title: A Tanács 360/2000/EK rendelete (2000. február 14.) a Kínai Népköztársaságból származó kiégetett (szinterezett) magnézia behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping legislation
chemical salt
dumping
magnesium
originating product

text: 11/33. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 165 32000R0360 L 46/1 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 2000. 2. 18. A TANÁCS 360/2000/EK RENDELETE (2000. február 14. ) a Kínai Népköztársaságból származó kiégetett (szinterezett) magnézia behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelem- ről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikkére és 11. cikke (2) bekezdésére, tekintettel a Bizottságnak a Tanácsadó Bizottsággal folytatott kon- zultációt követően benyújtott javaslatára, mivel: (1) (2) A. ELJÁRÁS 1. Hatályos intézkedések 1993 decemberében a 3386/93/EK tanácsi rendelettel (2) végleges dömpingellenes intézkedést vezettek be a Kínai Népköztársaságból származó kiégetett (szinterezett) mag- nézia (a továbbiakban KM) behozatalára a tonnánkénti 120 ECU-s minimum-behozatali árhoz kapcsolódó vál- tozó vám formájában. Az alapul vett vizsgálati időszak az 1990. július 1-től 1991. június 30-ig tartó időszak volt. 2. Felülvizsgálati kérelem A Kínai Népköztársaságból származó KM behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedés közelgő lejártáról szóló közlemény (3) közzétételét követően a Bizottsághoz a 384/96/EK tanácsi rendelet (továbbiakban „az alaprendelet”) 11. cikke (2) bekezdése alapján az intéz- kedések felülvizsgálatára vonatkozó kérelem érkezett 1998 júniusában. (1) HL L 56. , 1996. 3. 6, 1. o. A legutóbb a 905/98/EK rendelettel (HL L 128. , 1998. 4. 30, 18. o. ) módosított rendelet. (2) HL L 306. , 1993. 12. 11, 16. o. (3) HL C 177. , 1998. 6. 10, 5. o. (3) (4) (5) (6) (7) A kérelmet a közösségi termelők nevében (a továbbiakban: „a kérelmező termelők”) az Eurometaux nyújtotta be, ame- lyek együttes teljesítménye az érintett termék tekintetében a közösségi KM-termelés 62 %-át adja. A kérelmet azzal indokolták, hogy az intézkedések lejárta után a dömping és a közösségi iparágnak okozott kár való- színűleg megismétlődne. A Tanácsadó Bizottsággal folyta- tott konzultáció után a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálat kezdeményezéséhez elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, s az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése alapján vizsgálatot (4) indított. 3. Vizsgálat A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmező termelőket, a Kínai Népköztársaság exportőreit és exportáló termelőit (a továbbiakban „a kínai exportőrök”), az importőröket, az ismert érintett képviseleti szövetségeket és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat kezdeményezéséről. A Bizottság kérdőíveket küldött az említett feleknek és azok- nak, akik a felülvizsgálat kezdeményezéséről szóló közle- jelentkeztek. ményben meghatározott határidőn belül Továbbá, mivel Törökországot választották analóg ország- nak, három ismert törökországi termelőt is tájékoztattak a felülvizsgálat kezdeményezéséről, és nekik is küldtek kér- dőívet. A Bizottság a közvetlenül érintett feleknek lehető- séget adott, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és hogy meghallgatást kérjenek. termelő válaszolt a Az összes kérelmező közösségi kérdőívre. Sem a kínai exportőrök és exportáló termelők, sem az importőrök nem válaszoltak a kérdőívre. Azonban az egyik importőr ismertette írásban az álláspontját, egy másik pedig szolgált néhány információval. A Bizottság felkutatott és felülvizsgált minden olyan infor- mációt, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megál- lapítsa a dömping és az okozott kár folyamatosságának, illetve megismétlődésének a valószínűségét, valamint hogy meghatározza a közösségi érdeket. Vizsgálatokat fogana- tosítottak a következő vállalatoknál: (4) HL C 385. , 1998. 12. 11. , 7. o 166 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/33. kötet a) Kérelmező közösségi termelők: (11) – Grecian Magnesite SA, Athén, Görögország, – Magnesitas Navarras, Pamplona, Spanyolország; b) Az analóg országbeli termelő – Kümas AS, Küahya, Törökország; c) közösségi felhasználók: – Sambre et Dyle, Belgium, – Bet-Ker Oy, Finnország. Így a Kínai Népköztársaságból a Közösségbe exportált KM-t, a panasztevő közösségi iparág által a Közösségben előállított és értékesített KM-t, valamint a Törökországban előállított és a hazai piacon értékesített KM-t az alaprende- let 1. cikke (4) bekezdése alapján hasonló termékeknek tekintik. C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE 1. Előzetes megjegyzések (8) A dömping folytatódásának, illetve megismétlődésének a vizsgálata 1998. január 1. és 1998. december 31. között történt (a továbbiakban „VI”). A kár folyamatosságának, illetve megismétlődésének a vizsgálata 1994. január 1-je és a VI vége között történt (a továbbiakban „KVI”). (12) Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az ilyen, dömpinggel összefüggő felülvizsgálat célja az, hogy megállapítsa, hogy a hatályos intézkedések lejárta a döm- ping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e. B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK 1. Érintett termék 2. Analóg ország (9) Az érintett termék a természetes kiégetett magnézia (KM), amelyet magnezitből, egy a természetben előforduló magnézium-karbonátból állítanak elő. A KM előállításához magnézium-karbonátot kell bányászni, azt össze kell zúz- ni, kiválogatni, majd azt kemencében 1 500–2 000 °C-on el kell égetni. Az eredemény 80 %–98 %-os MgO (magnézium-oxid) tartalmú KM. A KM-ban lévő főbb szennyeződések az SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO és B2O3 (szilícium-dioxid, vas-oxid, alumínium-oxid, kalcium-oxid és bór-trioxid). A KM-t főleg a tűzálló anyagokat gyártó iparágban használják formázott és formázatlan tűzálló anyagok előállításához. Nincs jelentős különbség az érin- tett termék alapvető kémiai és fizikai jellemzőiben, a fel- cserélhetőségében és felhasználásában. Ezért a vizsgálat céljából, ahogy az előző vizsgálat során is, a KM-t minden minőségében egyetlen terméknek kell tekinteni. 2. Hasonló termék (10) Az érintett termék egy felhasználója azt állította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó KM a Közösségben elő- állított és értékesített KM-val összehasonlítva nem hasonló termék. Ez a felhasználó azt állította, hogy néhány jellemző tekintetében, így például a minőség, különbségek vannak. E tekintetben a vizsgálat azt mutatta, hogy a magnezitet hasonló módon vonják ki és dolgozzák fel KM-vá, s a tűz- álló anyagok ugyanazon választékának az előállításához használják fel. Míg a kivonás módja, a lerakódás MgO tar- talma és a gyártási folyamat különbözhet, ezeknek a különbségeknek a végtermék tekintetében nincs jelentős hatásuk, és nem igazolják azt az állítást, amely szerint a Kínai Népköztársaságból származó KM és a Közösségben előállított KM kémiai és fizikai jellemzői alapján különbö- zik. Ezt megerősíti az a tény, hogy a közösségi termelők- nek és a kínai exportőröknek közös fogyasztóik vannak. (13) A rendes érték megállapításakor figyelembe vették azt, hogy a vizsgálat során a Kínai Népköztársaságból szár- mazó behozatal rendes értékét egy piacgazdaságú harma- dik ország adataira kell alapozni. E tekintetben Törökor- szágot jelölték meg a felülvizsgálat kezdeményezéséről szóló közleményben megfelelő piacgazdaságú harmadik országként. Egy független importőr azt állította, hogy Törökország nem megfelelő analóg ország, mivel Törökor- szágban sokkal nehezebb hozzájutni a nyersanyaghoz mint a Kínai Népköztársaságban: a törökországi magnezit- bányák nem rendelkeznek ugyanazokkal a természetes elő- nyökkel mint a kínai népköztársaságbeliek, ezért e feltéte- lek mellett a kifejtési és feldolgozási költségek magasabbak mint a kínai bányákban. Ugyanez az importőr azt is állí- totta, hogy a török hazai piac túl kicsi ahhoz, hogy a kínai piac tekintetében reprezentatív legyen. Az importőr azon- ban nem javasolt egy másik megfelelő, piacgazdaságú har- madik országot. (14) A Bizottság megvizsgálta, hogy Törökország, amelyet az előző vizsgálat során már használtak piacgazdaságú har- madik országként, még mindig ésszerű választás-e. Azt állapították meg, hogy Törökországban legalább három török vállalat gyártja és értékesíti jelentős mennyiségben a KM-t, s ezek versenyben vannak egymással és más orszá- gok exportőreivel. A kérdés, hogy Kínában könnyebb-e hozzájutni a nyersanyaghoz mint Törökországban, az ere- deti vizsgálat során is felmerült, és nem mutattak be olyan új bizonyítékot, amely megváltoztatná a következtetést, hogy Törökország megfelelő piacgazdaságú harmadik ország. Amennyiben bizonyíthatóan léteznek ilyen különbségek, akkor ezeket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a szükséges kiigazítás megtéte- lével figyelembe lehetne venni (lásd a (19) preambulumbe- kezdést). A fent említettek alapján együttműködésre kér- ték fel a három ismert török termelőt, amelyek közül az egyik beleegyezését adta. 11/33. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 167 3. Rendes érték (15) A rendes érték megállapításához az egyetlen együttmű- ködő török előállító tekintetében először azt határozták meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének meg- felelően az érintett termék belföldi értékesítésének össz- mennyisége reprezentatív-e, azaz kiteszi-e a Kínai Népköz- társaság által a Közösségbe exportált érintett termék értékesített mennyiségének 5 %-át vagy annál többet. Meg- állapították, hogy a kérdéses belföldi értékesítés reprezen- tatívnak minősül. Ezután azt határozták meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően az érintett terméket elégsé- ges mennyiségben értékesítették-e rendes kereskedelmi for- galomban a hazai piacon. Mivel a nyereséges tranzakciók volumene alacsonyabb volt mint 80 %, de nem volt keve- sebb 10 %-nál, a rendes értéket az érintett termék nyeresé- ges értékesítésekor ténylegesen kifizetett súlyozott átlagár alapján állapították meg. (20) Továbbá – ahogy az előző vizsgálat során is – úgy ítélték meg, hogy a kínai népköztársaságbeli nyersanyag tisztasági foka magasabb mint a török nyersanyagé, ezért e különb- séget figyelembe véve szintén kiigazították az árakat. 