title: PREGUNTA ESCRITA E-0375/00 de Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) a la Comisión. Tasas académicas en la enseñanza superior.

eurovoc_concepts:
Scotland
United Kingdom
competence of the Member States
decentralisation
educational system
equal treatment
foreign student
higher education
national law
school fees
student
student mobility

text: 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/143 (2000/C 330 E/160) PREGUNTA ESCRITA P-0372/00 de Lord Inglewood (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (8 de febrero de 2000) Asunto: Aplicaci(cid:243)n del art(cid:237)culo 33 del Tratado CE en el Reino Unido ¿EstÆ satisfecha la Comisi(cid:243)n de que el Reino Unido estÆ cumpliendo con sus obligaciones derivadas de la letra b) del apartado 1 del art(cid:237)culo 33 del Tratado de la CE (consolidado tras Amsterdam)? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de febrero de 2000) El art(cid:237)culo 33 (anteriormente art(cid:237)culo 39) del Tratado CE establece los objetivos de la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comœn. Segœn la jurisprudencia del Tribunal de Justicia, cuando se adopten organizaciones comunes de mercado en el sector agrario en virtud del Tratado CE, corresponde a las instituciones comunitarias cerciorarse de que exista una armonizaci(cid:243)n permanente entre los diferentes objetivos de la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comœn fijados por el art(cid:237)culo 33, que pueden resultar contradictorios, y, en caso necesario, conceder prioridad temporalmente a alguno de ellos para satisfacer las necesidades de los factores o condiciones econ(cid:243)micas con miras a los cuales toman las decisiones. El Tribunal ha seæalado reiteradamente la amplia discreci(cid:243)n de que disponen las instituciones comunitarias a este respecto. Como consecuencia de ello, en principio ninguno de los objetivos fijados en el art(cid:237)culo 33 constituye en s(cid:237) mismo un criterio apropiado para juzgar los actos de un Estado miembro dado, y por consiguiente no le corresponde a la Comisi(cid:243)n pronunciarse sobre ello. Ahora bien, cuando los Estados miembros aplican la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comœn dentro de sus competencias, deben atenerse a los principios generales del Derecho comunitario y a las normas espec(cid:237)ficas de la legislaci(cid:243)n comunitaria y es tarea de la Comisi(cid:243)n garantizar que cumplan esos requisitos en casos espec(cid:237)ficos. (2000/C 330 E/161) PREGUNTA ESCRITA E-0374/00 de Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Asunto: Enseæanza superior en el Reino Unido ¿No opina la Comisi(cid:243)n que sus programas educativos como Erasmus y Socrates (que ofrecen a todos los estudiantes de la enseæanza superior de la UE la oportunidad de estudiar en otros Estados miembros) se ven minados por la situaci(cid:243)n injusta que se da en el Reino Unido, con la que un estudiante no britÆnico que desee estudiar en Escocia quedarÆ exento del pago de las tasas acadØmicas, mientras que aquel que quiera hacerlo en Inglaterra s(cid:237) deberÆ abonarlas al matricularse? ¿No conviene la Comisi(cid:243)n en que esta situaci(cid:243)n confiere a las universidades escocesas una ventaja desleal frente a sus competidoras inglesas, galesas y norirlandesas a la hora de reclutar estudiantes? ¿No conviene, asimismo, en que esto constituye, por tanto, una infracci(cid:243)n a las disposiciones legales de la UE relativas a la competencia? (2000/C 330 E/162) PREGUNTA ESCRITA E-0375/00 de Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Tasas acadØmicas en la enseæanza superior (14 de febrero de 2000) La transferencia de competencias a los Gobiernos regionales en el Reino Unido ha generado una situaci(cid:243)n en la que los estudiantes procedentes de otros Estados miembros de la UE quedarÆn exentos del pago de las tasas acadØmicas en Escocia, pero no as(cid:237) en Inglaterra, Gales e Irlanda del Norte. C 330 E/144 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 ¿Considera la Comisi(cid:243)n discriminatorio que, por ejemplo, un estudiante francØs que estudie en Escocia no tenga que abonar tasas, mientras que otro estudiante francØs que estudie en Inglaterra, es decir, dentro del mismo Estado miembro, s(cid:237) tenga que hacerlo? (2000/C 330 E/163) PREGUNTA ESCRITA E-0376/00 de Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Tasas acadØmicas en la enseæanza superior (14 de febrero de 2000) La transferencia de competencias a los Gobiernos regionales en el Reino Unido ha propiciado una situaci(cid:243)n an(cid:243)mala en la que los estudiantes universitarios escoceses y de otros Estados miembros de la UE quedarÆn exentos del pago de las tasas acadØmicas en Escocia, mientras que los estudiantes ingleses, galeses y norirlandeses serÆn los œnicos estudiantes de la UE a los que no se aplique esta exenci(cid:243)n. Dado que no existe ningœn precedente de una descentralizaci(cid:243)n de estas caracter(cid:237)sticas dentro de la UE, ¿no opina la Comisi(cid:243)n que esta situaci(cid:243)n constituye un caso de discriminaci(cid:243)n de los estudiantes ingleses, galeses y norirlandeses? En caso afirmativo, ¿quØ medidas piensa adoptar al respecto? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-0374/00, E-0375/00 y E-0376/00 dada por la Sra. Reding en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de marzo de 2000) Hasta la fecha, y de conformidad con el Tratado CE, cada Estado miembro es responsable del contenido de su enseæanza y de la organizaci(cid:243)n de su propio sistema educativo. Las disposiciones del Derecho comunitario no obligan a los Estados miembros a conceder becas o ayudas para que los estudiantes puedan financiar los gastos de escolaridad. Tal decisi(cid:243)n compete a los Estados miembros. S(cid:243)lo en la medida en que tales ayudas estØn previstas para los nacionales del Estado miembro de acogida, los estudiantes tienen derecho, en virtud del Tratado, a recibir un trato idØntico al concedido a los estudiantes nacionales de dicho Estado. As(cid:237), por lo que respecta al acceso a la enseæanza, el principio de igualdad de trato significa en la prÆctica que todo establecimiento de enseæanza debe aceptar a los estudiantes de otros Estados miembros en las mismas condiciones que a los estudiantes nacionales. As(cid:237) pues, no se les puede exigir ningœn gasto adicional so pretexto de la nacionalidad. En la medida en que en los establecimientos de enseæanza escoceses los estudiantes nacionales de otros Estados miembros reciben un tratamiento idØntico al de los estudiantes originarios de Escocia, la situaci(cid:243)n a la que hace referencia Su Seæor(cid:237)a no comporta discriminaci(cid:243)n alguna basada en la nacionalidad, y por consiguiente, no contraviene el art(cid:237)culo 12 (antiguo art(cid:237)culo 6) del Tratado CE. El hecho de que en el Reino Unido estØn en vigor distintas normativas referidas a los gastos de matriculaci(cid:243)n es una cuesti(cid:243)n de Derecho interno que no entra dentro del Æmbito de competencias de la Comunidad. Por lo que respecta a la movilidad de los estudiantes en el marco del programa Erasmus, por regla general todos los estudiantes que participan en el programa estÆn exentos de los gastos de matriculaci(cid:243)n. Por consiguiente, el proyecto escocØs no tiene repercusi(cid:243)n alguna para la movilidad en el marco del programa en cuesti(cid:243)n. Por œltimo, en cuanto a la aplicaci(cid:243)n de las reglas de competencia a las que hace referencia Su Seæor(cid:237)a, la Comisi(cid:243)n estima que la actividad de las universidades integradas en el sistema educativo nacional no debe considerarse una actividad comercial o econ(cid:243)mica y queda fuera de su campo de actuaci(cid:243)n. Tampoco se trata en este caso de servicios en el sentido del Tratado. El Tribunal de Justicia ya se ha pronunciado al respecto, seæalando que las clases impartidas en un establecimiento de enseæanza superior cuya financiaci(cid:243)n provenga, en su mayor parte, de fondos pœblicos, no constituyen servicios en el sentido del art(cid:237)culo 50 (antiguo art(cid:237)culo 60) del Tratado CE


title: 2000/162/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής, της 14ης Φεβρουαρίου 2000, για την τροποποίηση της απόφασης 79/542/ΕΟΚ του Συμβουλίου για την κατάρτιση του καταλόγου τρίτων χωρών από τις οποίες τα κράτη μέλη επιτρέπουν τις εισαγωγές βοοειδών, χοιροειδών, ιπποειδών, αιγοπροβάτων, νωπού κρέατος και προϊόντων με βάση το κρέας [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(2000) 287] (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
fresh meat
import
live animal
meat product
third country

