid:228)lpt till att underst(cid:246)dja freds- och f(cid:246)rsoningsprocessen i regionen, och d(cid:228)rigenom bidragit till fram- stegen p(cid:229) den politiska niv(cid:229)n