6. Dömpingkülönbözet (21) A rendes érték és az exportár összehasonlítása kimutatta a dömpinget, ahol a dömpingkülönbözet azzal az összeggel egyenlő, amennyivel a fentiek alapján megállapított rendes érték meghaladja a Közösségbe irányuló exportárat. A megállapított dömpingkülönbözet igen jelentős, a közös- ségi határparitáson számított CIF-ibehozatali ár százaléká- ban kifejezve 50 % körüli volt. (22) Mivel a VI időszak alatt jelentős dömping történt, igen valószínűnek tartották, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömping legalább hasonló szinten folytatódni fog. 4. Exportárak D. A DÖMPING MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE (16) A kínai exportőrökkel való együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a ren- delkezésre álló adatok alapján kellett megállapítani. Az Eurostat adatait tekintették megfelelő alapnak az exportár megállapításához. Az Eurostat átlagárszintjét az együttmű- ködő importőrtől kapott információk megerősítették. (23) A nagy mennyiségű, nagy mértékben dömpingelt behoza- talra való tekintettel úgy ítélték meg, hogy nem szükséges felülvizsgálni, hogy az intézkedések hatályon kívül helye- zése esetén a dömping megismétlődne-e. 5. Összehasonlítás (17) Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlag rendes értéket összehasonlították a KM súlyozott átlagexportárával az előállító ország kikötőjének FOB-árszintjén. (18) A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének meg- felelően figyelembe vették az ár-össszehasonlíthatóságot befolyásoló tényezőket. Ezekre való tekintettel kiigazítot- ták a belföldi és tengeri fuvarköltségeket, biztosítási, keze- lési, rakodási és kiegészítő költségeket, valamint a hitelkölt- ségeket. (19) Az előző vizsgálat során elfogadták, hogy a Kínai Népköz- társaságban könnyebb hozzáférni a nyersanyagokhoz mint Törökországban. Mivel arra vonatkozóan nem adtak infor- mációt, hogy e tekintetben történt-e változás, engedélyez- ték, hogy a két ország esetében figyelembe vegyék a kiter- melés költségeinek arányát. Úgy határoztak, hogy a rendes értékre ugyanazt a kiigazítást alkalmazzák, mint az előző vizsgálat során, vagyis az együttműködő török termelő tekintetében megállapított kitermelési költség 20 %-ának megfelelő összeget levonták a rendes értékből. E. A KÖZÖSSÉGI IPARÁG MEGHATÁROZÁSA (24) A VI során négy KM-et gyártó termelő volt a Közösségben. A vizsgálat megállapította, hogy a két kérelmező közösségi termelő a Közösségben előállított KM 62 %-át gyártja, így az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően ők alkotják a közösségi iparágat. (25) Meg kell jegyezni, hogy az előző vizsgálatban a közösségi iparágat képviselő négy kérelmező előállító közül ketten 1991-ben, azaz az előző vizsgálat során, megszüntették a termelő a Magnomin SA, tevékenységüket. Ez a két Thesszaloniki, Görögország és a Financial Mining, Indust- rial & Shipping Corporation (Fimisco), Athén, Görögor- szág volt. A Fimiscot 1992-ben számolták fel, eszközeit 1996-ban adták el a tűzálló anyagot előállító Viomagn-nak (Görögország). Bár a Viomagn nem volt a mostani vizsgá- lat kérelmezői között, támogatja azt. A Magnomin végle- gesen megszüntette üzleti tevékenységét, miután 1997-ben lejárt a bányászati engedélye. (26) A vizsgálatban nem együttműködő (de azt nem is ellenző) termelő, a Veitsch-Radex (Ausztria) esetében a vizsgálat kimutatta, hogy a vállalat egy teljesen integrált, a feldolgo- a zási KM-termelését kizárólag belső fogyasztásra használja fel. folyamatban termelő, amely részt vevő 168 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/33. kötet F. A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETÉNEK ELEMZÉSE 1. Fogyasztás a közösségi piacon (27) A KM tényleges közösségi fogyasztását az alábbiak alapján határozták meg: – a közösségi termelők értékesítési volumene a Közösség- ben, – a Kínai Népköztársaságból származó KM közösségi behozatala, – az összes többi harmadik országból származó KM közösségi behozatala. (28) Ennek alapján a fogyasztás a KVI alatt 2 %-kal, az 1994. évi körülbelül 497 000 tonnáról a VI alatti körülbelül 486 000 tonnára csökkent. A kereslet az 1995. évi csúcs (1994. évvel összehasonlítva + 20 %) után folyamatosan csökkent, míg 1997-ben elérte a legalacsonyabb szintet. A VI alatt a piac jelentősen fellendült, a fogyasztás 1997-hez képest 13 %-kal nőtt. 2. Az érintett országból származó behozatal a) A behozatal volumene részesedése a KVI alatt és az érintett behozatal piaci (29) A Kínai Népköztársaságból származó KM behozatalának mennyisége a KVI alatt nem követte a fogyasztás tenden- ciáját. 1994 és a VI között a Kínából származó behozatal 10 %-kal, körülbelül 238 000 tonnáról körülbelül 261 000 tonnára nőtt, míg a közösségi fogyasztás 2 %-kal csökkent. Továbbá 1997 és a VI között az érintett beho- zatal 30 %-kal, míg a fogyasztás csak 13 %-kal nőtt. Meg kell jegyezni, hogy a VI alatt behozott mennyiség (260 967 tonna) lényegesen több, mint az előző vizsgálat VI-a alatt megállapított behozatal volumene (176 000 tonna). (30) A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése az 1994. évi 48 %-ról a VI alatti 54 %-ra nőtt. Érdemes megjegyezni, hogy az előző vizsgálat VI-a alatt a kínai piaci részesedés megállapított szintje 85 volt (az 1994. évi szintet 100-nak véve). bevezetése után a Kínai Népköztársaságból származó KM ára körülbelül 16 %-kal nőtt a Közösségben. 1996-tól azonban évről évre enyhén csökkentek az árak. A KVI alatti árak végig a minimálár felett maradtak. Meg kell jegyezni, hogy az előző vizsgálat vizsgálati időszaka alatti CIF-átlag behozatali árak tonnánként körülbelül 90 ECU volt. (32) A Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vonat- kozó ár alakulásának összefüggésében két fontos, a vizsgá- lat során megállapított tényezőt kell figyelembe venni. Egy- részt látható, hogy az Eurostat adatai nem feltétlenül pontosak. A vizsgálat során ellenőrzött behozatali árak a tényleges tranzakciók alapján mindig alacsonyabbak vol- tak, mint az Eurostat adatai. Azonban az így ellenőrzött behozatalt a volumen és az érték tekintetében nem lehe- tett reprezentatívnak tekinteni, ezért az Eurostat adatait használták a kínai behozatallal kapcsolatos ártendencia megállapításakor. (33) Másrészt a kínai exportőrök által a Közösségbe exportált termék összetétele az előző vizsgálathoz képest megválto- zott a KVI alatt. Az együttműködő vagy a Bizottság szol- gálatait információval ellátó érdekelt felek által szolgálta- tott adatok alapján megállapították, hogy az intézkedések bevezetése után a kínai exportőrök által a Közösségben értékesített érintett termék mindig 90 %-nyi vagy több MgO-t tartalmazott. Összehasonlításképp, az előző vizsgá- lat vizsgálati időszaka alatt a Kínai Népköztársaságból szár- mazó, 90 %-nál alacsonyabb MgO tartalmú KM behozatal a teljes behozatal több mint 50 %-át tette ki, azaz a jelen- tősebb része gyengébb minőségű és ezért kevésbé drága KM volt, így ennek megfelelően a minimálárat ezen alacso- nyabb ár alapján számolták ki. Így a KVI alatti árnöveke- dést az magyarázza, hogy a kínai exportőrök nagyobb szá- zalékban értékesítettek jobb minőségű KM-t. (34) Azt is meg kell jegyezni, hogy a KVI alatt a Kínai Népköz- társaságból származó KM közösségi ára mindig alacso- nyabb volt mint akár a közösségi termelők (lásd (35) preambulumbekezdést), akár a többi harmadik ország árai (lásd (59) preambulumbekezdést). b) Az érintett termék behozatalára vonatkozó ár alakulása és árképzés ii. Az exportőrök árképzése i. Az érintett behozatal árának alakulása (31) A kínai exportőrök együttműködésének hiányában a KVI alatt a Kínai Népköztársaságból származó behozatal árá- nak alakulását az Eurostat adatai szerinti CIF-átlag behoza- tali árak alapján állapították meg. Ezek az árak körülbelül 10 %-kal nőttek a KVI alatt. 1994 és 1995 között, azaz intézkedés közvetlenül dömpingellenes végleges a (35) A kínai exportőrök és a közösségi iparág árképzése viszo- nyának vizsgálatakor – tekintettel arra, hogy a kínai expor- tőrök nem működtek együtt – a Bizottság szolgálatai két módszert alkalmaztak. Egyrészt az Eurostat alapján a CIF- exportárakat az Ex-Works (gyártelepi) szinthez igazítva és függetlenül az MgO-tartalomtól összehasonlították a kérel- mező közösségi termelők súlyozott átlagáraival. Ez alap- ján a Kínai Népköztársaságból származó KM ára alacso- nyabb volt mint a közösségi iparág árai. 11/33. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 169 (36) Másrészt – tekintettel a (33) preambulumbekezdésben említett termékösszetétel-változásra –, hogy a kínai expor- tőrök piaci magatartásáról valóságos képet nyerjenek, ésszerűbbnek tűnt, hogy a CIF-exportárakat a kérelmező közösségi termelők azon KM-áraival hasonlítsák össze, ahol a KM MgO-tartalma legalább 90 %. E megközelítés alapján a kínai exportőrök értékesítési árai jelentősen ala- csonyabbak voltak mint a közösségi iparág értékesítési árai. (37) A KM árának alakulását a következőek alapján is vizsgálni kell. Egy független importőrtől kapott információ alapján, aki a Kínai Népköztársaságból a Közösségbe irányuló teljes behozatal 13 %-át, illetve 11 %-át képviselte 1995-ben és 1996-ban, körülbelül a behozott mennyiség fele esetében az eredeti vizsgálati időszakhoz képest az árnövekedés mesterségesnek tűnt, ahogy azt a következőek is mutatják. Ez az importőr kínai exportőröktől vásárolt KM-t a ton- nánkénti 120 ECU minimálárnál alacsonyabb áron. Ezen behozatal nagy része esetében a vámkezelést a független importőr ügyfelei (azaz a termék tényleges felhasználói) végezték az importőrnek fizetett viszonteladói ár alapján. A viszonteladói ár tartalmazott valamekkora árrést is, ame- lyet a független importőr állapított meg, hogy fedezze a Közösségben felmerült költségeit és hogy nyereségre tegyen szert. E művelettel a kínai exportőrnek fizetett vételár és a minimálár közötti különbség kiegyenlítődött. A műveletnek az lett a következménye, hogy az importőr ügyfele által a vámhatóságoknak bejelentett végső ár maga- sabb volt mint a minimálár, azonban a módszer, amellyel a végső árhoz eljutottak, rámutatott, hogy a kínai KM a Közösségben a tonnánkénti 120 ECU-s ár alatt is értékesít- hető. Ezzel kapcsolatban azt is figyelembe kell venni, hogy az eredeti minimálárat az importőrök és kereskedők vétel- árai szintjén állapították meg, nem pedig a végfelhasználói vételár szintjén. A fent leírt kereskedelmi gyakorlat ezért láthatóan befolyásolja az intézkedések tényleges hatékony- ságát. Ez a kereskedelmi gyakorlat megmagyarázza azt is, hogy miért mutattak az Eurostat adatok nagyobb száma- datokat mint a vizsgálat során ellenőrzött tényleges árak. összpontosítania. Azonban továbbra is jelentős mennyi- ségben (20 % körül) állított elő legalább 90 % MgO- tartalmú KM-t. b) Termelési kapacitás (40) A KVI alatt a közösségi iparág termelési kapacitása állandó maradt. c) Kapacitáskihasználás (41) A kapacitáskihasználás 34 %-kal csökkent 1994 és a VI között. d) Az értékesítés volumene (42) A közösségi iparág összes eladási mennyisége körülbelül 36 %-kal csökkent 199. és a VI között. Fel kell hívni a figyelmet, hogy míg 1995-ben, az intézkedések bevezetése után, a közösségi iparág képes volt a megnövekedett keres- letből előnyt szerezni (eladási mennyiségét körülbelül 3 %- kal növelve), a VI alatt a 13 %-os fogyasztás növekedés elle- nére (lásd (28) preambulumbekezdést) nem tudta követni ezt a tendenciát, és az eladási mennyisége körülbelül 23 %- kal csökkent. e) Piaci részesedés (43) A közösségi iparág részesedése a közösségi piacon 37 %- kal csökkent a KVI alatt. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy amíg az előző vizsgálat során a közösségi iparág piaci részesedése az 1988. évi 30 %-ról 15 %-ra esett vissza a vizsgált időszak alatt, ez a negatív tendencia a jelenleg felülvizsgált dömpingellenes intézkedések bevezetése után lelassult. 