formats: html pdf print

text: 24. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 51/41 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 14ης Φεβρουαρίου 2000 για την τροποποίηση της απόφασης 79/542/ΕΟΚ του Συµβουλίου για την κατάρτιση του καταλόγου τρίτων χωρών από τις οποίες τα κράτη µέλη επιτρέπουν τις εισαγωγές βοοειδών, χοιροειδών, ιπποειδών, αιγοπροβάτων, νωπού κρέατος και προϊόντων µε βάση το κρέας [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθµό Ε(2000) 287] (Κείµενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ) (2000/162/ΕΚ) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, την οδηγία 72/462/ΕΟΚ του Συµβουλίου, της 12ης ∆εκεµβρίου 1972, περί των υγειονοµικών προβληµάτων και των υγειονοµικών µέτρων κατά τις εισαγωγές ζώων του βοείου και χοιρείου είδους και νωπών κρεάτων προελεύσεως τρίτων χωρών (1), όπως τροποποι- ήθηκε τελευταία από την οδηγία 97/79/ΕΚ (2), και ιδίως το άρθρο 3, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) Η απόφαση 79/542/ΕΟΚ του Συµβουλίου (3), όπως τροπο- ποιήθηκε τελευταία από την απόφαση 2000/2/ΕΚ της Επι- τροπής (4), καταρτίζει κατάλογο τρίτων χωρών από τις οποίες τα κράτη µέλη επιτρέπουν τις εισαγωγές βοοειδών, χοιροειδών, ιπποειδών, αιγοπροβάτων, νωπού κρέατος και προϊόντων µε βάση το κρέας. Η απόφαση 2000/159/ΕΚ της Επιτροπής (5) θεσπίζει προσωρινή έγκριση των σχεδίων καταλοίπων τρίτων χωρών σύµφωνα µε την οδηγία 96/23/ΕΚ του Συµβουλίου (6). (3) (4) Το παράρτηµα της απόφασης 79/542/ΕΟΚ πρέπει να τρο- ποποιηθεί αναλόγως. Τα µέτρα που προβλέπονται στην παρούσα απόφαση είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της µόνιµης κτηνιατρικής επιτροπής. ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ: Άρθρο 1 Το µέρος Ι του παραρτήµατος της απόφασης 79/542/ΕΟΚ αντι- καθίσταται από το παράρτηµα της παρούσας απόφασης. Η παρούσα απόφαση απευθύνεται στα κράτη µέλη. Άρθρο 2 Βρυξέλλες, 14 Φεβρουαρίου 2000. Για την Επιτροπή David BYRNE Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 302 της 31. 12. 1972, σ. 28. (2) ΕΕ L 24 της 30. 1. 1998, σ. 31. (3) ΕΕ L 146 της 14. 6. 1979, σ. 15. (4) ΕΕ L 1 της 4. 1. 2000, σ. 17. (5) Βλέπε σελίδα 30 της παρούσας Επίσηµης Εφηµερίδας. (6) ΕΕ L 125 της 25. 5. 1996, σ. 10. L 51/42 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 24. 2. 2000 Α Μ Η Τ Ρ Α Ρ Α Π. ς α ί ε γ υ ι ς α σ ό µ η δ ι α κ ς ή κ ι ω ζ ς ι ε σ ή τ ι α π α ς ε λ η λ λ ά τ α κ ς ι τ ν ύ ο ρ η λ π α ν ι ε π έ ρ π ς έ γ ω γ α σ ι ε ι Ο « 1 Σ Ο Ρ Ε Μ Σ Α Ε Ρ Κ Ο Τ Η Σ Α Β Ε Μ Α Τ Ν Ο Ο Ρ Π Ϊ Ι Α Κ Σ Α Ε Ρ Κ Ο Π Ω Ν Α Ω Ζ Α Τ Ν Ω Ζ α ώ ζ α τ ν ώ Ζ α τ ν ό ο ρ Π ϊ ς ο τ α έ ρ κ ς α έ ρ κ ό π ω Ν ) 5 ( ) 3 ( ) 4 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 1 ( ) 1 ( ) 2 ( ) 1 ( ) 1 ( ) 1 ( ) 1 ( ) 1 ( Ι o x x x x o x o x o x x x o o o o x x x x Χ o x x o x o o o x o x x o o o o o x x o x Π Α / o x x x x o o o x o x x x o o o o o x o x Β o x x x x o o o x o ) a ( x x o o o o o o x o x Ι x x x x x o x x x x x x x x x x x x x o x Ζ / ∆ o x x x x o o x x o x x x x o o o x x o x Ι x x x x x o x x x x x x x x x x x x x o x Χ x o x x x o o o x o x x o x o o o x x o x Π Α / x x x x x o x x x o x x x o o o o x x o x Β o x x x x o x x x x x x x o x x x x x o x α ί ε γ υ ή κ ι ω Ζ α ώ ζ α τ ν ώ Ζ ς α έ ρ κ ό π ω Ν ” α ώ ζ α ι ρ γ Ά “ ς α έ ρ κ ο τ η σ ά β ε µ α τ ν ό ο ρ π ϊ ι α κ ς α έ ρ κ ό π ω Ν ” α ώ ζ α ν ε µ ό φ ε ρ τ κ Ε “ ς ο φ α δ έ ή α ρ ώ Χ ς ό κ ι δ ω Κ O S I ς α ρ ώ Χ η ν ί β ο γ ε ζ ρ Ε - α ί ν σ ο Β ή ν ι τ ν ε γ ρ Α α ί λ α ρ τ σ υ Α α ί ν α β λ Α α ί ρ α γ λ υ ο Β ν ι έ ρ χ α π Μ α ί λ ι ζ α ρ Β α ν ά υ ο σ τ υ ο π Μ α ί σ ω ρ ο κ υ ε Λ ε ζ ί λ ε π Μ ς ά δ α ν α Κ α ί τ ε β λ Ε ή λ ι Χ ς α ν ί Κ ς η τ α ί τ α ρ κ ο µ η ∆ ή κ ϊ α Λ ς α ί χ ε σ Τ ς η τ α ί τ α ρ κ ο µ η ∆ α ί ρ ε γ λ Α α ί ν ο θ σ Ε α κ ί Ρ α τ σ ό Κ α ί β µ ο λ ο Κ α β ύ ο Κ ς ο ρ π ύ Κ L A R A U A A B G B H B R B W B Y B Z B A C H C L C N C O C R C U C Y C Z C Z D E E 24. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 51/43 α ώ ζ α τ ν ώ Ζ α τ ν ό ο ρ Π ϊ ς ο τ α έ ρ κ ) 3 ( ς α έ ρ κ ό π ω Ν ) 3 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 1 ( ) 1 ( ) 1 ( ) 1 ( ) 2 ( ) 1 ( ) 1 ( ) 1 ( Ι o x x o o o x x x o x o x x x o x x x x o o o x o x x Χ o x o o o o x x o o x o x x o o o x o o o o o x o x o Π Α / o x x o o o x x o o x o x x o o o x o o o o o x o x o Β o x o o o o x x o o x o x x o o o x o o o o o x o x o Ι o x x x o x x x x o x o x x x x x x o x x o x x x x x Ζ / ∆ o x x o o o x x o o x o x x o o o o o o x x o x o x o Ι o x x x o x x x x o x o x x x x x x o x x o x x x x x Χ o o o o o o x x o o x o x x o o o x o o o o o x o x o Π Α / o x x o o o x x o o x o x x o x x o o o x o o x o x x Β o x x x o x x x o o x o x x o x o x o x x o x x x x x α ί ε γ υ ή κ ι ω Ζ α ώ ζ α τ ν ώ Ζ ς α έ ρ κ ό π ω Ν ” α ώ ζ α ι ρ γ Ά “ ς α έ ρ κ ο τ η σ ά β ε µ α τ ν ό ο ρ π ϊ ι α κ ς α έ ρ κ ό π ω Ν ” α ώ ζ α ν ε µ ό φ ε ρ τ κ Ε “ ς α ί ν ο δ ε κ α Μ ς η τ α ί τ α ρ κ ο µ η ∆ ή κ ι β α λ σ ο κ γ υ ο ι Γ ν η ώ ρ Π ς ο ι κ ί ρ υ α Μ α ι π µ µ α Ν ί ό κ ι ξ ε Μ α τ λ ά Μ α ί ν ο δ η λ α Κ α έ Ν α ί δ ν α λ η Ζ α έ Ν α υ ο γ ά ρ α κ ι Ν ς ά µ α ν α Π α ί ν ω λ ο Π η ά υ ο γ α ρ α Π τ ν α λ κ ώ Φ ι ο σ ή Ν α ί π ο ι θ ι Α α ί δ ν α λ ι ο ρ Γ α λ ά µ ε τ α υ ο Γ κ γ ν ό Κ κ γ ν ό Χ α ρ ύ ο δ ν Ο α ί τ α ο ρ Κ α ί ρ α γ γ υ Ο λ ή α ρ σ Ι α ί δ ν Ι α ί δ ν α λ σ Ι α υ ν έ Κ α ί ν α υ ο θ ι Λ α ί ν ο τ ε Λ ο κ ό ρ α Μ η ρ ά κ σ α γ α δ α Μ T E K F L G T G K H N H R H U H L I N I S I E K I L V L A M G M 7 0 8 T M U M X M A N C N I N Z N A P L P Y P ς ο φ α δ έ ή α ρ ώ Χ ς ό κ ι δ ω Κ O S I ς α ρ ώ Χ L 51/44 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 24. 2. 2000 α ώ ζ α τ ν ώ Ζ α τ ν ό ο ρ Π ϊ ς ο τ α έ ρ κ ς α έ ρ κ ό π ω Ν ) 5 ( ) 5 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 4 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 3 ( ) 1 ( ) 2 ( ) 1 ( ) 1 ( ) 1 ( ) 2 ( ) 1 ( ) 1 ( ) 2 ( ) 1 ( Ι x x o x x o o o x o x x x x x o Χ x x o x x o o o o o o x o o o o Π Α / x x o x x o o o o o o x x x o o Β x x o x x o o o o o o x o x o o Ι x x o x x x x o o x o s x x x x Ζ / ∆ x x o x x o x o o o o s x x x x Ι x x o x x x x o o x o s x x x o Χ x x o x x o o o o o o s o x x o Π Α / x x o x x x o o o o o s x x x o Β x x o x x x x o o o o s x x x x α ί ε γ υ ή κ ι ω Ζ α ώ ζ α τ ν ώ Ζ ς α έ ρ κ ό π ω Ν ” α ώ ζ α ι ρ γ Ά “ ς α έ ρ κ ο τ η σ ά β ε µ α τ ν ό ο ρ π ϊ ι α κ ς α έ ρ κ ό π ω Ν ” α ώ ζ α ν ε µ ό φ ε ρ τ κ Ε “ ς α ί β α λ σ ο κ γ υ ο ι Γ ς η τ α ί τ α ρ κ ο µ η ∆ ή κ α ι δ ν ο π σ ο µ Ο ή κ ι ρ φ Α ς ο ι τ ό Ν ς ή κ ι ρ ε µ Α ς η τ ς ε ί ε τ ι λ ο Π ς ε ν έ µ ω ν Η η ά υ ο γ υ ο ρ υ Ο α ί τ α ρ κ ο µ η ∆ ή κ ι κ α β ο λ Σ α ί ν α µ υ ο Ρ α ί σ ω Ρ η ρ ύ ο π α κ γ ι Σ α ί ν ε β ο λ Σ ρ ό δ α β λ α Σ λ Ε η δ ν ά λ ι ζ α υ ο Σ η δ ν ά λ ϊ α Τ α ί σ η ν υ Τ α ί κ ρ υ ο Τ α ί ν α ρ κ υ Ο O R U R G S I S K S V S Z S H T N T R T A U S U Y U U Y A Z ) α ν ο σ ί β υ ο τ ι α κ υ ο λ ά β υ ο β υ ο τ υ ο ν έ µ ο ν α β µ α λ ι ρ ε π µ υ σ ( ή δ ι ε ο ο β = B ε υ ο π µ ά π µ Ζ ι W Z ή λ π ο η λ ι ε χ ί δ ε µ α ώ ζ = ο / δ α τ α β ό ρ π ο γ ι α = Π Α / ή δ ι ε ο π π ι ι ο ρ ί ο χ = Χ = Ι ς ο φ α δ έ ή α ρ ώ Χ ς ό κ ι δ ω Κ O S I ς α ρ ώ Χ. ι α τ ν ο π έ ρ τ ι π ε ο ρ ε τ ό σ σ ι ρ ε π ή 3 o F ή µ ι τ ε σ η τ κ έ ι ρ ε π ο ν έ µ σ ι γ α ρ φ σ ά κ ι τ η µ ρ ε ε σ ί α σ α γ ρ ε ξ ε π ε ή κ ι µ ρ ε θ ί ε τ σ ο π υ ν υ ο χ έ υ ο π ς α έ ρ κ. ι α τ ν ο π έ ρ τ ι π ε C ° 0 8 ν ο τ σ ι χ ά λ υ ο τ ί α σ α ρ κ ο µ ρ ε θ ή κ ι ρ τ ν ε κ ε σ ί α σ α γ ρ ε ξ ε π ε ί ε τ σ ο π υ ν υ ο χ έ υ ο π ς α έ ρ κ ο τ ο τ η σ ά β η σ ά β ε µ ε µ α τ ν ό ο ρ π ϊ α τ ν ό ο ρ π ϊ α τ α τ , α κ α ν ί π ω ρ έ τ ω ν α υ ο τ ν ώ µ σ ι ρ ο ι ρ ε π ν ω τ η ξ α λ ύ φ ι π ε ν η τ ό π Υ , α κ α ν ί π ω ρ έ τ ω ν α υ ο τ ν ώ µ σ ι ρ ο ι ρ ε π ν ω τ η ξ α λ ύ φ ι π ε ν η τ ό π Υ. ς ε ι ε ρ έ φ ι ρ ε π ε σ ς η σ ε ρ ί α ι δ ς η τ η σ ι π σ έ θ η τ α ι γ ς ή π ο ρ τ ι π Ε ς η τ Κ Ο Ε / 0 6 1 / 2 9 η σ α φ ό π α ν η τ ε µ α ν ω φ µ ύ σ ο ν ό µ ή δ ι ε ο π π ι ν υ ο γ ά σ ι ε η λ έ µ η τ ά ρ κ α Τ. ς ο τ α έ ρ κ ϊ ν ω τ ν ό ο ρ π α ρ α π ν ω τ ι α κ — ά τ σ ο ε µ ς ο τ α έ ρ κ υ ο τ ς ό τ κ Ε. υ ο ρ ι ο χ ό ι ρ γ α υ ο τ ς ο τ α έ ρ κ υ ο τ ς ό τ κ Ε ) 1 ( ) 2 ( ) 3 ( ) 4 ( ) 5 ( η σ ω λ ά ν α τ α κ η ν ι π ώ ρ θ ν α α ι γ ς α έ ρ κ ο τ η σ ά β ε µ ν ω τ ν ό ο ρ π ϊ ι α κ ς ο τ α έ ρ κ ύ ο π ω ν ή γ ω γ α ξ ε α ι γ , 0 0 0 2 υ ο ί ρ α υ ο ρ β ε Φ 5 1 ς ι τ ό π α , ή λ ο τ σ α ν α α ν ε µ ό π ε ρ τ ι π ε η µ α ν ε µ ό π ε ρ τ ι π ε = x = o = s ς ι ε σ ή ρ η τ α ρ α π ς έ κ ι δ ι Ε 24. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 51/45. » η λ έ µ η τ ά ρ κ α τ ς ο ρ π ς ή π ο ρ τ ι π Ε ς η τ ς η σ ω ν ί ο κ α ν α ς ή κ ι δ ι ε ο ν ε µ ί ε κ ι τ ν α ν ύ ο λ ε τ ο π α ν ώ τ υ α ν ω ε σ ά τ σ α τ α κ γ ε α τ α µ ό ν ο α Τ. ή π ο ρ τ ι π Ε ν η τ ό π α ν ω ν έ µ ι ρ κ ε κ γ ε ν ω ε σ ύ ε λ λ α τ ε µ κ ε ς ή γ α φ σ α ώ ζ ό π α ς ο τ α έ ρ κ ύ ο π ω ν ς ι ε σ ά τ σ α τ α κ γ ε ε σ ε κ η θ χ ά ρ α π ί ο ο π ο ο τ —. η σ ν υ χ ά π α ι γ ι α τ ν ο ζ ί ρ ο ο ρ π υ ο π ν ω δ ά µ ο δ β ε ο ύ δ ν ω τ ω τ ά κ ς α ί κ ι λ η ς υ ο χ σ ό µ ε σ ι α κ ς ώ θ α κ , ή γ ω γ α ρ α π α ν α α ι γ ι α τ ν ο ζ ί ρ ο ο ρ π υ ο π α ώ ζ ε σ ι α τ ν ο ζ ί ρ ο ι ρ ε π ν ώ δ ι ε ο ο β ν ω τ ν ώ ζ ς έ γ ω γ α σ ι ε ς α τ η τ ό ν ι ο Κ ς ή κ ϊ α π ω ρ υ Ε ς η τ ι α κ ς ή κ ι ρ ε µ Α ς η τ ν ώ ι ε τ ι λ ο Π ν ω ν έ µ ω ν Η ν ω τ ύ ξ α τ ε µ ν α κ η θ ή ν ω φ µ υ σ υ ο π ς υ ο ρ ό ς υ ο τ ί ο ρ η λ π υ ο π — : ε σ ι α τ ε ζ ί ρ ο ι ρ ε π η σ ω λ ά ν α τ α κ η ν ι π ώ ρ θ ν α α ι γ ι α τ ε ζ ί ρ ο ο ρ π υ ο π ς ο τ α έ ρ κ υ ο ι σ ί ρ α χ σ ο µ ι α κ υ ο ί ε ο β ς έ γ ω γ α σ ι ε ή , ή γ ω γ α ρ α π ο τ κ α λ α γ α ι γ ά κ ι τ σ ι ε λ κ ο π α ι ν α κ η θ ή ο π ο µ ι σ η ρ χ υ ο π ν ω δ ά λ ε γ α ς α έ ρ κ : ς α έ ρ κ ι α κ ι Ο ι Ο ) i ) i i ) α ( ) β ( ς ι ε σ ώ ι ε µ η σ ς ε τ ε θ σ ό ρ Π