3. A közösségi iparág gazdasági helyzete f) Az ár alakulása a) Termelés (38) A közösségi iparág KM-termelése körülbelül 33 %-kal csök- kent 1994 és a VI között. Meg kell jegyezni, hogy a terme- lés csökkenése különösen 1995 és 1996 között volt jelen- tős, s ez egybeesett a közösségi piaci KM-fogyasztás csökkenésével. (39) A vizsgálat megállapította, hogy a közösségi iparág a KVI alatt kénytelen volt megváltoztatni a termék összetételét, és termelését inkább a kevésbé tiszta KM előállítására kellett (44) A vizsgálat kimutatta, hogy a kérelmező közösségi terme- lők által gyártott KM értékesítési Ex-Works (gyártelepei) átlagára 23 %-kal nőtt a teljes KVI alatt. E növekedés elle- nére a közösségi iparág azonban nem tudta nyereséges szintre emelni árait – amint azt a következőekben a (46) preambulumbekezdés is leírja –, s csak veszteségesen tudott működni. (45) Az ár alakulásának elemzésekor figyelembe kell venni az említett, KVI alatt bekövetkezett termékösszetétel-változást (lásd a (39) preambulumbekezdést). A közösségi iparág fokozatosan a kevésbé tiszta KM előállítására és értékesíté- sére öszpontosított, amelynek előállítása olcsóbb, s így ala- csonyabb áron lehet értékesíteni; mindez a tisztább KM gyártásának hátrányára történt, amely nyereségesebb lehet- ne, de a közösségi iparág nem tudott versenyezni a kínai nyomott árakkal. Bár az árak összeségben emelkedtek, a közösségi iparág nem tudott kielégítő árszintet elérni. 170 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/33. kötet g) Nyereségesség (46) Bár a közösségi iparág nyereségessége a nettó értékesítések százalékában kifejezve abszolút értékben az 1994. évi –100-ról a VI alatti –28-ra javult, azonban majdnem a tel- jes KVI alatt negatív maradt. h) Foglalkoztatottság (47) A közösségi iparágban a foglalkoztatottság 31 %-kal csök- kent a KVI alatt. i) Befektetések (48) A kérelmező közösségi termelők körülbelül 78 %-kal növelték a befektetés arányát a KVI alatt. Bár ezek a szá- mok nem kizárólag csak az érintett termékhez kapcsolód- nak, hiszen befektetéseket nem lehetett kizárólag a KM-hoz hozzárendelni, megállapították, hogy a befektetések főleg a KM gyártási folyamatának további racionalizálására szol- gáltak. j) Következtetés (49) A dömpingellenes intézkedések 1993. évi bevezetése után, valamint az egész KVI alatt néhány vizsgált gazdasági mutató tekintetében javult a közösségi iparág helyzete. Különösen az értékesítési átlagárak javultak, és csökkentek a veszteségek. Továbbra is törekedtek a gyártási folyamat racionalizására, s új befektetések is történtek, amely azt mutatja, hogy az iparág még mindig életképes és folytatni akarja a gazdasági tevékenységet. (50) Azonban a többi gazdasági mutató nem alakult ennyire kedvezően a KVI alatt. A közösségi iparág nem tudta úgy növelni az termelést, a kapacitáskihasználást, az értékesí- tés volumentét, a piaci részesedést és a foglalkoztatottsá- got, hogy az kielégítő szintet érjen el. (51) Ezért azt a következtetést vonták le, hogy a közösségi iparág még mindig nehéz helyzetben van. 4. Az érintett behozatal hatása (52) Az intézkedések bevezetése után a piac alakulásából kide- rül, hogy az előző vizsgálat során megállapított minimálár nem tántorította el a kínai exportőröket a közösségi piaci értékesítéstől. A kínai exportőrök piaci részesedése nőtt a KVI alatt, és a közösségi piaci jelenlétük összeségében jelentősebb lett, mint az előző vizsgálat vizsgálati időszaka alatt. Azt is meg kell jegyezni, hogy a közösségi iparág majdnem ugyanakkora mértékben vesztett a piaci részese- déséből, mint amekkora részesedést a Kínai Népköztársa- ság nyert. (53) A bevezetett intézkedések következtében a kínai export- árak növekedtek a jelenlegi KVI alatt, a közösségi iparág árai pedig látszólag kedvezőbben alakultak. Azonban, ahogy azt a fentiekben részletesen kifejtették, ezt az árnö- vekedést nem szabad túlértékelni. Egyrészt azt kell figye- lembe venni az árak alakulása során, hogy a kínai expor- tőrök az alacsonyabb MgO-tartalomról a költségesebb, magasabb MgO-tartalomra tértek át (lásd (33) preambu- lumbekezdés). Másrészt nem szabad elfelejteni, hogy a ter- mékösszetétel változása arra kényszerítette a közösségi iparágat, hogy fokozatosan csökkentse a tisztább KM gyár- tását és értékesítési volumenét. Ahogy azt már a (36) preambulumbekezdésben kifejtették, az érintett behozatali ár hatását különösen a tisztább KM tekintetében lehetett érezni, s ezzel a közösségi iparág nem tudott versenyezni (lásd (45) preambulumbekezdés). (54) Továbbá érdemes megemlíteni az 1994-ben bevezetett kínai engedélyezési rendszer hatását, amely valószínűleg hozzájárult a kínai árak növekedéséhez világszerte (részle- tesebben lásd a (73), (74) és (75) preambulumbekezdést). (55) A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a vizsgált időszak alatt az érintett termék teljes kínai behozatalának legalább 7 %-a után fizettek dömpingellenes vámot, ami azt jelenti, hogy a behozatali ár a minimálár alatt volt. 5. Az egyéb harmadik országból származó behozatal volumene és a behozatali árak a) A behozatal volumene és a piaci részesedés (56) Az egyéb harmadik országból származó KM behozatal volumene a KVI alatt az 1994. évi körülbelül 178 500 ton- náról a VI alatti körülbelül 166 500 tonnára csökkent. Ez körülbelül 7 %-os csökkenésnek felel meg. (57) Az egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése két százalékponttal csökkent 1994 és a VI között. Ez a csökkenés még feltűnőbb 1995 és a VI között – bár ezt megelőzően 1994 és 1995 között volt növeke- dés –, még a közösségi fogyasztás tendenciáját is megha- ladta (ha a behozatal követné a közösségi fogyasztást, a piaci részesedés stabil maradna). (58) A fentiek azt mutatják, hogy a KVI alatt a kínai exportőrök konszolidálni tudták közösségi helyezetüket, nemcsak a közösségi iparág (lásd (42) preambulumbekezdés), hanem a többi harmadik ország hátrányára is. b) A harmadik országokból származó behozatal értékesítési árai (59) Az Eurostat szerint az egyéb harmadik országból származó behozatal értékesítési átlagárai 9 %-kal csökkentek a KVI alatt. Az egységár azonban átlagosan mindig magasabb volt, mint akár a Kínai Népköztársaságból származó beho- zatali ára, akár a közösségi iparág értékesítési árai. 11/33. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 171 (60) A fentiek alapják megállapították, hogy az érintett termék- nek az egyéb harmadik országból származó behozatala nem volt jelentős hatással a közösségi iparág gazdasági helyzetére. 6. Következtetés (61) A kínai exportőrök folyamatos nyomott árai miatt a közös- ségi iparág a hatályos intézkedések ellenére is nehéz gaz- dasági helyzetben van. A nyomott árak miatt a közösségi iparág nem tudta kiheverni a korábbi és jelenlegi dömping hatását. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az előző vizsgálatban a közösségi iparágat képviselő négy közösségi termelő közül kettő már az előző eljárás alatt megszüntette tevékenységét, amely a foglalkoztatottságban jelentős visszaesést okozott. A vizsgálat azonban megálla- pította – és ezt a beruházások is mutatják –, hogy a fenn- maradó közösségi iparág még életképes, és nem kívánja feladni a termelésnek e szegmensét. b) A harmadik országokba irányuló kínai export (68) A Bizottság szolgálatai az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma kereskedelmi statisztikái alapján elemezték a Kínai Népköztársaságból származó KM Amerikai Egye- sült Államokba, a Kínai Népköztársaság egyik lefontosabb kiviteli piacára irányuló exportját is. Ez az export 1998- ban az Amerikai Egyesült Államokba irányuló világszintű KM-behozatal 77 %-át tette ki. (69) A Kínai Népköztársaságból az Amerikai Egyesült Álla- mokba irányuló export összmennyisége az 1994. évi körülbelül 263 000 tonnáról az 1998. évi 292 000 ton- nára nőtt, amely 11 %-os növekedést jelent; a csúcsot az 1995. év jelentette több mint 320 000 tonnával. Ami az árakat illeti, a CIF értékesítési árak az 1994. évi tonnán- kénti 88 ECU-ről a VI alatti tonnánkénti 117 ECU-re nőt- tek, amely 33 %-os növekedést jelent. G. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE 1. A Kínai Népköztársaság helyzetének elemzése (70) A vizsgálat kimutatta, hogy a kínai exportőröknek hasonló a magatartása az Amerikai Egyesült Államokban és a Közösségben. Mindkét piacon az egyéb harmadik ország- ból származó behozatallal összehasonlítva a kínai árak a legalacsonyabbak között voltak a teljes KVI alatt. (62) Ahhoz, hogy felbecsüljék a hatályos intézkedések lejártá- nak valószínű következményeit – figyelembe véve, hogy a közösségi iparág még mindig nehéz gazdasági helyzetben van –, a következő tényezőket vizsgálták: (71) A fent említett, VI alatti tonnánkénti 117 ECU-s ár 23 %- kal alacsonyabb, mint az ugyanazon időszak alatt a Közös- ségben alkalmazott kínai árak, és 2,5 %-kal maradnak el a korábbi intézkedésekkel a Közösségre megállapított mini- málártól. a) Tartalékok, készletek termelési kapacitás, kapacitáskihasználás és (63) A kínai exportőrök együttműködésének hiányában az elemzés alapjául a panaszban megadott információk, vala- mint a szaklapokból és piackutatási tanulmányokból szer- zett információk szolgáltak. (72) A fentiek alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy az intézkedések hiányában a kínai árak legalább olyan szintre eshetnek le, mint az Amerikai Egyesült Államokba irányuló behozatali árai. c) A kínai engedélyezési rendszer (64) A fent említett források alapján a Kínai Népköztársaság a legnagyobb magnezit tartalékkal, a világ tartalékainak 17,3 %-ával rendelkező ország. (73) (65) Ugyanezen források szerint a magnézia tekintetében a Kínai Népköztársaság termelési kapacitása az elmúlt évek- s ebből ben körülbelül évi 2 500 000 tonna volt, 1 700 000 tonna KM volt. Ez azt jelenti, hogy a Kínai Nép- köztársaság teszi ki a világ KM termelési kapacitásának 28 %-át. (66) Mivel a kínai érdekelt felek nem működtek együtt, a kapa- citáskihasználásra és a készletekre vonatkozóan nem lehe- tett megbízható információt szerezni. (67) A rendelkezésre álló szakpublikációk és szaklapok alapján, valamint a rendkívüli nyersanyagtartalékokat és termelési kapacitást figyelembe véve arra a következtetésre jutottak, hogy a kínai exportőrök a jövőben jelentősen növelni tud- ják a termelést és a Közösségbe irányuló kivitel volumenét. 1994. áprilisában a KGEM (Külkereskedelmi és Gazdasági Együttműködési Minisztérium) és a FÁVKKK (Fém-, Ásvány- és Vegyszerimportőrök és -exportőrök Kínai Kereskedelmi Kamarája) egyes ásványok exportjára kiviteli engedélyezési rendszert vezetett be, amely egy kiviteli kontingens- és adórendszernek felel meg. Ezt az engedé- lyezési rendszert a magnézia összes fajtájára alkalmazzák, így a KM-ra is. 1997-ben 18 kínai vállalat kapott engedélyt legfeljebb 2 millió tonna magnézia kivitelére az éves enge- dély és a mindenkor felajánlott mennyiség keretében. Az engedélyek 30 USD (26,5 ECU/tonna) volt, majd 1998-ban tonnánként 40 USD-ra (36,6 ECU/tonna) nőtt. Ez azt jelenti, hogy ha a tonnánkénti 120 ECU-s minimálárat alkalmazzák, az enge- délyezési díj nélkül a KM Közösségbe irányuló exportjának tényleges ára tonnánként 83,4 ECU lenne. Az Eurometaux szerint Liaoning tartomány, ahol a legtöbb termelő van, 1995-ben helyi exportadót vezetett be, amelynek összege 1997-ben tonnánként 15,7 USD (14,4 ECU/tonna) volt. Következtetésképpen a Közösségben a tényleges értékesí- tési ár, ha levonjuk belőle a helyi adót is, tonnánként mind- össze 69,4 ECU lenne. tonnánként 1997-ben díja 172 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/33. kötet Az Eurometaux szerint a magnezitre, és így a KM-ra alkal- mazott kínai engedélyezési rendszert hamarosan eltörlik, s ennek következtében a Kínai Népköztársaságból származó KM exportjának mennyisége növekedni, az ára pedig lénye- gesen csökkenni fog, ha a dömpingellenes intézkedésket nem tartják fenn. (74) Az engedélyezési rendszer elemzése kiemeli, hogy a kínai exportőrök, tekintettel az engedélyezési díjak jelentős összegére, igen alacsony áron tudják érékesíteni a KM-t a Közösségben. (75) Továbbá, mivel a fent leírt rendszert az exportáló ország kormánya autonóm módon irányítja, úgy ítélik meg, hogy a rendszer fenntartása vagy eltörlése nem befolyásolhatja a közösségi intézmények azzal kapcsolatos döntését, hogy intézkedések hiányában megismétlődik-e a káros dömping. 2. Következtetés a kár megismétlődésére (76) A fentiek alapján, különös tekintettel a következő ténye- zőkre: – a hatályos intézkedések ellenére a közösségi iparág még mindig nehéz gazdasági helyzetben van; – a kínai behozatal még mindig kivételesen erős pozíció- val rendelkezik a közösségi piacon, s dömpingelt és ala- csony áron importál; – a potenciális ár, amelyet a dömpingellenes intézkedések hiányában a kínai exportőrök alkalmazhatnak igen ala- csony lehet, tekintettel egyrészt a kínai engedélyezési rendszer díjait nem tartalmazó árakra, másrészt az Egye- sült Államok piacán tanúsított kínai magatartásra, ahol közösségi áraknál mindig alacsonyabb árak vannak; (78) Annak érdekében, hogy felbecsüljék az intézkedések foly- tatásának, illetve felfüggesztésének várható hatását, a Bizottság információt kér az összes említett érdekelt féltől. A Bizottság az érintett termék tizenkét importőrének és hetvennyolc felhasználójának kérdőívet küldött ki. Egy importőr sem válaszolt a kérdőívre, bár ketten szolgáltat- tak valamennyi információt. Ami a felhasználókat illeti, ketten válaszoltak a kérdőívre, ezeket az adatokat ellenő- rizték. (79) Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálat szerint az intézkedések elfogadása nem ellentétes a közösségi érdek- kel. Azt is meg kell jegyezni, hogy a jelenlegi vizsgálat egy felülvizsgálat, azaz egy olyan helyzet elemzése, ahol a dömpingellenes intézkedések már hatályosak. Következés- képpen a jelenlegi vizsgálat időzítése és jellege lehetővé teszi, hogy értékeljék az érintett feleket ért indokolatlan negatív hatásokat. (80) Ezek alapján vizsgálták, hogy a káros dömping folytatódá- sára és megismétlődésére vonatkozó következtetések elle- nére van-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra a következtetésre jutnának, hogy különleges esetekben nem áll a Közösség érdekében az intézkedések fenntartása. 2. A közösségi iparág érdekei – a nagy nyersanyagtartalék és a nyersanyag kiaknázásá- hoz rendelkezésre álló jelentős kínai kapacitás azt mutat- ják, hogy a kínai exportőrök növelni tudják a termelést és/vagy az export volumenét; (81) Úgy ítélték meg, hogy az előző vizsgálatban megállapított dömpingellenes intézkedések fenntartása nélkül a káros dömping valószínűleg megismétlődik, a közösségi iparág már most is labilis helyezete pedig tovább romlik. – bár minimálár van hatályban, néhány esetben mégis a minimálár alatt történtek tranzakciók, ami azt mutatja, hogy a kínai exportőrök minden nehézség nélkül képe- sek csökkenteni áraikat; Ezek alapján azt a következtetést vonták le, hogy a kár valószínűleg megismétlődik, amennyiben az intézkedé- seket hatályon kívül helyezik. H. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK 1. Bevezetés (82) Ahogy a fentiekben bemutatták, a KVI alatt a közösségi iparágat befolyásolta a Kínai Népköztársaságból származó alacsony árú KM-behozatal. Ezért úgy ítélik meg, hogy a felülvizsgált dömpingellenes intézkedéseknek az a célkitű- zése, hogy a közösségi iparág és a kínai termelők között visszaállítsa a tisztességes versenyt a közösségi piacon, nem valósult meg teljesen. (77) Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően felülvizsgálták, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések meghosszab- bítása ellentétes-e a Közösség egészének érdekével. A közösségi érdeket úgy határozták meg, hogy értékelték az összes érintett fél érdekeit; ilyen érdek például a közösségi iparágnak, az érintett termék importőreinek, kereskedői- nek és felhasználóinak az érdeke. (83) Bár a közösségi iparág számos erőfeszítést tett, hogy növelje termelékenységét az utóbbi években, azáltal, hogy csökkenteni próbálta a termelési költségeit és fokozni versenyképességét, a KVI alatt nem tudta a nyereséget ésszerű mértékben növelni, a foglalkoztatottsága pedig erősen csökkent. Továbbá két görögországi közösségi ter- melő, amely részt vett az előző vizsgálatban, megszüntette tevékenységét. 11/33. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 173 (84) A vizsgálat azonban azt is megállapította, hogy a közös- ségi iparág életképes, s ezt különösen a KVI alatti befekte- tések egyenletes aránya erősíti meg. Továbbá a termelési folyamat racionalizálása érdekében tett erőfeszítések azt mutatják, hogy a közösségi iparág nem akarja feladni a ter- melés e szegmensét. anyagok gyártóit, hogy megváltoztassák ellátási forrásai- kat. Míg a KM a tűzálló anyagok költségeinek jelentős részét képezi, a kínai behozatali ár növekedése látszólag nem volt olyan magas, hogy kellemetlenséget okozzon. (85) A fent említettek alapján a jelenlegi intézkedések meg- hosszabbítása szükségesnek tűnik azért, hogy a dömpin- gelt behozatal hátrányos hatásait elhárítsák, amelyek a közösségi iparág fennállását, és ezáltal számos munkahe- lyet veszélyeztetnek. Azt is mérlegelni kell, hogy ha a közösségi iparág megszűnik, akkor ez negatív hatással lesz a termelési folyamat további iparágaira is, mert ezek szál- lítói köre lényegesen csökkene. 3. Az importőrök érdeke (86) Egyik független importőr sem válaszolt a Bizottság által küldött kérdőívre. Az együttműködés hiánya önmagában mutatja, hogy az intézkedések következtében ezen ágazat gazdasági helyzetét nem érte jelentős negatív hatás. Ezt megerősíti az a tény, hogy az importőrök folytatták az érintett termék forgalmazását, s még növelték is a behozott mennyiséget a KVI alatt. (87) Ezért azt a következtetést vonták le, hogy az érintett ter- mék importőreinek gazdasági helyzetét nem befolyásolta negatívan a jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intéz- kedések bevezetése. Ezért az sem valószínű, hogy az intéz- kedések fenntartása a jövőben gazdasági helyzetük romlá- sához vezetne. 4. A felhasználók érdeke (88) Az érintett termék felhasználói, azaz a termelési folyamat további iparágai, a tűzálló anyagok gyártói. A hetvennyolc felhasználó közül, amelyeknek a Bizottság kérdőívet kül- dött ki, csak ketten válaszoltak. Ugyanúgy mint az impor- tőrök esetében, az együttműködés alacsony szintje önma- gában azt mutatja, hogy az intézkedések következtében ezen ágazat gazdasági helyzetét nem érte jelentős negatív hatás. Bár a két együttműködő vállalat reprezentativitása a termelési folyamat további iparágai tekintetében korláto- zott, mivel az egyik a KVI alatt a Kínai Népköztársaságból származó teljes KM-behozatalnak csupán körülbelül 2 %- át, a másik pedig 1997 elején kevesebb mint 1 %-át vásá- rolta meg, a hatályos intézkedések gazdasági helyzetükre gyakorolt hatását kiértékelték. (89) A vizsgálat megállapította, hogy a hatályos intézkedések ellenére a felhasználók folytatták, sőt az egyik ekkor kezdte meg a Kínai Népköztársaságból származó KM behozatalát. Ezek az intézkedések tehát nem riasztották el a tűzálló (90) Érdemes megjegyezni, hogy Finnországban a felhasználói KM-behozatali ár csaknem megkétszereződött azután, hogy Finnország csatlakozott az Európai Közösséghez. Azonban folytatta a Kínai Népköztársaságból származó KM vásárlását. Ebből két következtetést lehet levonni: a) az intézkedések hatékonyak voltak a Kínai Népköztár- saságból származó behozatal áremelkedése tekinteté- ben; b) ez az ár versenyképes maradt a Közösség többi részé- ben alkalmazott árhoz képest. (91) A fentiek alapján ki lehet zárni, hogy a dömpingellenes intézkedések bármilyen jelentős negatív hatást gyakoroltak volna az érintett termék felhasználóinak költséghelyzetére és nyereségességére. (92) Ahogy arra a (29) és (30) preambulumbekezdésben rámu- tattak, a hatályos dömpingellenes intézkedéseknek nem az lett az eredménye, hogy a közösségi piac bezárult a beho- zatal előtt, hanem inkább a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat leküzdéséhez, valamint bizonyos mértékben a dömpingelt behozatal torzító hatásának orvoslásához vezetett. Ahogy azt fent is említették, a Kínai Népköztár- saságból származó behozatal 10 %-kal nőtt a KVI alatt. mivel az intézkedések egy ideje már hatályban vannak, és ugyanezen a szinten maradnának érvényben, le lehet vonni azt a következtetést, hogy az intézkedések érvényben maradása nem eredményezné a felhasználók helyzetének romlását. 5. Következtetés a közösségi érdekre (93) A hatályos dömpingellenes intézkedések folytatódása egy- részt valószínűleg a KM stabil áraszintjét eredményezi a közösségi piacon. Ha a közösségi iparágat védelem nélkül hagyják a dömpingelt behozatal hatásaival szemben, az nem csak a pozícióját gyengíti, de a megszűnéséhez is vezethet. Másrészt úgy tűnik, hogy az eddigiek során a már meglévő intézkedések nem gyakoroltak jelentős negatív hatást sem a felhasználók, sem az importőrök gazdasági helyzetére. A felhasználóknál a dömpingellenes intézkedé- sek bevezetése által okozott bármilyen árnövekedés, ha egyáltalán volt ilyen, a jelenlegi vizsgálat során gyűjtött információ alapján nem tűnik aránytalannak ahhoz az előnyhöz képest, amelyet a közösségi iparág szerez a döm- pingelt behozatal által okozott kereskedelmi torzulás kikü- szöbölésével. 174 (94) HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/33. kötet Így azt a következtetést vonták le, hogy semmilyen kény- szerítő ok sem szól az érvényes dömpingellenes intézkedé- sek meghosszabbítása ellen. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK (95) Az összes érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek az érvényes intéz- kedések fenntartása alapjául szolgáltak. A közlés után a feleknek egy határidőt adtak meg, amely alatt benyújthat- ják az állásfoglalásukat. Nem érkezett állásfoglalás. 1. cikk (1) A Kínai Népköztársaságból származó, a 2519 90 30 KN-kód alá tartozó kiégetett magnézia behozatalára végleges dömpingel- lenes vámot vetnek ki. (2) A vámtétel összege a tonnánkénti 120 euró és a vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó ár különbsége, amennyiben az utóbbi alacsonyabb. (3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra és egyéb vám eljá- rásra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni. (96) Az említettekből következik, hogy a 3386/93/EK rendelet- tel a Kínai Népköztársaságból származó KM behozatalára kivetett változó dömpingellenes vámot a tonnánkénti 120 ECU-s minimálárral kombinálva fenn kell tartani az alaprendelet 11. cikk (2) bekezdésének megfelelően, 2. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetése napját követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2000. február 14-én. a Tanács részéről az elnök J. GAMA