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0450/00 från Francesco Musotto (PPE-DE) till kommissionen. Regionalpolitik och strukturfonder: Regionen Siciliens verksamhetsplan.

eurovoc_concepts:
Italy
Sicily
eligibility criteria
operational programme

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/77 Kommissionen har st(cid:246)tt denna best(cid:228)mmelse. Denna best(cid:228)mmelsen inneb(cid:228)r en mycket allvarlig avvikelse fr(cid:229)n den grundl(cid:228)ggande principen om j(cid:228)m- st(cid:228)lldhet mellan de elva officiella spr(cid:229)ken inom unionen och utg(cid:246)r ett fall av uppenbarlig diskriminering mot de (cid:246)vriga spr(cid:229)ken och de EU-medborgare som talar dem. Dessa personer ber(cid:246)vas allts(cid:229) r(cid:228)tten att kommunicera, motta och vidarebefordra information samt att h(cid:228)vda sina r(cid:228)ttigheter p(cid:229) sitt eget spr(cid:229)k i fr(cid:229)gor som faller inom Alicante-byr(cid:229)ns ansvarsomr(cid:229)de. Ett exempel r(cid:228)cker: Byr(cid:229)ns officiella tidning publiceras endast p(cid:229) de fem ovann(cid:228)mnda spr(cid:229)ken. Mot bakgrund av att EU har elva officiella spr(cid:229)k och att kommissionen (cid:228)r den som skall (cid:246)vervaka att f(cid:246)rdragen f(cid:246)ljs och har ett (cid:229)tagande att respektera alla de elva spr(cid:229)ken och att bedriva sin verksamhet p(cid:229) dessa spr(cid:229)k, vill jag fr(cid:229)ga: 1. Hur kommer det sig att kommissionen har beslutat att ingripa i ett f(cid:246)rfarande, d(cid:228)r f(cid:246)r (cid:246)vrigt (cid:228)ven r(cid:229)det har ingripit till f(cid:246)rdel f(cid:246)r de omtvistade best(cid:228)mmelserna? 2. Hur kan detta ingripande vara f(cid:246)renligt med kommissionens (cid:229)tagande att respektera f(cid:246)rdragen och d(cid:228)rigenom gemenskapens elva officiella spr(cid:229)k, s(cid:228)rskilt eftersom kommissionen inte i sitt f(cid:246)rslag i detta (cid:228)rende har tagit med denna best(cid:228)mmelse eller n(cid:229)gra liknande best(cid:228)mmelser som begr(cid:228)nsar arbets- spr(cid:229)ken inom harmoniseringsbyr(cid:229)n till de fem ovann(cid:228)mnda spr(cid:229)ken? 3. Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att anv(cid:228)nda samma spr(cid:229)kordning inom sin egen verksamhet, eller planerar den att f(cid:246)resl(cid:229) r(cid:229)det att de officiella spr(cid:229)ken inom gemenskapen skall begr(cid:228)nsas till de ovann(cid:228)mnda fem spr(cid:229)ken? (1) EGT L 11, 14. 1. 1994, s. 1. Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 april 2000) Parlamentsledamoten st(cid:228)ller fr(cid:229)gor om ett (cid:228)rende som h(cid:229)ller p(cid:229) att handl(cid:228)ggas i f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten. Kommissionen kommenterar d(cid:228)rf(cid:246)r bara fr(cid:229)gorna kortfattat, utan att g(cid:229) in p(cid:229) detaljer som kommer att tas upp inf(cid:246)r domstolen. Den ger d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)ljande svar p(cid:229) fr(cid:229)gorna: 1. Kommissionens beslut om att ingripa till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r slutsatserna fr(cid:229)n r(cid:229)det och byr(cid:229)n f(cid:246)r harmoniser- ing inom den inre marknaden grundades p(cid:229) (cid:229)sikten att fr(cid:229)gornas institutionella betydelse i detta (cid:228)rende kr(cid:228)vde att den tog st(cid:228)llning. 2. Det (cid:228)r riktigt att den begr(cid:228)nsning av arbetsspr(cid:229)ken som enligt r(cid:229)dets beslut gjorts i byr(cid:229)n inte fanns med i kommissionens ursprungliga f(cid:246)rslag till f(cid:246)rordning om att inr(cid:228)tta byr(cid:229)n. Kommissionen anser emellertid att den spr(cid:229)kordning som slutligen antogs (cid:228)r laglig, mot bakgrund av behovet att finna en balans dels mellan principen om lika behandling och dels effektiviteten vad g(cid:228)ller gemenskapens varum(cid:228)rkessystem. 3. Kommissionen har inga planer p(cid:229) att till(cid:228)mpa byr(cid:229)ns spr(cid:229)kordning till sin egen verksamhet eller att reducera antalet officiella spr(cid:229)k inom gemenskapen. (2000/C 374 E/090) SKRIFTLIG FR¯GA P-0450/00 fr(cid:229)n Francesco Musotto (PPE-DE) till kommissionen (14 februari 2000) ˜mne: Regionalpolitik och strukturfonder: Regionen Siciliens verksamhetsplan Den regionala verksamhetsplan som regionen Sicilien har lagt fram f(cid:246)refaller, som kommissionen har p(cid:229)pekat, inte (cid:246)verensst(cid:228)mma med riktlinjerna f(cid:246)r de nya strukturfonderna. N(cid:228)rmare best(cid:228)mt kan erinras om det alltf(cid:246)r stora antalet f(cid:246)reskrivna interventions(cid:229)tg(cid:228)rder och v(cid:228)sentliga brister i fr(cid:229)ga om de genom- f(cid:246)randeplaner som har lagts fram till st(cid:246)d f(cid:246)r ans(cid:246)kningarna om finansiering. Med andra ord f(cid:246)refaller den framlagda planen vara alltf(cid:246)r allm(cid:228)nt h(cid:229)llen och osammanh(cid:228)ngande. Detta f(cid:246)ranleder i flera avseenden oro avseende merv(cid:228)rdet av de m(cid:229)nga mikroprojekt som utarbetats och risken f(cid:246)r att Sicilien kan komma att g(cid:229) miste om gemenskapens samfinansiering om inneh(cid:229)llet och metoden f(cid:246)r att utarbeta planen inte (cid:228)ndras i samr(cid:229)d med kommissionen. C 374 E/78 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Kan kommissionen mot bakgrund av det ovanst(cid:229)ende ange 1. om denna oro (cid:228)r motiverad, 2. 3. vilka skyldigheter regionen Sicilien eventuellt har (cid:229)sidosatt, vilka (cid:228)ndringar som b(cid:246)r g(cid:246)ras av ovann(cid:228)mnda plan, 4. om det faktiskt f(cid:246)religger samr(cid:229)d mellan Palermo och Bryssel i fr(cid:229)ga om planens inneh(cid:229)ll, 5. om det f(cid:246)religger en verklig risk f(cid:246)r att regionen Sicilien kan komma att f(cid:246)rlora samfinansieringen om planen inte uppfyller de villkor som fastsl(cid:229)s av strukturfonderna? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 mars 2000) Inom ramen f(cid:246)r planeringen av tidsperioden 2000(cid:141)2006 har de italienska myndigheterna tillsammans med utvecklingsplanen f(cid:246)r Mezzogiorno (cid:246)verl(cid:228)mnat en rad f(cid:246)rslag till verksamhetsprogram, d(cid:228)ribland ett f(cid:246)r Sicilien. Handlingarna granskas f(cid:246)r n(cid:228)rvarande vid kommissionen. N(cid:228)r det g(cid:228)ller det regionala verksamhetsprogrammet f(cid:246)r Sicilien, som har godk(cid:228)nts, har kommissionen gjort vissa iakttagelser inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rhandlingarna med de italienska myndigheterna. Dessa fr(cid:229)gor granskas f(cid:246)r n(cid:228)rvarande n(cid:228)rmare av de italienska myndigheterna, som arbetar med den slutliga versionen av det dokument som kommer att ligga till grund f(cid:246)r kommissionens beslut. Det b(cid:246)r framh(cid:229)llas att (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r tidsperioden 2000(cid:141)2006 f(cid:246)rbereds helt och h(cid:229)llet i partnerskap med nationella myndigheter, b(cid:229)de centrala och regionala. P(cid:229) det h(cid:228)r inledande planeringsstadiet (cid:228)r det f(cid:246)r tidigt att anta att fonderna kommer att underutnyttjas. (2000/C 374 E/091) SKRIFTLIG FR¯GA P-0451/00 fr(cid:229)n Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till r(cid:229)det (14 februari 2000) ˜mne: Skattebest(cid:228)mmelser som snedvrider konkurrensen inom EU Kan r(cid:229)det bekr(cid:228)fta att en arbetsgrupp av r(cid:229)dstj(cid:228)nstem(cid:228)n i ett antal medlemsstater p(cid:229)tr(cid:228)ffat 60 skatte- best(cid:228)mmelser som kan betraktas som att de snedvrider konkurrensen? St(cid:228)mmer det att det i rapporten anges att Nederl(cid:228)nderna med nio kritiserade best(cid:228)mmelser p(cid:229) detta omr(cid:229)de intar en t(cid:228)tposition n(cid:228)r det g(cid:228)ller skattebest(cid:228)mmelser som snedvrider konkurrensen? Vilka nio best(cid:228)mmelser handlar det om? St(cid:228)mmer det att man i Tyskland, Frankrike, Italien och F(cid:246)renade kungariket (allts(cid:229) de st(cid:246)rre medlems- staterna) inte p(cid:229)tr(cid:228)ffat n(cid:229)gon enda skattebest(cid:228)mmelse som snedvrider konkurrensen? Vad anser r(cid:229)det om denna tj(cid:228)nstemannarapport, och n(cid:228)r kommer r(cid:229)det att g(cid:246)ra en egen politisk bed(cid:246)mning? Svar (16/17 maj 2000) 1. Rapporten fr(cid:229)n uppf(cid:246)randekodgruppen (f(cid:246)retagsbeskattning) som den (cid:228)rade parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till och som (cid:246)verl(cid:228)mnades till r(cid:229)det (Ekofin) den 29 november 1999, (cid:228)r tillg(cid:228)nglig p(cid:229) r(cid:229)dets internetsida (ue. eu. int/newsroom, under (cid:148)miscellaneous(cid:148), dokument nr 4901/99)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0338/00 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione. Percentuale di disoccupazione in Grecia.

eurovoc_concepts:
EU statistics
Greece
employment statistics
statistical method
unemployment

text: 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/131 La Commissione non Ł finora a conoscenza dell(cid:146)esistenza sul mercato di assicurazioni private che coprano, a profitto degli allevatori, i rischi derivanti dalle epizoozie. Per contro, come Ł stato gi(cid:224) ad esempio indicato nella «Relazione sulla situazione del settore della carne suina dell(cid:146)Unione europea in vista di un(cid:146)eventuale modifica delle misure di sostegno strutturali in questo settore» (1) la Commissione Ł favorevole all(cid:146)istituzione di un regime di assicurazione delle situazioni d(cid:146)urgenza al quale verrebbero chiamati a contribuire i produttori. Peraltro, l(cid:146)aiuto finanziario delle pubbliche amministrazioni dovrebbe essere condizionato alla pronta notifica della malattia ed all(cid:146)applicazione efficace delle disposizioni della normativa comunitaria riguardante lo sradicamento delle malattie, comprese le disposizioni del Consiglio 90/424/CEE del 26 giugno 1990, relative alle spese sostenute nel settore veterinario (2). (1) COM(98) 434 def. (2) GU L 224 del 18. 8. 1990. (2000/C 330 E/145) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0334/00 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) al Consiglio (14 febbraio 2000) Oggetto: Trattamento speciale per un detenuto curdo nelle carceri di Amburgo Nelle carceri di Amburgo il detenuto curdo IlhÆn GhelkuvÆn ha dato inizio, gi(cid:224) parecchi giorni fa, ad uno sciopero della fame sino alle estreme conseguenze. Egli sostiene di essere escluso dal programma previsto per gli altri detenuti, di subire un trattamento diverso e di essere tenuto in isolamento, e ci(cid:242) sebbene il suo caso sia stato giudicato e la sentenza sia definitiva. A quanto risulta, anche altri detenuti avrebbero intrapreso, sia in paesi dell(cid:146)UE che in paesi terzi, scioperi della fame analoghi in segno di solidariet(cid:224). E(cid:146) il Consiglio al corrente del trattamento speciale che viene imposto al sig. IlhÆn GhelkuvÆn nelle 1. carceri di Amburgo? 2. Quali misure intende prendere perchØ tale trattamento sia sospeso e per far s(cid:236) che al detenuto in questione siano applicati gli stessi criteri che sono validi per gli altri detenuti, dal momento che non si tratta solo di una sua richiesta, ma di un suo diritto? Risposta (2 maggio 2000) Il Consiglio non dispone di informazioni sul trattamento menzionato e non rientra nelle sue competenze occuparsi delle questioni sollevate dall(cid:146)onorevole parlamentare. (2000/C 330 E/146) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0338/00 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Percentuale di disoccupazione in Grecia (14 febbraio 2000) Il 20 dicembre 1999, con il titolo «Europe Weekley Selected Statistics n. 1128», Europe ha ristampato dati ripresi dal bollettino di Eurostat «News Release n. 120/99» sulla disoccupazione nei paesi dell(cid:146)Unione europea, in Giappone e negli USA. Come Ł stato piø volte riferito, in queste statistiche non compaiono dati sulla disoccupazione in Grecia. PoichØ nella sua risposta all(cid:146)interrogazione E-1448/97 (1) la Commis- sione aveva precisato che «l(cid:146)Istituto nazionale di statistica greca intende condurre a partire dal 1998 un(cid:146)indagine continuativa sulle forze di lavoro onde ottenere tassi di disoccupazione trimestrali», C 330 E/132 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 pu(cid:242) la Commissione far sapere: 1. da che cosa dipende la mancata presentazione di dati sulla disoccupazione in Grecia, 2. 3. 4. se la Grecia si Ł impegnata a fornire dati esatti e attendibili sulla disoccupazione che dovranno servire per le diverse pubblicazioni e servizi dell(cid:146)Unione europea, quali misure prende per garantire la tempestivit(cid:224) e l(cid:146)attendibilit(cid:224) dei dati greci sulla disoccupazione nelle diverse pubblicazioni, e se l(cid:146)Amministrazione greca ha ottenuto finanziamenti, e attraverso quali programmi, per registrare e presentare dati sulla disoccupazione? (1) GU C 373 del 9. 12. 1997, pag. 133. Risposta del sig. Solbes Mira a nome della Commissione (29 marzo 2000) In applicazione del regolamento del Consiglio (CE) n. 577/98 del 9 marzo 1998 relativo all(cid:146)organizzazione di un(cid:146)indagine campione sulla forza lavoro nella Comunit(cid:224) (1), il servizio nazionale statistico di Grecia ha portato a termine l(cid:146)indagine continua sulla forza lavoro (IFL) fornendo risultati trimestrali. Il sostegno finanziario comunitario per il passaggio all(cid:146)indagine continua sulla forza lavoro Ł stato erogato nel 1997, 1998 e 1999 al servizio nazionale statistico Grecia nell(cid:146)ambito del piano d(cid:146)azione greco per la statistica. Dati trimestrali relativi ai tassi di disoccupazione della Grecia sono ora disponibili per tutti e quattro i trimestri del 1998. Per ottenere tassi di disoccupazione destagionalizzati, comunque, Ł necessario aver raccolto dati trimestrali per un periodo di almeno tre anni prima che le serie destagionalizzate possano essere pubblicate. Nel frattempo dati annuali sui tassi di disoccupazione disponibili fino al 1998 in esito all(cid:146)indagine sulla forza lavoro sono pubblicati nella relazione congiunta sull(cid:146)occupazione del 1999 adottata dal Consiglio il 29 novembre 1999 (2). (1) GU L 77 del 14. 3. 1998. (2) http://ue. eu. int/newsroom/main. cfm?LANG=1. (2000/C 330 E/147) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0340/00 di Bill Miller (PSE) alla Commissione (14 febbraio 2000) Oggetto: Trasporto di animali vivi Secondo quanto reso noto dalla Commissione, le autorit(cid:224) tedesche, olandesi, spagnole, belghe, francesi e irlandesi avrebbero autorizzato o starebbero per autorizzare ruolini di marcia per il trasporto di animali verso altri Stati membri che, analizzati attentamente, inducono a ritenere che durante il trasporto verranno certamente o presumibilmente violati i requisiti fissati dalla direttiva del Consiglio 91/628/CEE (1) quanto allo scarico degli animali vivi e alle soste per il loro riposo. Quali provvedimenti intende adottare la Commissione per ovviare a queste possibili violazioni? (1) GU L 340 dell(cid:146)11. 12. 1991, pag. 17