title: QUESTION ÉCRITE E-0336/00 posée par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à la Commission. Exclusion du nome d'Arta des actions de l'initiative communautaire Interreg 2000-2006.

eurovoc_concepts:
EU initiative
Greece
cross-border cooperation
eligibility criteria
eligible region

formats: html pdf print

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/223 (2000/C 225 E/258) QUESTION (cid:201)CRITE E-0336/00 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (14 fØvrier 2000) Objet: Exclusion du nome d(cid:146)Arta des actions de l(cid:146)initiative communautaire Interreg 2000-2006 Il y a peu la Commission publiait un projet de communication aux (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne (cid:224) propos de l(cid:146)initiative communautaire Interreg 2000-2006. Il ressort de cette communication que la liste des rØgions Øligibles (cid:224) des actions dans le secteur de la coopØration transfrontaliŁre (section A), lequel absorbera, qui plus est, la plus grande part des crØdits, ne reprend pas le nome d(cid:146)Arta quoique celui-ci satisfasse (cid:224) tous les critŁres requis pour faire partie de cette section. Puisque cette exclusion revient (cid:224) traiter le nome d(cid:146)Arta de maniŁre inØquitable, la Commission pourrait-elle dire: 1. pour quelles raisons il a ØtØ exclu de la liste des rØgions Øligibles (cid:224) un financement dans le cadre des actions de coopØration transfrontaliŁre; et 2. si elle a l(cid:146)intention d(cid:146)Øliminer du projet final l(cid:146)injustice commise au dØtriment du nome d(cid:146)Arta et de faire figurer celui-ci dans la liste des rØgions Øligibles? RØponse commune aux questions Øcrites E-0150/00, E-0229/00 et E-0336/00 donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (6 mars 2000) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (2000/C 225 E/259) QUESTION (cid:201)CRITE E-0178/00 posØe par Erik Meijer (GUE/NGL) et Helmuth Markov (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (31 janvier 2000) Objet: Suspension du service ferroviaire entre les Pays-Bas et l(cid:146)Allemagne (cid:224) la suite de la rØparation du tron(cid:231)on du rØseau transeuropØen compris entre Nieuweschans et Weener 1. La Commission a-t-elle ØtØ informØe du fait que le transport de voyageurs par voie entre Groningue (Pays-Bas) et BrŒme (Allemagne) a jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent ØtØ limitØ (cid:224) trois trains par direction et par jour, et qu(cid:146)il a mŒme ØtØ question de supprimer entiŁrement cette liaison ferroviaire, ce qui se traduirait par l(cid:146)absence de transports publics entre les zones Nord de ces deux pays? 2. La Commission a-t-elle ØtØ en outre mise au courant du fait que le principal argument invoquØ pendant des annØes (cid:224) l(cid:146)appui de cette limitation excessive du trafic ferroviaire Øtait que cette liaison ferroviaire entre les villes frontaliŁres de Nieuweschans (NL) et de Weener (D, Basse-Saxe) Øtait en trŁs mauvais Øtat et assurØe par une seule voie, que dŁs lors la vitesse sur ce tron(cid:231)on devait Œtre limitØe (cid:224) 30 km/h et que le remplacement pourtant nØcessaire de cette voie avait ØtØ jugØ non rentable? La Commission pourrait-elle confirmer que les transports ferroviaires dans cette zone frontaliŁre 3. seront totalement suspendus (cid:224) compter du 1er avril 2000 et pendant six mois (des liaisons seront assurØes par bus), et ce parce que cette petite ligne en mauvais Øtat va finalement Œtre rØparØe (pour un coßt minimum de 16,5 millions d(cid:146)euros), ce qui permettra de circuler (cid:224) 120 km/h (cid:224) cet endroit, (cid:224) l(cid:146)exception du pont amovible sur l(cid:146)Ems utilisØ pour la construction navale entre Papenburg et Leer, et que la rØparation du tron(cid:231)on allemand sera Øgalement financØe au moyen de fonds destinØs aux rØseaux transeuropØens?


title: 2000/140/CE: Decisione del Consiglio, del 14 febbraio 2000, relativa alla concessione di un'assistenza finanziaria eccezionale al Kosovo

eurovoc_concepts:
EU aid
Kosovo
financial aid

text: L 47/28 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 19. 2. 2000 DECISIONE DEL CONSIGLIO del 14 febbraio 2000 relativa alla concessione di un'assistenza finanziaria eccezionale al Kosovo (2000/140/CE) Kosovo il ricorso a un sostegno esterno per poter svilup- pare un'economia di mercato solida e un'amministra- zione civile. Tale aiuto esterno eccezionale dovrebbe essere, sino alla fine del 2000, dell'ordine di 115 milioni di EUR. L'UNMIK ha chiesto formalmente un sostegno finan- ziario eccezionale. La fornitura di un sostegno di bilancio esterno equa- mente ripartito fra i donatori è essenziale per aiutare a coprire le esigenze residue in termini di finanziamento constatate nel bilancio dell'UNMIK per il Kosovo. Il Kosovo non è in grado di contrarre debiti né al- l'interno né all'estero, non può far parte delle istituzioni finanziarie internazionali e non può quindi beneficiare dei tradizionali programmi di aiuto. L'economia del Kosovo è poco sviluppata e il suo PIL pro capite è fra i più bassi d'Europa. La concessione di un'assistenza finanziaria comunitaria sotto forma di contributi a fondo perduto all'UNMIK, che la utilizzi a beneficio del popolo kosovaro, costi- tuisce una misura adeguata ad allentare la morsa finan- ziaria in cui è presa la provincia. Fatte salve le competenze dell'autorità di bilancio, l'assi- stenza finanziaria rientra nella dotazione stanziata per il Kosovo nel 2000 e in quanto tale è subordinata alle disponibilità del bilancio generale dell'Unione. È opportuno che tale assistenza eccezionale sia gestita dalla Commissione europea. Il trattato non prevede, per l'adozione della presente decisione, poteri diversi da quelli di cui all'articolo 308, (10) (11) (12) (13) (14) (15) (16) (17) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in partico- lare l'articolo 308, vista la proposta della Commissione, visto il parere del Parlamento europeo (1), considerando quanto segue: La Commissione ha sentito il comitato economico e finanziario prima di presentare la proposta. il 10 Il Consiglio di sicurezza dell'ONU ha adottato, giugno 1999, la risoluzione 1244 con l'intento di promuovere, nell'attesa di una composizione definitiva, un'autonomia sostanziale nel Kosovo e l'istituzione di un governo autonomo all'interno della Repubblica federale di Iugoslavia. La comunità internazionale ha istituito, sulla base di tale risoluzione, una forza di sicurezza internazionale (KFOR) e un'amministrazione civile provvisoria del Kosovo (UNMIK), facente capo alle Nazioni Unite. Obiettivo dell'UNMIK è istituire delle strutture ammini- strative che consentano al popolo kosovaro di esercitare un'autonomia sostanziale. A tal fine, sono conferiti all'UNMIK tutti i poteri legislativi ed esecutivi, compresa l'amministrazione della giustizia. L'UNMIK sta provvedendo a coinvolgere nelle sue atti- vità i principali partiti politici e le comunità etniche del Kosovo. L'UNMIK comprende quattro settori o «pilastri» e l'Unione europea ha assunto la guida (2) del quarto pila- stro, quello responsabile della ricostruzione economica. L'UNMIK e il quarto pilastro in particolare hanno fatto notevoli progressi nella costruzione di un quadro econo- mico di base e continuano ad adoperarsi in tal senso. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) L'UNMIK sta istituendo un'Autorità fiscale centrale che elaborerà procedure la trasparenti gestione del bilancio del Kosovo. e affidabili per DECIDE: Le attuali circostanze sfavorevoli e i dati elaborati dall'UNMIK di concerto con il Fondo monetario interna- zionale (FMI) sono tali da rendere indispensabile per il (1) Parere espresso il 3 febbraio 2000 (non ancora pubblicato nella Gazzetta ufficiale). (2) International civil presence in Kosovo: relazione del Segretario gene- rale a norma della risoluzione 1244, paragrafo 10, del Consiglio di sicurezza dell'ONU (S/1999/672), 12 giugno 1999, II. 5. Articolo 1 La Comunità mette a disposizione dell'UNMIK un'assi- 1. stenza finanziaria eccezionale sotto forma di contributi a fondo perduto di 35 milioni di EUR, allo scopo di alleviare la situa- zione finanziaria del Kosovo, agevolare lo sviluppo di un'atti- vità amministrativa di base e sostenere l'istituzione di un solido quadro macroeconomico. 19. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 47/29 La Commissione gestisce tale assistenza in stretta collabo- 2. razione con il comitato economico e finanziario in coerenza con gli accordi o le intese tra l'FMI e l'UNMIK o altra autorità del Kosovo riconosciuta a livello internazionale. Articolo 2 1. La Commissione è autorizzata a convenire con l'UNMIK, previa consultazione del comitato economico e finanziario, le condizioni economiche cui è subordinata l'assistenza. Queste condizioni devono rispettare gli accordi di cui all'articolo 1, paragrafo 2. 2. La Commissione, sentito il comitato economico e finan- ziario e di concerto con l'FMI e la Banca mondiale, verifica periodicamente che le politiche economiche del Kosovo rispet- tino gli obiettivi e le condizioni economiche dell'assistenza. Articolo 3 1. Il contributo è messo a disposizione dell'UNMIK in almeno due quote distinte, sempreché siano soddisfatte le condizioni economiche di cui all'articolo 2, paragrafo 1. La seconda quota sarà sbloccata previa consultazione del Comitato economico e finanziario. 2. II contributo è trasferito all'UNMIK tramite l'Autorità fiscale centrale e destinato esclusivamente a provvedere alle necessità di bilancio del Kosovo. Articolo 4 La Commissione riferisce al Parlamento europeo e al Consiglio entro la fine del 2000 e acclude alla relazione una valutazione sullo stato di attuazione della presente decisione. Fatto a Bruxelles, addì 14 febbraio 2000. Per il Consiglio Il Presidente J. GAMA


title: PREGUNTA ESCRITA E-0349/00 de Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) y Luis Berenguer Fuster (PSE) a la Comisión. Ayudas públicas y refuerzo de posición dominante en el mercado eléctrico español.

eurovoc_concepts:
Spain
common commercial policy
control of State aid
electrical industry
privatisation

text: C 303 E/180 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/203) PREGUNTA ESCRITA E-0349/00 de Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) y Luis Berenguer Fuster (PSE) a la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Asunto: Ayudas pœblicas y refuerzo de posici(cid:243)n dominante en el mercado elØctrico espaæol Teniendo en cuenta la estructura duopol(cid:237)stica del mercado elØctrico espaæol en el expediente de ayudas pœblicas por los CTC, ¿va a aplicar la Comisi(cid:243)n su reiterada doctrina segœn la cual las ayudas pœblicas no pueden servir en modo alguno para reforzar una posici(cid:243)n dominante? Respuesta del Comisario Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (22 de marzo de 2000) El control efectuado por la Comisi(cid:243)n en materia de ayudas estatales consiste en comprobar en quØ medida la distorsi(cid:243)n de la competencia necesariamente generada por la ayuda es compensada por la contribuci(cid:243)n de Østa al interØs comœn de la Comunidad. En este contexto, para examinar los casos de ayudas estatales vinculadas a costes de transici(cid:243)n a la competencia, la Comisi(cid:243)n aplicarÆ la metodolog(cid:237)a cuyo proyecto fue discutido en junio de 1999 con los Estados miembros. Esta metodolog(cid:237)a tiene en cuenta, en particular, el grado de competencia existente en el mercado en cuesti(cid:243)n. As(cid:237) pues, la ayuda debe servir para compensar costes de transici(cid:243)n a la competencia que puedan acogerse a la ayuda y que hayan sido claramente determinados e individualizados y el dispositivo de pago de la ayuda debe permitir tener en cuenta la futura evoluci(cid:243)n efectiva de la competencia, dado que Østa se mide con arreglo a factores cuantificables. (2000/C 303 E/204) PREGUNTA ESCRITA E-0351/00 de Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) y Luis Berenguer Fuster (PSE) a la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Asunto: Intereses de los consumidores en el expediente sobre el sector elØctrico espaæol: examen de las ayudas pœblicas concedidas por el Gobierno En los medios de comunicaci(cid:243)n espaæoles se ha publicado que, en el expediente de CTC, la Comisi(cid:243)n Europea va a dar traslado al Gobierno espaæol del informe independiente para que formule alegaciones. interØs general sino a los Habida cuenta que en ese expediente el Gobierno espaæol no representa al intereses de las empresas elØctricas, ¿va a darse traslado del informe a los representantes de los consumidores espaæoles? ¿Conoce la Comisi(cid:243)n que de no ser as(cid:237) podr(cid:237)a vulnerar el principio de igualdad de armas? Respuesta del Comisario Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (24 de marzo de 2000) De acuerdo con la Decisi(cid:243)n 94/90/CECA/CE/Euratom de la Comisi(cid:243)n, de 8 de febrero de 1994, sobre el acceso del pœblico a los documentos de la Comisi(cid:243)n (1), el informe en cuesti(cid:243)n no puede divulgarse porque ello afectar(cid:237)a a la protecci(cid:243)n del secreto en materia comercial e industrial. AdemÆs, dicho informe se basa en gran medida en datos proporcionados por el Gobierno espaæol, que pidi(cid:243) que se tratasen confidencial- mente. Por lo tanto, la Comisi(cid:243)n no permitirÆ que los representantes de los consumidores espaæoles tengan acceso al informe del experto. Por otra parte, la Comisi(cid:243)n considera que el principio de igualdad de medios de defensa no se verÆ afectado en el sentido en que Espaæa serÆ la œnica destinataria de la decisi(cid:243)n que se adopte. Por esta raz(cid:243)n, y en lo que concierne a las ayudas estatales, s(cid:243)lo el Estado miembro afectado puede tener acceso al expediente. (1) DO L 46 de 18. 2. 1994


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0336/00 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie. Uitsluiting van het district Arta van acties in het kader van het communautair initiatief Interreg 2000-2006.

eurovoc_concepts:
EU programme
Epirus
Greece
cross-border cooperation
eligible region

text: 20. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 53 E/1 I (Mededelingen) EUROPEES PARLEMENT SCHRIFTELIJKE VRAGEN MET ANTWOORD (2001/C 53 E/001) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0150/00 van Emmanouil Mastorakis (PSE) aan de Commissie (31 januari 2000) Betreft: Communautair initiatief Interreg Ook al zijn er voor Interreg voor de periode 2000-2006 meer middelen uitgetrokken dan voor de vorige periode, toch zijn er onmiskenbaar inspanningen geleverd om de lijst van regio(cid:146)s van pakket A, op enkele uitzonderingen na, niet te wijzigen. Doel hiervan is duidelijk de maatregelen te concentreren. Het feit echter dat er uitzonderingen zijn gemaakt wijst erop dat het noodzakelijk was vroegere onrechtvaardig- In de lijst van Griekse regio(cid:146)s ontbreken duidelijk de heden recht departementen Arta en Ilia. Deze departementen werden niet opgenomen ondanks het feit dat de aangrenzende departementen die precies dezelfde kenmerken hebben, wel zijn opgenomen. te zetten en lacunes te vullen. Kan de Commissie begrip tonen en opnieuw onderzoeken of deze twee departementen, die zonder motivering ontbraken op de lijst, alsnog kunnen worden opgenomen? (2001/C 53 E/002) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0229/00 van Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) aan de Commissie (4 februari 2000) Betreft: Niet-opneming van het departement Arta in het communautair initiatief Interreg Naar verluidt zou het departement Arta niet zijn opgenomen in de operationele programma(cid:146)s die de Commissie heeft bekendgemaakt voor pakket A van het communautair initiatief Interreg. Toch voldoet het departement Arta aan het basiscriterium om in dit pakket te worden opgenomen, namelijk het bestaan van aan land of zee grenzende buitengrenzen. De Ambrakische Golf vormt immers de zuidgrens van het departement en is tegelijk een deel van de Ionische Zee. Kan de Commissie zeggen wat de huidige stand van zaken is en of het departement Arta al dan niet zal worden opgenomen in het communautair initiatief Interreg zoals de rest van Noord-West-Griekenland? (2001/C 53 E/003) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0336/00 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (14 februari 2000) Betreft: Uitsluiting van het district Arta van acties in het kader van het communautair initiatief Interreg 2000-2006 Onlangs heeft de Commissie een ontwerpmededeling aan de lidstaten van de EU uitgebracht over het communautair initiatief Interreg 2000-2006. C 53 E/2 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 2. 2001 In de lijst van regio(cid:146)s die in aanmerking komen voor acties op het vlak van grensoverschrijdende samenwerking (pakket A) (cid:129) dit is overigens de sector die de meeste kredieten zal opslorpen (cid:129) komt het district Arta niet voor, ondanks het feit dat het voldoet aan alle criteria om tot dit pakket te worden toegelaten. Deze uitsluiting is discriminerend voor het district Arta. Kan de Commissie bijgevolg antwoorden op de volgende vragen: 1. Om welke redenen werd het district Arta weggelaten uit de lijst van regio(cid:146)s die in aanmerking komen voor financiºle steun in het kader van acties op het vlak van grensoverschrijdende samenwerking? 2. Is de Commissie van plan in haar definitief voorstel het onrecht dat het district Arta is aangedaan ongedaan te maken door dit district op te nemen in de lijst van regio(cid:146)s die voor steun in aanmerking komen? Gecombineerd Aanvullend antwoord van de heer Barnier namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-0150/00, E-0229/00 en E-0336/00 (7 juni 2000) De Commissie beschouwt Arta en Ilia niet als grensoverschrijdende regio(cid:146)s in de zin van communautair initiatief Interreg III en is dan ook van mening dat deze departementen terecht niet in de lijst van in aanmerking komende regio(cid:146)s zijn opgenomen. De richtsnoeren voor Interreg III zijn op 28 april 2000 (1) door de Commissie goedgekeurd. De maat- regelen van het communautair initiatief voor de grensoverschrijdende gebieden gelden, zoals uiteengezet in Bijlage 1 van de richtsnoeren, voor alle regio(cid:146)s aan de interne en externe landgrenzen van de Europese Unie en voor sommige gebieden aan zee. Maximaal 20 % van het totale budget van een programma mag echter worden uitgetrokken voor regio(cid:146)s die aan in aanmerking komende regio(cid:146)s grenzen. Aangezien zowel Arta als Ilia aan in aanmerking komende regio(cid:146)s grenzen, mogen de autoriteiten deze departementen bij toekomstige grensoverschrijdende programma(cid:146)s in het kader van Interreg III betrekken. (1) PB C 143 van 23. 5. 2000. (2001/C 53 E/004) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0288/00 van Bartho Pronk (PPE-DE) aan de Commissie (11 februari 2000) Betreft: Meubilair commissarissen Commissaris Nielson heeft volgens persberichten gezegd dat hij nog steeds niet goed kan functioneren, omdat hij nog steeds geen nieuw meubilair in zijn kantoor ter beschikking heeft gekregen van de administratie van de Commissie. 1. Heeft commissaris Nielson deze uitlating inderdaad gedaan? Heeft de commissaris geen meubilair of heeft hij door hem gewenst ander meubilair nog niet 2. gekregen? 3. 4. Heeft iedere nieuwe commissaris recht op nieuw meubilair? Zo ja, hoeveel bedragen daarvan de kosten? 5. Wat gebeurt er met de oude afgedankte meubelen? Hoe denkt de Commissie over de suggestie van commissaris Nielson dat, uit het feit dat hij (d. w. z. 6. Nielson) geen meubilair kreeg, het ouderwetse karakter van de Commissie blijkt?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0362/00 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle. Komission kanta tavaramerkkioikeuksien sammumiseen ja rinnakkaistuonnin sallimiseen.

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
brand name
consumer price
distributive trades
import (EU)
import policy
industrial counterfeiting
patents licence
tariff negotiations
third country
trademark law

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/139 (2000/C 330 E/156) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0362/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Komission kanta tavaramerkkioikeuksien sammumiseen ja rinnakkaistuonnin sallimiseen Yhteis(cid:246)n tavaramerkkidirektiivin (89/104/ETY (1)) 7 artiklan mukaan EU:n j(cid:228)senvaltioiden tavaramerkkila- keja koskee vuodesta 1995 alkaen yhteis(cid:246)n tavaramerkkiin kuuluvien oikeuksien sammumisen periaate eik(cid:228) en(cid:228)(cid:228) kansainv(cid:228)linen periaate, jota on aikaisemmin noudatettu useissa j(cid:228)senvaltioissa. EU:n ulkopuo- lelta tulevalle edullisempien merkkituotteiden rinnakkaistuonnille ei n(cid:228)in ollen ole sijaa. T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)tee erityisesti Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen Silhouette- ja Sebago-asioissa antamiin tuomioihin n(cid:228)hden. Komissio on koonnut t(cid:228)h(cid:228)nastisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n muuttamisesta k(cid:228)ytyjen keskustelujen tulokset 1. joulu- kuuta 1999 antamaansa kertomukseen ja pohtii siin(cid:228) vaihtoehtoja s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten muuttamiselle, mutta ei kannata nykyisen periaatteen s(cid:228)ilytt(cid:228)mist(cid:228) tai sen muuttamista. N(cid:228)in ollen kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Mik(cid:228) on komission mukaan lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)n Internetin kautta tapahtuvan kolmansien maiden edullisten merkkituotteiden tarjonnan merkitys loppuk(cid:228)ytt(cid:228)jille pohdittaessa sit(cid:228), tulisiko rinnakkaistuonti EU:n ulkopuolisista maista sallia? Onko komissio yht(cid:228) mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) yksityisten kuluttajien lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228) kysynt(cid:228) Internetin v(cid:228)lityksell(cid:228) aiheuttaa huomattavia vaikeuksia merkkituotteiden v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupalle ja postimyyn- nille, jos t(cid:228)llaista toimintaa harjoittavat yritykset eiv(cid:228)t puolestaan hy(cid:246)dy edullisesta rinnakkaistuonnista ja voi siten tarjota tuotteitaan vastaavasti edulliseen hintaan? 2. Onko komissio tietoinen kyseisten alojen edustajien esitt(cid:228)mist(cid:228) v(cid:228)itteist(cid:228), joiden mukaan nykyinen tilanne aiheuttaa sallitulle eurooppalaiselle merkkituotteiden rinnakkaismyynnille hankaluuksia ja ep(cid:228)var- muutta, koska tuotteiden joukossa voi olla kolmansista maista luvatta tuotuja tuotteita, joista yritykset eiv(cid:228)t ole tietoisia, mink(cid:228) vuoksi merkkituoteteollisuus voisi harkita oikeustoimia kaupan alaa vastaan? Aikooko komissio tehd(cid:228) pian johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) kaupan alan esitt(cid:228)mist(cid:228) v(cid:228)itteist(cid:228) ja ryhty(cid:228) parantamaan tilannetta? Aikooko komissio laatia uuden kyselyn tai tutkimuksen selvitt(cid:228)(cid:228)kseen asiaa tulevaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoa 3. varten, kun otetaan huomioon NERA-tutkimuslaitoksen laatimaa raporttia kohtaan esitetty arvostelu? Aikooko komissio ottaa tavaramerkkiin kuuluvien oikeuksien kansainv(cid:228)lisen sammumisperiaatteen 4. seuraavien WTO:n neuvottelukierrosten aiheeksi? Jos ei, mist(cid:228) syyst(cid:228)? (1) EYVL L 40, 11. 2. 1989, s. 1. (2000/C 330 E/157) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0363/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Komission kanta tavaramerkkioikeuksien sammumiseen ja rinnakkaistuonnin sallimiseen Yhteis(cid:246)n tavaramerkkidirektiivin (89/104/ETY (1)) 7 artiklan mukaan EU:n j(cid:228)senvaltioiden tavaramerkkila- keja koskee vuodesta 1995 alkaen yhteis(cid:246)n tavaramerkkiin kuuluvien oikeuksien sammumisen periaate eik(cid:228) en(cid:228)(cid:228) kansainv(cid:228)linen periaate, jota on aikaisemmin noudatettu useissa j(cid:228)senvaltioissa. EU:n ulkopuo- lelta tulevalle edullisempien merkkituotteiden rinnakkaistuonnille ei n(cid:228)in ollen ole sijaa. T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)tee erityisesti Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen Silhouette- ja Sebago-asioissa antamiin tuomioihin n(cid:228)hden. Komissio on koonnut t(cid:228)h(cid:228)nastisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n muuttamisesta k(cid:228)ytyjen keskustelujen tulokset 1. joulu- kuuta 1999 antamaansa kertomukseen ja pohtii siin(cid:228) vaihtoehtoja s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten muuttamiselle, mutta ei kannata nykyisen periaatteen s(cid:228)ilytt(cid:228)mist(cid:228) tai sen muuttamista. Siksi kysyn komissiolta seuraavaa. 1. Mik(cid:228) on komission kanta tavaramerkkiin kuuluvien oikeuksien kansainv(cid:228)liseen sammumisperiaattee- seen ja tavaramerkkidirektiivin 7 artiklan muuttamiseen? Aikooko komissio esitt(cid:228)(cid:228) neuvostolle ja parla- mentille direktiivin muutosta?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0316/00 från Anna Karamanou (PSE) och Minerva Malliori (PSE) till rådet. Att ta itu med aids på ett effektivt sätt.