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 334/2000 af 14. februar 2000 om ændring af forordning (EF) nr. 1547/1999 for så vidt angår overførsel af visse typer affald til Malaysia (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Malaysia
export monitoring
export of waste

text: L 41/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 2. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 334/2000 af 14. februar 2000 om ændring af forordning (EF) nr. 1547/1999 for så vidt angår overførsel af visse typer affald til Malaysia (EØS-relevant tekst) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 259/93 af 1. februar 1993 om overvågning af og kontrol med overførsel af affald inden for, til og fra Det Europæiske Fællesskab (1), senest ændret ved Kommissio- nens beslutning nr. 1999/816/EF (2), særlig artikel 17, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Malaysia anmodede den 12. november 1999 officielt om tilladelse til at indføre alle de typer affald, der er anført i bilag II til forordning (EØF) nr. 259/93, enten uden nogen kontrolprocedure eller efter proceduren for kontrol med affald opført i bilag III til forordning (EØF) nr. 259/93. I henhold til artikel 17, stk. 3, blev medlemsstaterne underrettet om denne officielle anmodning den 17. november 1999 i henhold til artikel 18 i Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald (3), senest ændret ved Kommissionens beslutning nr. 96/350/EF (4). For at tage hensyn til den aktuelle situation vedrørende Malaysia bør Kommissionens forordning (EF) nr. 1547/1999 af 12. juli 1999 om fastlæggelse af de i Rådets forordning (EØF) nr. 259/93 omhandlede kontrolprocedurer for så vidt angår overførsel af visse typer affald til visse lande, for hvilke OECD-Rådets beslutning K(92) 39 endelig udg. ikke finder anvendelse (5), ændres — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: I forordning (EF) nr. 1547/1999 foretages følgende ændringer: Artikel 1 1) I bilag A indføres Malaysia mellem Macao og Polen: »MALAYSIA 1. I afsnit GA (»Affald af metal og metallegeringer i metalform i ikke-spredbar form«): GA 150 GA 240 7802 00 Affald og skrot af bly ex 8107 10 Affald og skrot af cadmium 2. I afsnit GG (»Andet affald indeholdende hovedsageligt uorganiske bestanddele, men som også kan indeholde metaller og organiske materialer«): GG 010 GG 020 Delvis raffineret calciumsulfat røggas (FGD) fremstillet ved afsvovling af Affald af gipsplader, som stammer fra nedrivning af bygninger (1) EFT L 30 af 6. 2. 1993, s. 1. (2) EFT L 316 af 10. 12. 1999, s. 45. (3) EFT L 194 af 25. 7. 1975, s. 39. (4) EFT L 135 af 6. 6. 1996, s. 32. (5) EFT L 185 af 17. 7. 1999, s. 1. 15. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 41/9 GG 030 GG 040 GG 100 GG 110 GG 140 ex 2621 ex 2621 Bundaske og slaggeaftapning fra kulfyrede kraftværker Flyveaske fra kulfyrede kraftværker Kalksten fra fremstillingen af calciumcyanamid (med pH under 9) ex 2621 00 Neutraliseret rødt slam fra fremstillingen af alumina Nedbrudt beton 3. Alle typer i afsnit GH (»Affald af hård plast«) 4. Alle typer i afsnit GJ (»Tekstilaffald«) 5. Alle typer i afsnit GK (»Gummiaffald«) 6. Alle typer i afsnit GM (»Affald fra agrofødevareindustrien«) 7. Alle typer i afsnit GN (»Affald fra garvning og felbehandling, samt anvendelse af læder«) 8. I afsnit GO (»Andet affald indeholdende hovedsageligt organiske bestanddele, men som også kan indeholde metaller og uorganiske materialer«): GO 010 GO 020 GO 030 GO 050 ex 0501 00 Affald af menneskehår Halmaffald Deaktiveret svampemycelium fra fremstilling af penicillin til brug i foder Engangskameraer, uden batteri. « 2) I bilag B udgår henvisningen til Malaysia. 3) I bilag D affattes henvisningen til Malaysia således: »MALAYSIA Alle typer i bilag II, der ikke er opført i bilag A. « Artikel 2 Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 14. februar 2000. På Kommissionens vegne Pascal LAMY Medlem af Kommissionen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0351/00 von Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) und Luis Berenguer Fuster (PSE) an die Kommission. Interessen der Verbraucher im Zusammenhang mit dem spanischen Elektrizitätsmarkt ‐ Prüfung der von der Regierung gewährten staatlichen Beihilfen.

eurovoc_concepts:
Spain
common commercial policy
control of State aid
electrical industry
privatisation

text: C 303 E/180 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/203) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0349/00 von Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) und Luis Berenguer Fuster (PSE) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: (cid:214)ffentliche Zusch(cid:252)sse und Verst(cid:228)rkung der marktbeherrschenden Position im spanischen Elektrizi- t(cid:228)tsmarkt Wird die Kommission angesichts der duopolistischen Struktur des spanischen Elektrizit(cid:228)tsmarkts bei den staatlichen Beihilfen f(cid:252)r die (cid:132)CTC(cid:147) an ihrer wiederholt bekr(cid:228)ftigten Strategie festhalten, nach der eine marktbeherrschende Position auf gar keinen Fall von staatlichen Beihilfen noch gefestigt werden darf? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (22. M(cid:228)rz 2000) Die von der Kommission bei den staatlichen Beihilfen ausge(cid:252)bte Kontrolle besteht darin nachzupr(cid:252)fen, inwieweit die zwangsl(cid:228)ufig durch die Beihilfe entstandene Wettbewerbsverzerrung vor dem gemeinschaft- lichen Hintergrund durch einen Beitrag der Beihilfe zum Allgemeininteresse ausgeglichen wird. In diesem Zusammenhang wird die Kommission zur Pr(cid:252)fung der mit (cid:132)stranded costs(cid:147) im Zusammenhang stehenden staatlichen Beihilfen eine Methode anwenden, deren Entwurf im Juni 1999 mit den Mitgliedsstaaten er(cid:246)rtert wurde. Bei dieser Methode wird insbesondere das Wettbewerbsniveau des betreffenden Marktes ber(cid:252)cksichtigt. Die Beihilfe soll somit dazu dienen, in Frage kommende eindeutig bestimmte und einzeln aufgeschl(cid:252)sselte (cid:132)stranded costs(cid:147) auszugleichen, und mit dem Auszahlungssystem der Beihilfe soll die Ber(cid:252)cksichtigung der k(cid:252)nftigen tats(cid:228)chlichen Entwicklung des Wettbewerbs, die anhand quantifizierbarer Faktoren gemessen wird, erm(cid:246)glicht werden. (2000/C 303 E/204) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0351/00 von Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) und Luis Berenguer Fuster (PSE) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: Interessen der Verbraucher im Zusammenhang mit dem spanischen Elektrizit(cid:228)tsmarkt (cid:129) Pr(cid:252)fung der von der Regierung gew(cid:228)hrten staatlichen Beihilfen Wie in den spanischen Medien verlautete, beabsichtigt die Kommission der spanischen Regierung im Zusammenhang mit den CTC (Kosten bzw. Ausgleichszahlungen im Zusammenhang mit dem (cid:220)bergang zu freiem Wettbewerb auf dem Elektrizit(cid:228)tsmarkt) den Bericht unabh(cid:228)ngiger Sachverst(cid:228)ndiger zur Stellung- nahme zu (cid:252)bermitteln. Wird die Kommission eingedenk der Tatsache, da(cid:223) die spanische Regierung in dieser Angelegenheit nicht das allgemeine (cid:246)ffentliche Interesse, sondern die Interessen der Elektrizit(cid:228)tsunternehmen vertritt, diesen Bericht auch den Interessensvertretungen der spanischen Verbraucher (cid:252)bermitteln? Ist der Kommission bewu(cid:223)t, da(cid:223) sie anderenfalls gegen den Grundsatz der gleichen Ausgangsbedingungen f(cid:252)r alle Beteiligten versto(cid:223)en w(cid:252)rde? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (24. M(cid:228)rz 2000) Gem(cid:228)(cid:223) dem Beschlu(cid:223) 94/90/EGKS/EG/Euratom der Kommission vom 8. Februar 1994 (cid:252)ber den Zugang der (cid:214)ffentlichkeit zu den der Kommission vorliegenden Dokumenten (1) kann der fragliche Bericht nicht weitergeleitet werden, da damit gegen den Schutz des Gesch(cid:228)fts- und Industriegeheimnisses versto(cid:223)en w(cid:252)rde. Zudem st(cid:252)tzt er sich weitgehend auf Angaben der spanischen Regierung, die diese vertraulich behandelt wissen will. Aus diesem Grund wird die Kommission den Bericht des Beratungsunternehmens den Interessenvertretungen der spanischen Verbraucher nicht zug(cid:228)nglich machen. Au(cid:223)erdem wird nach Auffassung der Kommission insofern nicht gegen den Grundsatz der gleichen Ausgangsbedingungen f(cid:252)r alle Beteiligten versto(cid:223)en, als lediglich die spanische Regierung Adressat der diesbez(cid:252)glichen Entscheidung sein wird. Dies ist auch der Grund, warum bei staatlichen Beihilfen lediglich der betroffene Mitgliedstaat Akteneinsicht erhalten kann. (1) ABl. L 46 vom 18. 2. 1994