eurovoc_concepts:
AIDS
EU action
EU aid
developing countries
disease prevention
health policy
therapeutics

text: C 81 E/2 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 3. 2001 (2001/C 81 E/002) SKRIFTLIG FR¯GA E-0316/00 fr(cid:229)n Anna Karamanou (PSE) och Minerva Malliori (PSE) till r(cid:229)det ˜mne: Att ta itu med aids p(cid:229) ett effektivt s(cid:228)tt (14 februari 2000) 95 % av de m(cid:228)nniskor som har drabbats av aids lever i utvecklingsl(cid:228)nderna i Asien och Afrika. Sjukdomen st(cid:229)r f(cid:246)r ett av fem d(cid:246)dsfall i Afrika, och den f(cid:246)rv(cid:228)ntade medellivsl(cid:228)ngden har minskat drastiskt, dels p(cid:229) grund av epidemins enorma utbredning, dels p(cid:229) grund av att de som insjuknat inte har ekonomisk m(cid:246)jlighet att klara den h(cid:246)ga kostnaden f(cid:246)r mediciner f(cid:246)r behandling av sjukdomen. Dessutom understr(cid:246)k chefen f(cid:246)r v(cid:228)rldsh(cid:228)lsoorganisationen WHO, Gro Harlem Bruntland, i sitt upprop till alla industril(cid:228)nder att medicinen finns i norr och sjukdomen i s(cid:246)der, och beg(cid:228)rde att man skulle se till att f(cid:229) slut p(cid:229) den bristande j(cid:228)mlikheten vad g(cid:228)ller f(cid:246)rebyggande och behandling av aids. Mot bakgrund av att USA nyligen beviljat ett st(cid:246)d om 150 miljoner dollar och Kanada ytterligare 50 miljoner dollar, vill vi fr(cid:229)ga r(cid:229)det p(cid:229) vilket s(cid:228)tt och med vilka s(cid:228)rskilda program EU har f(cid:246)r avsikt att hj(cid:228)lpa utvecklingsl(cid:228)nderna med f(cid:246)rebyggande v(cid:229)rd och behandling, s(cid:229) att de som drabbats av sjukdomen f(cid:229)r m(cid:246)jlighet till medicinsk v(cid:229)rd och s(cid:229) att man kan minska antalet fall med d(cid:246)dlig utg(cid:229)ng, p(cid:229) samma s(cid:228)tt som man har lyckats med det i industril(cid:228)nderna? Svar (29 september 2000) R(cid:229)det delar helt de (cid:228)rade parlamentsledam(cid:246)ternas oro (cid:246)ver allvaret i aidsepidemin, s(cid:228)rskilt i Afrika, och deras analys av epidemins konsekvenser. R(cid:229)det har understrukit n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten av att (cid:246)ka anstr(cid:228)ng- ningarna f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla ett b(cid:228)ttre st(cid:246)d till de nationella strategierna. Detta inneb(cid:228)r bl. a. st(cid:246)d till de strategier som syftar till ett effektivare f(cid:246)rebyggande av (cid:246)verf(cid:246)ring, genom utbildning, fr(cid:228)mjandet av sexuell och reproduktiv h(cid:228)lsov(cid:229)rd samt s(cid:228)kerhet vid transfusioner. St(cid:246)det syftar ocks(cid:229) till st(cid:246)d till smittade och sjuka m(cid:228)nniskor, bl. a. genom att f(cid:246)rst(cid:228)rka sjukv(cid:229)rdssystemet och genom att bek(cid:228)mpa diskriminering och social utslagning. I samarbete med Europaparlamentet och p(cid:229) f(cid:246)rslag av kommissionen antog r(cid:229)det i mars 1997 en f(cid:246)rordning om (cid:229)tg(cid:228)rder mot hiv/aids i utvecklingsl(cid:228)nderna, s(cid:228)rskilt i de fattigaste bland dessa. I f(cid:246)rord- ningen f(cid:246)reskrivs ett belopp p(cid:229) 45 miljoner euro f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av programmet f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av aids under perioden 1997(cid:141)1999. D(cid:228)ri fastst(cid:228)lls (cid:228)ven prioriteringarna f(cid:246)r gemenskapens (cid:229)tg(cid:228)rder som huvudsakligen avser att f(cid:246)rebygga ytterligare spridning av sjukdomen. I f(cid:246)rordningen fastst(cid:228)lls (cid:228)ven ganska detaljerade (cid:229)tg(cid:228)rder som kan finansieras f(cid:246)r att fr(cid:228)mja en minskad (cid:246)verf(cid:246)ring av hiv/aids. N(cid:228)r det g(cid:228)ller behandlingen har kommissionen hitintills inte lagt fram n(cid:229)got f(cid:246)rslag om att gemenskapens finansiering skall kunna utvidgas till att omfatta kostnaderna f(cid:246)r l(cid:228)mpliga mediciner f(cid:246)r behandling av aids. (2001/C 81 E/003) SKRIFTLIG FR¯GA E-0515/00 fr(cid:229)n Christoph Konrad (PPE-DE) till r(cid:229)det (25 februari 2000) ˜mne: Skapandet av ett enhetligt europeiskt luftrum (flygledning) 1. Europeiska kommissionen antog den 1 december 1999 ett meddelande (KOM(1999) 614) om inr(cid:228)ttandet av ett enhetligt europeiskt luftrum i vilket man uttalar sig f(cid:246)r en gemensam f(cid:246)rvaltning av luftrummet. Vilka politiska (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker r(cid:229)det vidta f(cid:246)r att bem(cid:228)stra den exponentiella (cid:246)kningen av flygtrafikbelastningen och de f(cid:246)rseningar detta medf(cid:246)r samt den bristande samordningen av flyglednings- tj(cid:228)nsterna?


title: WRITTEN QUESTION P-0450/00 by Francesco Musotto (PPE-DE) to the Commission. Regional policy and the structural funds ‐ operational plan for the region of Sicily.

eurovoc_concepts:
Italy
Sicily
eligibility criteria
operational programme

text: 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/77 The Commission has intervened in favour of this provision. The provision in question introduces a very serious derogation from the fundamental principle of the equality of the eleven official languages of the Union and constitutes a case of blatant discrimination against the other languages and the European citizens who speak them. The latter are thus deprived of the right to communicate, receive and impart information and claim their rights in their own languages in matters falling within the scope of the Alicante Office. One example will suffice: the official journal of the Office is published only in the five languages mentioned above. Bearing in mind that the European Union has eleven official languages and that the Commission which is the guardian of the Treaties has an obligation to respect all eleven languages and to conduct its business in them, will the Commission say: 1. Why has it decided to intervene in a procedure in which the Council is also intervening in favour of the contentious provisions? 2. How is this intervention compatible with its obligation to respect the Treaties and thus the eleven official languages of the Community, especially since the Commission had not included this or any similar provision limiting the working languages of the Office to the five above languages in its proposal on this matter? 3. Does the Commission intend to apply the same language arrangements to its own work or is it planning to propose to the Council that the official languages of the Community be reduced to the above five languages? (1) OJ L 11, 14. 1. 1994, p. 1. Answer given by Mr Prodi on behalf of the Commission (10 April 2000) The Honourable Member raises questions concerning a case which is pending before the Court of First Instance. The Commission will therefore limit itself to commenting briefly on the questions, without entering into the detail of the matters to be discussed before the Court. It therefore replies as follows to the questions asked: 1. The Commission(cid:146)s decision to intervene in support of the conclusions of the Council and the office for harmonization in the internal market (OHMI) was based on its view that the institutional importance of the questions raised in this case required it to take a position. 2. It is true that the language rØgime of the OHMI as decided by the Council did not figure in the Commission(cid:146)s original proposal for a regulation setting up the Office. However, the Commission takes the view that the language rØgime finally adopted is lawful, bearing in mind the need to strike a balance between the principle of equal the Community trademark system, on the other. treatment on the one hand, and the efficiency of 3. The Commission has no plans to apply the language rØgime of the OHMI to its own work, or to reduce the number of official languages of the Community. (2000/C 374 E/090) WRITTEN QUESTION P-0450/00 by Francesco Musotto (PPE-DE) to the Commission (14 February 2000) Subject: Regional policy and the structural funds (cid:129) operational plan for the region of Sicily As the Commission has pointed out, the regional operational plan submitted by the Region of Sicily does not seem to respect the guiding criteria for the new Structural Funds. In particular, it appears to envisage an excessive number of intervention measures and there are substantial shortcomings in the implementing projects to back up the requested funding. In other words, the Plan submitted is too general and fragmented, which arouses various concerns about the added value of the numerous microprojects drawn up and the possible loss of Community co-financing if its content and structure are not changed in agreement with the Commission. C 374 E/78 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 In view of the above, can the Commission say: 1. whether these fears are justified; 2. what conditions the Region of Sicily has failed to comply with; 3. what changes should be made to the above-mentioned Plan; 4. whether there is real collaboration between Palermo and Brussels on the content of the Plan; 5. whether there is any real possibility that the Region of Sicily may lose the co-financing in the event of the plan not fulfilling the criteria established by the Structural Funds? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (17 March 2000) As part of the programming for 2000-2006, the Italian authorities included with the development plan for the Mezzogiorno a series of proposals for operational programmes, including those in Sicily. These documents are currently being studied by the Commission. With particular regard to the regional operational programme for Sicily, which was declared admissible, the Commission made certain comments during the negotiations with the Italian authorities. These points are currently being discussed with those authorities in order to arrive at the final version of the document which will be the subject of a Commission Decision. It should be stressed that assistance for 2000-2006 is prepared in full partnership with the national, central and regional authorities concerned. At this early stage in programming, it is not possible to talk of the under-utilisation of funds. (2000/C 374 E/091) WRITTEN QUESTION P-0451/00 by Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) to the Council (14 February 2000) Subject: Distortion of competition resulting from different tax arrangements within the EU Can the Council confirm that a working party of Council officials has encountered in a number of Member States sixty sets of tax arrangements which are deemed to have the effect of distorting competition? Is it true that the report identifies the Netherlands as the front runner in this respect, with nine schemes coming in for criticism? What are the nine? Is it true that no fiscal arrangements having the effect of distorting competition were found in Germany, France, Italy and the United Kingdom (the large Member States)? What is the Council(cid:146)s opinion of this official report and when will it present its own political appraisal? Reply (16/17 May 2000) 1. The report of the Code of Conduct Group (Business Taxation) to which the Honourable Member refers and which was submitted to the Council (Ecofin) on 29 November 1999 can be consulted on the Council(cid:146)s Internet site (ue. eu. int/newsroom, under (cid:145)miscellaneous(cid:146), 4901/1999)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0353/00 van Olivier Dupuis (TDI) aan de Commissie. Roemenië: verenigbaarheid van het ontwerp van vreemdelingenwet met de communautaire wetgeving.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 303 E/181 (2000/C 303 E/205) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0352/00 van Olivier Dupuis (TDI) aan de Commissie (14 februari 2000) Betreft: Italiaanse economische initiatieven in Serviº In de Italiaanse krant (cid:132)La Stampa(cid:148) van 22 januari 2000 stond het bericht dat Italiaanse bedrijven het NAVO-embargo jegens de Serviºrs zouden doorbreken met een handelspunt voor Italiaanse producten te Belgrado; het initiatief start in februari en omvat telecommunicatie, metallurgie, voeding en inrichting. Het Europees Consortium Italiº omvat Italiaanse bedrijven en bovendien een aantal Franse: Paladini, Bigelli marmi, Santo Galeazzi Pagassus, Bulbarelli, Atb, Elf Aquitaine, Cacciamali, Samco, Inside International, il Ponte, Ato Findley en Fineca, in sectoren als voeding, metallurgie, telecommunicatie, inrichting. Acht de Commissie genoemd economisch initiatief strijdig met de besluiten van de Europese Unie, die zijn bevestigd in de vergadering van 24 januari 2000, waar de ministers van Buitenlandse Zaken van de Europese Unie hebben besloten zonder enige versoepeling de economische sancties tegen het regime in Belgrado te handhaven? Welke maatregelen denken de Voorzitter van de Europese Commissie en de Commissaris voor het mededingingsbeleid te treffen om binnen het raam van hun bevoegdheden zich te verzetten tegen elk initiatief dat het embargo jegens het regime van Milosevic doorbreekt, en tevens de markt en de mededinging te behoeden voor economische en commerciºle driehoeksoperaties die strijdig zijn met het EG-recht? Antwoord van de heer Patten namens de Commissie (16 maart 2000) Verordening (EG) nr. 1294/1999 van de Raad van 15 juni 1999 inzake de bevriezing van middelen en een verbod op investeringen ten aanzien van de Federatieve Republiek Joegoslaviº (FRJ) en tot intrekking van Verordening (EG) nr. 1295/98 en Verordening (EG) nr. 1607/98 (1), betreft een verbod om fondsen ter beschikking te stellen van de regering van de Federatieve Republiek Joegoslaviº en van de regering van de Republiek Serviº. Het intitiatief van het Consorzio Europeo Italia zou zijn bedoeld om de verkoop van Italiaanse en andere EG-producten te bevorderen, in een belastingvrije zone nabij Belgrado, hoofdzakelijk ten behoeve van afnemers uit Rusland, Oekra(cid:239)ne en Wit-Rusland die voor Italiº maar niet voor Joegoslaviº over een visum zouden moeten beschikken. De Commissie en de Italiaanse autoriteiten gaan thans na of het bovengenoemde initiatief, dat naar het schijnt nog niet is gerealiseerd, zal gaan leiden tot investeringen in de Republiek Serviº of tot het beschikbaar stellen van fondsen voor de bovengenoemde regeringen, en zal hierop blijven toezien. (1) PB L 153 van 19. 6. 1999. (2000/C 303 E/206) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0353/00 van Olivier Dupuis (TDI) aan de Commissie (14 februari 2000) Betreft: Roemeniº: verenigbaarheid van het ontwerp van vreemdelingenwet met de communautaire wetgeving De commissies Defensie en Juridische zaken van de Roemeense Kamer van Afgevaardigden hebben op 25 januari 2000 een ontwerp van vreemdelingenwet goedgekeurd waarin het buitenlanders specifiek verboden wordt om op Roemeens grondgebied politieke partijen te vormen of lid te zijn van een politieke C 303 E/182 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 formatie, op straffe van drie maanden tot twee jaar gevangenisstraf of de betaling van een boete. Ook hebben de parlementariºrs besloten dat een op het gebied van defensie of nationale veiligheid werkzame instelling die een buitenlander in dienst neemt, bestraft wordt met een gevangenisstraf van zes maanden tot 5 jaar. Welke initiatieven heeft de Commissie genomen of zal zij nemen om Roemeniº ertoe aan te zetten de toezeggingen die het als kandidaat-lidstaat heeft gedaan gestand te doen en dus geen wetten aan te nemen die in strijd zijn met de wetgeving van de Unie? Heeft de Commissie, ook via haar vertegenwoordiger in Roemeniº, al een standpunt kenbaar gemaakt over deze delicate kwestie? En zo ja, hoe hebben de Roemeense autoriteiten daarop gereageerd? Antwoord van de heer Verheugen namens de Commissie (20 maart 2000) Het ontwerp van vreemdelingenwet in Roemeniº, dat op 10 september 1998 door de Senaat is goed- gekeurd, is nog niet door de Kamer van Afgevaardigden aangenomen. Na de bespreking in de Kamer is het ontwerp herzien en op verschillende punten gewijzigd. Deze materie wordt op dit ogenblik geregeld bij Wet nr. 25/1969 inzake het vreemdelingenstatuut. De geachte Afgevaardigde verwijst in het eerste deel van zijn vraag naar bepalingen in het wetsontwerp die beperkingen inhouden van de politieke activiteiten van in Roemeniº verblijvende vreemdelingen. De Commissie moge de geachte Afgevaardigde in dit verband naar haar antwoord op schriftelijke vraag E-2624/99 (1) verwijzen. In het tweede deel van zijn vraag verwijst de geachte Afgevaardigde naar bepalingen in het wetsontwerp die de tewerkstelling van buitenlanders in instellingen met activiteiten die verband houden met defensie of de nationale veiligheid verbieden. Als kandidaat-lidstaat is Roemeniº verplicht het communautaire acquis ten uitvoer te leggen en zijn nationale wetgeving daaraan aan te passen tegen de toetreding. Artikel 39 (ex artikel 48) van het EG- Verdrag bepaalt dat het beginsel van gelijke behandeling en het verbod tot discriminatie op grond van de nationaliteit ook van toepassing is op de betrekkingen in overheidsdienst. Artikel 39, lid 4, laat echter de mogelijkheid open om bepaalde beperkingen op te leggen. De lidstaten kunnen bepaalde betrekkingen voor hun eigen onderdanen voorbehouden doch die betrekkingen moeten verband houden met de uitoefening van het openbaar gezag of de verantwoordelijkheid voor het beschermen van de algemene belangen van de staat of de lokale autoriteiten. Het ComitØ voor Defensie heeft artikel 2, lid 2, in het oorspronkelijke wetsontwerp gewijzigd om de werkingsfeer van de restricties te beperken tot betrekkingen in overheidsdienst die gevolgen hebben voor de openbare orde of de nationale veiligheid. Het wetsontwerp voorziet echter ook in beperkingen voor betrekkingen in de particuliere sector. Artikel 39 (2) bepaalt dat buitenlanders in dienst kunnen worden genomen door economische subjecten of instellingen wier activiteiten van belang zijn voor de defensie of de nationale veiligheid. Dit recht kan slechts in specifieke gevallen door middel van regeringsbeslissingen worden beperkt. Overeenkomstig artikel 39, lid 3, van het EG-Verdrag, kunnen beperkingen van het vrije verkeer van werknemers ook worden gerechtvaardigd uit hoofde van openbare orde, openbare veiligheid en volksgezondheid. Deze beperkingen gelden ook voor betrekkingen in de burgerlijke sfeer. Volgens het wetsontwerp in zijn huidige vorm worden inbreuken op de regels inzake de beperkingen op de politieke activiteiten en de tewerkstelling van buitenlanders in artikel 2, lid 2, bestraft met een gevangenisstraf van drie maanden tot twee jaar of een geldboete. Inbreuken op artikel 39 kunnen met een gevangenisstraf van zes maanden tot vijf jaar worden bestraft. De bepalingen met betrekking tot de indienstneming van buitenlanders in de huidige versie van het wetsontwerp schijnen op het eerste gezicht niet in strijd te zijn met het Gemeenschapsrecht. De Commissie zal de situatie echter verder blijven evalueren en de ontwikkeling van het wetsontwerp van nabij volgen. (1) PB C 280 E van 3. 10. 2000, blz. 87. (2) Artikel 40 in het voorstel van de commissie voor defensie


title: QUESTION ÉCRITE E-0335/00 posée par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à la Commission. Augmentation de la quantité nationale garantie de coton pour la Grèce.

eurovoc_concepts:
Greece
common agricultural policy
competence of the Member States
cotton
guarantee threshold

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/209 (2000/C 280 E/247) QUESTION (cid:201)CRITE E-0335/00 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (14 fØvrier 2000) Objet: Augmentation de la quantitØ nationale garantie de coton pour la GrŁce Voil(cid:224) dØj(cid:224) de trŁs nombreuses annØes que la production grecque de coton dØpasse la quantitØ nationale garantie (Q. N. G. : 782 000 tonnes). ConsØquences: de fortes «amendes» sont imposØes et le revenu des producteurs chute dramatiquement puisque le prix d(cid:146)objectif garanti (106,3 euros/100 kilogrammes de coton non ØgrenØ) demeure identique depuis de trŁs nombreuses annØes. Tant les organisations de producteurs que les autres organismes intØressØs exigent d(cid:146)une seule voix, aujourd(cid:146)hui comme hier, que la Q. N. G. et les dØpenses communautaires globales soient augmentØes. La GrŁce a-t-elle, au cours de la procØdure de rØvision du rØgime d(cid:146)aide au coton et de l(cid:146)adoption des propositions de la Commission, demandØ que la quantitØ nationale garantie et les dØpenses communau- taires globales soient accrues? Dans l(cid:146)affirmative, quand et (cid:224) quels organismes cette demande a-t-elle ØtØ adressØe? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (15 mars 2000) La Commission n(cid:146)est pas compØtente pour traiter la question soulevØe, laquelle relŁve uniquement des autoritØs nationales responsables. (2000/C 280 E/248) QUESTION (cid:201)CRITE E-0356/00 posØe par Elisa Damiªo (PSE) (cid:224) la Commission (14 fØvrier 2000) Objet: Liste europØenne des maladies professionnelles La liste europØenne des maladies professionnelles, en principe rØvisable (cid:224) tout moment, doit prendre en compte les nouveaux risques liØs (cid:224) l(cid:146)insØcuritØ, aux cadences ØlevØes, aux changements incessants de fonctions, de lieu de travail et de technologies qui ont des effets psychosomatiques, appelØs «stress», sur la qualitØ de la vie et la santØ des travailleurs. Compte tenu de diffØrentes Øtudes rØalisØes, cette liste des maladies professionnelles et des nouveaux risques a-t-elle ØtØ actualisØe ces derniŁres annØes? RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (13 mars 2000) La liste europØenne de maladies professionnelles a ØtØ adoptØe sous forme de la recommanda- tion 90/326/CEE de la Commission du 22 Mai 1990 (1). Le 20 septembre 1996, la Commission a formulØe une communication (2) qui examinait l(cid:146)Øtat d(cid:146)application de la recommandation sur la liste europØenne de maladies professionnelles dans les (cid:201)tats membres. En 1999 la Commission, en collaboration avec les (cid:201)tats membres, a entamØ les travaux techniques en vue de la mise (cid:224) jour de la liste europØenne prØcitØe. Lors de ces travaux une attention particuliŁre est accordØe aux risques Ømergents pour la santØ des travailleurs, tels que les risques d(cid:146)ordre psychosocial. Suite aux travaux en cours, l(cid:146)adoption de la nouvelle liste europØenne de maladies professionnelles est prØvue pour le premier semestre de l(cid:146)an 2001. JO L 160 du 26. 6. 1990. (1) (2) COM(96) 454 final


title: 2000/160/CE: Decisión de la Comisión, de 14 de febrero de 2000, que modifica la Decisión 97/219/CE por la que se establecen las condiciones zoosanitarias y de salud pública así como los certificados de inspección veterinaria aplicables a las importaciones de carne de caza de cría y carne de conejo procedentes de terceros países [notificada con el número C(2000) 285] (Texto pertinente a efectos del EEE)

eurovoc_concepts:
game meat
health certificate
health legislation
import
rabbit meat
third country

text: 24. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 51/37 DECISIÓN DE LA COMISIÓN de 14 de febrero de 2000 que modifica la Decisión 97/219/CE por la que se establecen las condiciones zoosanitarias y de salud pública así como los certificados de inspección veterinaria aplicables a las importaciones de carne de caza de cría y carne de conejo procedentes de terceros países [notificada con el número C(2000) 285] (Texto pertinente a efectos del EEE) (2000/160/CE) LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Directiva 92/118/CEE del Consejo, de 17 de diciembre de 1992, por la que se establecen las condiciones de policía sanitaria y sanitarias aplicables a los intercambios y a las importaciones en la Comunidad de productos no sometidos, con respecto a estas condiciones, a las normativas comunitarias específicas a que se refiere el capítulo I del anexo A de la Directiva 89/662/CEE y, por lo que se refiere a los patógenos, de la Directiva 90/425/CEE (1), cuya última modificación la constituye la Directiva 97/79/CE (2) y, en particular su artículo 10, (4) Las medidas previstas en la presente Decisión se ajustan al dictamen del Comité veterinario permanente. HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Artículo 1 La Decisión 97/219/CE quedará modificada de la manera siguiente: En la letra d) del punto 2 del capítulo IV del anexo A, después de la frase «que desde su nacimiento se han mante- nido separados de los biungulados de caza», se añadirá la nota a pie de página «no aplicable a los renos». Considerando lo siguiente: Artículo 2 (1) (2) (3) La Decisión 97/219/CE de la Comisión (3) establece las condiciones zoosanitarias y de salud pública así como los certificados de inspección veterinaria aplicables a las importaciones de carne de caza de cría y carne de conejo procedentes de terceros países. A causa del sistema específico de producción de la carne de reno de cría, deben aplicarse a estas importaciones algunas excepciones sanitarias específicas. Debe modificarse la Decisión 97/219/CE para permitir la importación de carne de reno no procedente de animales que, desde su nacimiento, se hayan mantenido apartados de los biungulados de caza. La presente Decisión será aplicable a partir del trigésimo día siguiente al de su notificación. Artículo 3 Los destinatarios de la presente Decisión serán los Estados miembros. Hecho en Bruselas, el 14 de febrero de 2000. Por la Comisión David BYRNE Miembro de la Comisión (1) DO L 62 de 15. 3. 1993, p. 49. (2) DO L 24 de 30. 1. 1998, p. 31. (3) DO L 88 de 3. 4. 1997, p. 45