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 508/2000/EY, tehty 14 päivänä helmikuuta 2000, Kulttuuri 2000 -ohjelman perustamisesta

eurovoc_concepts:
EU programme
European integration
cultural cooperation
cultural policy
report

text: 10. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 63/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 508/2000/EY, tehty 14 päivänä helmikuuta 2000, Kulttuuri 2000 -ohjelman perustamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 151 artiklan 5 kohdan ensimmäisen luetelma- kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen (1), ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2), noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3) ja ottavat huomioon sovittelukomitean 9 päivänä joulukuuta 1999 hyväksymän yhteisen tekstin, sekä katsovat seuraavaa: (1) (2) (3) Kulttuurilla on suuri itseisarvo kaikille Euroopan kansoille, se on olennainen osa Euroopan yhdentymistä, ja se vahvistaa osaltaan eurooppalaisen yhteiskunta- mallin vakiintumista ja elinvoimaa sekä yhteisön vaiku- tusta kansainvälisesti. Kulttuuri on sekä taloudellinen että sosiaaliseen integroi- tumiseen ja kansalaisuuteen vaikuttava tekijä. Sillä on siten merkittävä tehtävä siinä, miten suhtaudutaan yhteisön kohtaamiin uusiin haasteisiin, kuten globali- saatio, tietoyhteiskunta, sosiaalinen yhteenkuuluvuus tai työpaikkojen luominen. kulttuurisen ulottuvuuden tarpeeseen Vastatakseen Euroopan unionissa yhteisön on otettava kulttuuriin liit- tyvät näkökohdat huomioon perustamissopimuksen muiden määräysten kuin sen 151 artiklan mukaisessa toiminnassaan, erityisesti kulttuuriensa monimuotoi- ja edistämiseksi. Tältä osin suuden kunnioittamiseksi komission olisi rohkaistava tietojen levittämistä mahdol- lisuuksista, joita rakennerahastot tarjoavat kulttuuriteolli- suudelle rakennerahastoja koskevista yleisistä säännök- sistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (4) mukaisesti, tehtävä tätä tarkoittavia selvityksiä. (4) (5) (6) (7) (1) EYVL C 211, 7. 7. 1998, s. 18. (2) EYVL C 51, 22. 2. 1999, s. 68. (3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 5. marraskuuta 1998 (EYVL C 359, 23. 11. 1998, s. 28), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 28. kesäkuuta 1999 (EYVL C 232, 13. 8. 1999, s. 25), ja Euroopan parlamentin päätös, lokakuuta 1999 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Neuvoston päätös, tehty 24. tammikuuta 2000 ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 3. helmikuuta 2000. tehty 28. (4) EYVL L 161, 26. 6. 1999, s. 1. Sen seurauksena, että kulttuurin merkitys eurooppalai- selle yhteiskunnalle kasvaa ja yhteisö kohtaa uusia haas- teita 2000-luvun kynnyksellä, on tärkeätä lisätä yhteisön toiminnan tehokkuutta ja yhtenäisyyttä kulttuurin alalla aikaansaamalla sille yhtenäiset ohjelmointi- ja rahoitus- puitteet vuosiksi 2000—2004 muistuttaen samalla sen tarpeellisuudesta, että kulttuuri otetaan yhä laajemmin huomioon yhteisön muissa politiikoissa. Neuvoston 22 päivänä päätöksessä Euroopan kulttuuritoiminnan tulevaisuudesta (5) kehote- taan komissiota tekemään ehdotuksia perustamissopi- muksen 151 artiklan täytäntöönpanemiseen tähtäävän yhtenäisen rahoitus- ja ohjelmointivälineen perustami- sesta. tekemässä syyskuuta 1997 Jos kansalaisten toivotaan tukevan yhteisen Euroopan rakentamista ja osallistuvan täysimääräisesti siihen, on tarpeen enemmän korostaa heidän yhteisiä kulttuuriar- vojaan ja juuriaan keskeisenä tekijänä heidän identiteet- tiään ja kuulumistaan vapauteen, demokratiaan, suvaitse- vaisuuteen ja solidaarisuuteen perustuvaan yhteiskun- taan. Yhteisössä on tarpeen saavuttaa parempi tasapaino talouden ja kulttuurin välillä siten, että kyseiset osa- alueet voivat täydentää ja tukea toisiaan. Perussopimuksella Euroopan unionin tehtäväksi asete- taan yhä tiiviimmän Euroopan kansojen välisen liiton luominen sekä myötävaikuttaminen siihen, että jäsenval- tioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Euroopan pienten kulttuurien ja vähemmän puhuttujen kielten aseman turvaamiseen. yhteisö on sitoutunut Tämän vuoksi toimimaan Euroopan kansojen yhteisen kulttuurialueen kehittämi- seksi, joka olisi avoin ja monimuotoinen ja perustuisi toissijaisuusperiaatteen noudattamiseen, kaikkien kult- tuurialalla toimivien väliseen yhteistyöhön, ja kulttuuri- toimintoja suosiviin lainsäädäntöpuitteisiin, ja jossa kunnioitetaan kulttuurista monimuotoisuutta ja otetaan kulttuurinen ulottuvuus osaksi muita yhteisön politiik- koja perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohdan mukaisesti. (5) EYVL C 305, 7. 10. 1997, s. 1. L 63/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 3. 2000 (8) (9) (10) Euroopan kansojen yhteisen kulttuurialueen tekemiseksi eläväksi todellisuudeksi olisi tuettava luovaa toimintaa, edistettävä eurooppalaisen ulottuvuuden omaavan kult- tuuriperinnön arvostusta ja Euroopan kansojen keski- näistä kulttuurin ja historian tuntemusta sekä suosittava ja levittämiseksi kulttuuritietouden kulttuurivaihtoa yhteistyön ja luovan toiminnan aikaansaamiseksi. Tässä yhteydessä olisi edistettävä laajempaa yhteistyötä kulttuurialan toimijoiden kanssa kannustamalla näitä tekemään yhteistyösopimuksia yhteisten toimien toteut- tamiseksi, tukemalla tarkemmin kohdennettuja, leimalli- sesti eurooppalaisia toimia, tukemalla erityisiä ja innova- tiivisia toimia ja edistämällä euroopanlaajuisesti kiinnos- tavia aiheita koskevien tietojen vaihtoa ja keskustelua. Päätöksellä N:o 719/96/EY (1), päätöksellä N:o 2085/ 97/EY (2) ja päätöksellä N:o 2228/97/EY (3) perustetuilla Kaleidoskooppi-, Ariane- ja Rafael-kulttuuriohjelmilla on saavutettu ensimmäinen myönteinen vaihe yhteisön kulttuuria tukevien toimien täytäntöönpanossa, mutta yhteisön kulttuuripanosta on selkiinnytettävä ja vahvis- tettava näiden ohjelmien arvioinnin ja tulosten perus- teella. (11) Komission tiedonannon ”Agenda 2000” mukaisesti yhteisön tasolla toteutettavien toimien tehokkuutta olisi lisättävä, erityisesti siten, että keskitetään sisäisiin poli- tiikkoihin, mukaan lukien kulttuuritoiminta, käytettä- vissä olevia varoja. (12) On saatu runsaasti kokemuksia, erityisesti ensimmäisten kulttuuriohjelmien arvioinnista, kaikkien asianosaisten laajasta kuulemisesta sekä 29 ja 30 päivänä tammikuuta 1998 järjestetyn Euroopan unionin kulttuurifoorumin tuloksista. (17) (18) kuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission toimielinten välisen sopimuksen (4) 33 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeena vuosittai- sessa talousarviomenettelyssä. Tämän säädöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/ EY (5) mukaisesti. Perustamissopimuksen 5 artiklassa määrättyjen toissijai- suusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti, koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tässä päätöksessä ehdotetun toiminnan tavoitteita, ne voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla toimien laajuuden ja vaikutusten vuoksi. Tässä päätöksessä rajoi- tutaan vain siihen, mikä on vähimmäisedellytyksenä kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi, eikä ylitetä sitä, mikä on tätä varten tarpeen. (19) Kulttuuri 2000 -ohjelman tulee olla kulttuurin alalla vuodesta 2000 ainoa yhteisön toimenpideohjelma ja sen vuoksi päätös N:o 2228/97/EY olisi kumottava, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Kesto ja tavoitteet (13) (14) (15) (16) Yhteisön kulttuuritoiminnassa olisi otettava huomioon kunkin kulttuurin alan erityisluonne ja siitä johtuvat erityistarpeet. Perustetaan yhteisön kulttuuritoimien yhtenäinen rahoitus- ja ohjelmointiväline, jäljempänä ’Kulttuuri 2000 -ohjelma’, 1 päivästä tammikuuta 2000 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2004 päättyväksi ajaksi. Kööpenhaminassa 21 ja 23 päivänä kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä kehote- taan avaamaan yhteisön ohjelmat niille Keski- ja Itä- tehneet assosiaatiosopi- Euroopan maille, mukset. Yhteisö on tehnyt tiettyjen kolmansien maiden kanssa kulttuuria koskevia määräyksiä. yhteistyösopimuksia, jotka ovat joissa on Tämän vuoksi tällä päätöksellä perustetaan kulttuuriyh- teistyötä varten yhtenäinen rahoitus- ja ohjelmointivä- line, nimeltään Kulttuuri 2000 -ohjelma 1 päivän tammikuuta 2000 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väli- seksi ajaksi. Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjän olisi ja pidettävä budjettia koskevasta kurinalaisuudesta talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä touko- Kulttuuri 2000 -ohjelmalla pyritään edistämään Euroopan kansojen yhteistä kulttuurialuetta. Tässä yhteydessä ohjelmalla tuetaan luovien taiteilijoiden, kulttuurialan toimijoiden, yksi- julkisten rahoittajien, kulttuurialan verkostojen tyisten ja toiminnan ja muiden osapuolten sekä jäsenvaltioiden ja muiden ohjelmaan osallistuvien valtioiden kulttuurilaitosten välistä yhteistyötä seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi: a) kulttuurivuoropuhelun ja Euroopan kansojen kulttuurin ja historian keskinäisen tuntemuksen edistäminen; b) luovuuden ja valtioiden rajojen yli tapahtuvan kulttuurin levittämisen edistäminen sekä taiteilijoiden, muiden luovan työn tekijöiden ja kulttuurialan toimijoiden ja ammatti- laisten sekä heidän teostensa liikkuvuuden edistäminen, erityisesti nuoria ja sosiaalisesti epäedullisessa asemassa olevia sekä kulttuurien monimuotoisuutta painottaen; c) kulttuurin monimuotoisuuden korostaminen ja uusien kult- tuurin ilmaisumuotojen kehittäminen; (1) EYVL L 99, 20. 4. 1996, s. 20. (2) EYVL L 291, 24. 10. 1997, s. 26. (3) EYVL L 305, 8. 11. 1997, s. 31. (4) EYVL C 172, 18. 6. 1999, s. 1. (5) EYVL L 184, 17. 7. 1999, s. 23. 10. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 63/3 d) Euroopassa yhteisen eurooppalaisen kulttuuriperinnön jaka- minen ja esiin tuominen; kulttuurin taitotiedon levittäminen ja hyvien käytäntöjen edistäminen, jotka koskevat kulttuuri- perinnön säilyttämistä ja suojelemista; e) kulttuurin merkityksen huomioon ottaminen sosioekonomi- sessa kehityksessä; f) Euroopan kulttuurien ja Euroopan ulkopuolisten kulttuurien välisen vuoropuhelun ja keskinäisen vaihdon edistäminen; g) kulttuurin tunnustaminen nimenomaisesti sekä taloudelli- seksi että sosiaaliseen integroitumiseen ja kansalaisuuteen vaikuttavaksi tekijäksi; h) kulttuurin saatavuuden parantaminen ja mahdollisimman monen Euroopan unionin kansalaisen pääseminen osalli- seksi kulttuuritoiminnasta. Kulttuuri 2000 -ohjelmalla edistetään tehokasta yhteensovitta- mista yhteisön muiden politiikkojen puitteissa toteutettavien, kulttuuriin liittyvien toimien kanssa. 2 artikla Kulttuuritoimien ja -tapahtumien lajit Edellä 1 artiklassa mainitut tavoin: tavoitteet toteutetaan seuraavin a) erityiset innovatiiviset ja/tai kokeilevat toimet; b) kulttuurialan yhteistyötä koskeviin rakenteellisiin ja moni- vuotisiin sopimuksiin sisältyvät yhteistoimet; c) erityiset eurooppalaiset ja/tai kansainväliset kulttuuritapah- tumat. Toimet ja niiden toteuttamistoimenpiteet esitetään liitteessä I. Toimet ovat joko alakohtaisia (koskevat yhtä kulttuurin alaa) tai monialaisia (koskevat useita kulttuurin aloja). 3 artikla Talousarvio Rahoituspuitteet Kulttuuri 2000 -ohjelman toteuttamiseksi 1 artiklassa tarkoitettuna kautena vahvistetaan 167 miljoonaksi euroksi. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoi- tusnäkymien rajoissa. 4 artikla Täytäntöönpano Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi 1. tarvittavista, jäljempänä mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä pääte- tään 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: a) liitteessä I esitettyjen toimenpiteiden tärkeysjärjestystä ja yleisiä suuntaviivoja sekä toimenpiteitä koskevaa vuosittaista työsuunnitelmaa; b) yleistä tasapainoa kaikkien toimien kesken; c) liitteessä I esitettyjen hankkeiden eri tyyppejä koskevia yksi- tyiskohtaisia sääntöjä ja valintaperusteita (toimet I. 1, I. 2, ja I. 3); d) yhteisön myöntämää taloudellista tukea (määrät, kesto, jakautuminen ja edunsaajat); e) Kulttuuri 2000 -ohjelman seurantaa ja arviointia koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sekä 8 artiklassa säädetyn arvioin- tikertomuksen päätelmiä ja kaikkia kyseisestä arviointikerto- muksesta johtuvia tämän ohjelman mukauttamistoimenpi- teitä. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista 2. jotka koskevat muita seikkoja, päätetään 5 toimenpiteistä, artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 5 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/ säädettyä menettelyä, ottaen 2. 468/EY 4 ja 7 artiklassa huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/ säädettyä menettelyä, ottaen 3. 468/EY 3 ja 7 artiklassa huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. 4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 6 artikla Yhdenmukaisuus ja täydentävyys Kulttuuri 2000 -ohjelmaa toteutettaessa komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että se ja asianomaiset yhteisön politiikat ja toimet, joilla on vaikutusta kulttuurin alalla, ovat keskenään yhdenmukaisia ja toisiaan täydentäviä. Tähän voi liittyä mahdollisuus ottaa mukaan täydentäviä hank- keita, jotka rahoitetaan muiden yhteisön ohjelmien kautta. 7 artikla Kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt Euroopan talousalueen maat sekä Kypros ja Keski- ja Itä- Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua Kulttuuri 2000 -ohjelmaan näiden maiden kanssa jo tehdyissä tai myöhemmin tehtävissä assosiaatiosopimuksissa tai yhteisön ohjelmiin osal- listumista koskevissa assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistetuin edellytyksin. Kulttuuri 2000 -ohjelma mahdollistaa myös yhteistyön muiden kolmansien maiden kanssa, jotka ovat tehneet kulttuurilausek- keita sisältäviä assosiaatio- tai yhteistyösopimuksia, käyttäen lisämäärärahoja, jotka asetetaan käytettäväksi näiden maiden kanssa sovittavin menettelyin. Kulttuuri 2000 -ohjelma mahdollistaa yhteiset toimet toimival- taisten kulttuurialan kansainvälisten järjestöjen, kuten Unescon tai Euroopan neuvoston kanssa yhteisrahoituksen pohjalta ja noudattaen jokaisen toimielimen ja järjestön omia, 2 artiklassa lueteltujen kulttuuritoimien ja tapahtumien toteuttamista koskevia sääntöjä. L 63/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 3. 2000 8 artikla Arviointi ja seuranta 9 artikla Kumoaminen Komissio esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomi- tealle ja alueiden komitealle yksityiskohtaisen arviointikerto- muksen Kulttuuri 2000 -ohjelman tuloksista ottaen huomioon sen tavoitteet ja liittää siihen tarvittaessa ehdotuksen tämän päätöksen muuttamisesta. Kulttuuri 2000 -ohjelman päätyttyä komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, ja talous- alueiden komitealle ohjelman toteuttamista koskevan kerto- muksen. Lisäksi komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle vuosittain Kulttuuri 2000 -ohjelman toteuttamisen edistymistä koskevan lyhyen kertomuksen. sosiaalikomitealle ja arviointikertomuksissa Näissä kiinnitettävä huomiota lisäarvon, erityisesti kulttuurisen lisäarvon aikaansaa- miseen ja yhteisön taloudellisella tuella aikaansaatuihin sosi- aalis-taloudellisiin vaikutuksiin. erityisesti on Kumotaan päätös N:o 2228/97/EY 1 päivästä tammikuuta 2000. 10 artikla Voimaantulo Tämä päätös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000. Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2000. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta N. FONTAINE Puhemies J. GAMA Puheenjohtaja 10. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 63/5 KULTTUURI 2000 -OHJELMAN TOIMINNOT JA TOTEUTTAMISTOIMENPITEET LIITE I I Toimien ja tapahtumien kuvaus I. 1 Erityiset innovatiiviset ja/tai kokeilevat toimet Yhteisö tukee vuosittain kumppanuuden puitteissa tai verkkojen muodossa toteutettavia tapahtumia ja hankkeita. Näihin hankkeisiin on osallistuttava toimijoita vähintään kolmesta Kulttuuri 2000 -ohjelmassa mukana olevasta valtiosta 5 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaan määritettyjen painopistealueiden pohjalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta assosioituneiden maiden mahdollisuutta osallistua ohjelmiin 7 artiklassa säädettyjen menet- telyjen mukaisesti. Nämä toimet kestävät periaatteessa yhden vuoden ja kestoaikaa voidaan jatkaa kahdella vuodella. Kyseisten alakohtaisten (yhtä kulttuurin alaa koskevien) tai monialaisten (useita kulttuurin aloja koskevien) toimien olisi oltava innovatiivisia ja/tai kokeilevia, ja niiden tarkoituksena olisi erityisesti oltava: i) asettaa pääpaino kulttuuritarjonnan saattamiselle helpommin kaikkien eri sosiaaliryhmistä, alueilta ja kulttuuri- taustoista olevien eurooppalaisten, erityisesti nuorten ja heikoimmassa asemassa olevien ulottuville, ja lisätä heidän osallistumistaan siihen; ii) edistää uusien kulttuurin ilmaisumuotojen syntymistä ja leviämistä perinteisillä kulttuurin aloilla ja niiden ohella (kuten musiikki, esittävät taiteet, kuvataiteet, valokuvaus, arkkitehtuuri, kirjallisuus, kirjat, lukeminen sekä kulttuuriperintö, mukaan lukien kulttuurimaisema ja lastenkulttuuri); iii) tukea hankkeita, joiden tarkoituksena on parantaa kirjojen saatavuutta ja lukemismahdollisuuksia sekä kouluttaa alan ammattilaisia; iv) tukea koko Euroopan kannalta merkittävän yhteisen kulttuuriperinnön säilyttämiseen, jakamiseen, esiin tuomi- seen ja suojelemiseen Euroopan tasolla tähtääviä yhteistyöhankkeita; v) edistää erilaisille yleisöryhmille soveltuvien multimediatuotteiden kehittämistä, jotta Euroopan taiteellinen luominen ja kulttuuriperintö olisivat hyvin esillä ja kaikkien ulottuvilla; vi) rohkaista aloitteita, kokemusten vaihtoa ja yhteistyötä sosiaalisen integraation, erityisesti nuorten integraation parissa työskentelevien kulttuuri- ja sosiokulttuurialan toimijoiden välillä; vii) tukea Euroopan ja muiden kulttuurien välistä kulttuurin vuoropuhelua ja keskinäistä vaihtoa rohkaisemalla erityisesti jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kulttuurilaitosten ja/tai muiden toimijoiden välistä yhteistyötä yhteistä etua koskevissa kysymyksissä; viii) edistää elävien kulttuuritapahtumien levittämistä tietoyhteiskunnan tarjoamien uusien teknologioiden avulla. Yhteisön tuki saa olla enintään 60 prosenttia erityistoimen talousarviosta. Useimmissa tapauksissa sen on oltava vähintään 50 000 euroa tai enintään 150 000 euroa vuodessa. I. 2 Valtioiden välistä kulttuurialan yhteistyötä koskeviin rakenteellisiin ja monivuotisiin sopimuksiin sisältyvät yhteistoimet Kulttuuri 2000 -ohjelmalla kannustetaan läheisempiin suhteisiin ja yhteistyöhön tukemalla kulttuuriverkkoja ja erityisesti kulttuurialan toimijoista, elimistä, kulttuuri-instituutioista ja varsinkin eri osallistujavaltioiden ammattilai- sista koostuvia verkkoja sekä yhteisössä että sen ulkopuolella toteutettavia, hyvin jäsenneltyjä kulttuurihankkeita varten. Tämä toimenpide koskee eurooppalaiselta ulottuvuudeltaan ja laadultaan merkittäviä hankkeita, joihin osallistuu vähintään viisi Kulttuuri 2000 -ohjelmassa mukana olevaa valtiota. Kulttuurialan yhteistyötä koskevilla sopimuksilla pyritään toteuttamaan rakenteellisia ja monivuotisia kulttuuritoimia useiden jäsenvaltioiden toimijoiden ja muiden Kulttuuri 2000 -ohjelmaan osallistuvien valtioiden toimijoiden välillä. Yhteistyösopimukset koskevat valtioiden rajat ylittäviä toimia yhdellä kulttuurin alalla (alakohtaiset toimet), kuten musiikin, esittävien taiteiden, kuvataiteiden, kirjallisuuden, kirjojen, lukemisen ja kääntämisen sekä kulttuuripe- rinnön alalla. Sopimuksilla edistetään lisäksi moniin eri aloihin kuuluvien yhteistoimien toteuttamista (synergiaan perustuvat monialaiset toimet) eli useiden kulttuurin alojen yhteennivomista käyttämällä myös uusia medioita. Tällä tavoin enintään kolmeksi vuodeksi ehdotettuihin kulttuuriyhteistyösopimuksiin sisältyvät kaikki seuraavat toimet tai osa niistä: i) teosten ja muiden kulttuuritapahtumien (kuten näyttelyjen ja festivaalien) yhteistuotannot ja levittäminen, jolloin mahdollisimman suuri määrä Euroopan unionin kansalaisia pääsee niistä osallisiksi; ii) taiteilijoiden, luovaa työtä tekevien ja muiden kulttuurialan toimijoiden liikkuvuus; iii) kulttuurialan ammattilaisten jatkokoulutus ja sekä akateemisen että käytännön kokemusten vaihto; L 63/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 3. 2000 iv) yhteisön kulttuurinähtävyyksien ja -monumenttien arvon korostaminen eurooppalaisen kulttuurin tunnettuuden lisäämiseksi; v) Euroopan kannalta tärkeisiin kulttuuriteemoihin liittyvät tutkimushankkeet, valistustoimintaan, koulutukseen ja tietämyksen levittämiseen liittyvät hankkeet sekä seminaarit, kongressit ja muut kokoukset; vi) uusien teknologioiden käyttö; vii) hankkeet kulttuurin moninaisuuden ja monikielisyyden esiin tuomiseksi ja Euroopan kansojen yhteisen histo- rian, yhteisten juurien ja kulttuuriarvojen sekä niiden yhteisen kulttuuriperinnön keskinäisen tuntemuksen edistämiseksi. Kulttuurialan yhteistyötä koskevien sopimusten täytäntöönpanoa varten myönnetään yhteisön tukea tämän päätöksen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean annettua asiasta lausuntonsa. Sillä on tarkoitus kattaa hankkeen rahoitukseen tarkoitetun osan lisäksi kustannukset, jotka liittyvät sellaisen kestävän, mahdollisesti moni- tunnustettu ainakin yhdessä unionin jäsenvaltiossa. vuotisen yhteistyön aloittamiseen, joka on oikeudellisesti Jotta sopimus olisi tukikelpoinen, vähintään viiden Kulttuuri 2000 -ohjelmaan osallistuvan jäsenvaltion on osallis- tuttava sopimukseen sisältyvien toimien toteuttamiseen. Niiden, jotka ovat vastuussa monivuotisista, yli yhden vuoden ajan yhteisön tukea saavista kulttuuriyhteistyösopi- muksista, on toimitettava komissiolle kunkin vuoden lopussa selvitys toteutetuista toimista ja näiden toimien kustannuksista, jotta yhteisön tukea voitaisiin jatkaa hankkeen keston ajan. Yhteisön tuki saa olla enintään 60 prosenttia kulttuuriyhteistyösopimuksen talousarviosta. Se saa olla enintään 300 000 euroa vuodessa. Tukea voidaan korottaa enintään 20 prosenttia, jotta katettaisiin yhteistyösopimuksen hallinnointiin liittyvät kulut. I. 3 Erityiset eurooppalaiset tai kansainväliset kulttuuritapahtumat Näillä laaja-alaisilla ja merkittävillä tapahtumilla on tarkoitus herättää laajalti huomiota Euroopan kansalaisten keskuudessa, lisätä tietoisuutta samaan yhteisöön kuulumisesta ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden kulttuurien monimuotoisuuden tuntemusta sekä edistää kulttuurienvälistä ja kansainvälistä vuoropuhelua. Tällaisia tapahtumia ovat erityisesti seuraavat: i) Euroopan kulttuuripääkaupunki ja Euroopan kulttuurikuukausi; ii) kulttuurialan vuoropuhelun edistäminen niin yhteisössä kuin sen ulkopuolellakin järjestämällä symposiumeja yleisesti kulttuurin kannalta merkityksellisistä aiheista; iii) innovatiivisten, erityisen kiinnostavien ja yleisesti kansalaisten ulottuvilla olevien kulttuuritapahtumien järjestä- minen erityisesti kulttuuriperinnön, taiteen ja Euroopan historian alalla, joissa yhdistyvät erityisesti koulutus, taide ja kulttuuri. iv) Euroopan taiteellisten lahjakkuuksien tunnustaminen ja esiin tuominen erityisesti nuorten keskuudessa muun muassa eurooppalaisten palkintojen avulla kulttuurin eri aloilla, kuten kirjallisuuden, kääntämisen ja arkkiteh- tuurin aloilla; v) tuki osallistuvien valtioiden toimivaltaisten viranomaisten valitsemille erityisen merkittäville kulttuuriperinnön säilyttämis- ja suojeluhankkeille, joilla myötävaikutetaan innovatiivisten ratkaisujen, menetelmien ja tekniikkojen kehittämiseen ja levittämiseen Euroopassa ja joita voidaan kuvailla ”Euroopan kulttuuriperinnön laboratorioiksi”. Näihin toimiin liittyvät painopistealueet määritetään tämän päätöksen 5 artiklassa tarkoitetun komitean annettua asiasta lausuntonsa. Yhteisön tuki saa olla enintään 60 prosenttia erityisten kulttuuritapahtumien talousarviosta. Sen on oltava vähintään 200 000 euroa ja enintään miljoona euroa vuodessa i alakohdassa tarkoitetuille hankkeille. Vastaavat raja-arvot ii—v alakohdassa tarkoitetuille hankkeille ovat useimmissa tapauksissa vähintään 150 000 euroa vuodessa ja kaikissa tapauksissa enintään 300 000 euroa vuodessa. Näihin toimiin käytettävä ohjeellinen määrä on 10 prosenttia ohjelman kokonaismäärärahoista. Edellä I. 1, I. 2 ja I. 3 jaksossa esitettyihin kolmenlaisiin toimiin sovelletaan joko alakohtaista (yhtä kulttuurin alaa koskevaa) tai monialaista (useita kulttuurin aloja yhdistävää) lähestymistapaa. Liitteessä II on viitteellinen kuvaus näistä lähestymistavoista. II Yhteensovittaminen yhteisön muiden kulttuurialan välineiden kanssa Komissio varmistaa yhteensovittamisen yhteisön muiden, kulttuurialalla vaikuttavien välineiden kanssa erityisin toimin, kulttuurialan yhteistyötä koskevin sopimuksin ja erityisin kulttuuritapahtumin, tavoitteena ennen kaikkea edistää ja järjestää yhteistyötä sellaisten alojen kesken, joilla on yhteisiä ja samaan tähtääviä pyrkimyksiä, esimer- kiksi: 10. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 63/7 — kulttuuri ja matkailu (kulttuurimatkailun kautta), — kulttuuri, opetus ja nuoriso (erityisesti esittämällä kouluissa ja oppilaitoksissa eurooppalaista kulttuuria esitteleviä audiovisuaalisia ja multimediatuotteita, joita kommentoivat teosten tekijät tai esittäjät), — kulttuuri ja työllisyys (tukemalla kulttuurialan työpaikkojen luomista erityisesti uusilla kulttuurialoilla), — kulttuuri ja ulkosuhteet, — kulttuurialan tilastot, jotka pohjautuvat vertailukelpoisten tilastotietojen vaihtoon yhteisön tasolla, — kulttuuri ja sisämarkkinat, — kulttuuri ja tutkimus, — kulttuuri ja kulttuuriesineiden vienti. III Viestintä Yhteisön tukea saavien on mainittava tuesta selvästi mahdollisimman näkyvällä tavalla kaikessa hanketta koskevassa tiedotuksessa ja viestinnässä. IV Tekninen apu ja liitännäistoimet Kulttuuri 2000 -ohjelmaa toteuttaessaan komissio voi käyttää teknistä apua antavia järjestöjä, mihin tarvittava rahoitus on otettu ohjelman kokonaisrahoitukseen enintään 3 prosenttiin asti kokonaisrahoituksesta. Se voi käyttää myös asiantuntijoita tai asiantuntijaverkkoja samoin edellytyksin. Lisäksi komissio voi järjestää arviointeja, seminaareja, symposiumeja tai muita asiantuntijatapaamisia, jotka voivat tukea Kulttuuri 2000 -ohjelman toteuttamista. Komissio voi myös toteuttaa tiedottamiseen sekä tiedon julkistami- seen ja levittämiseen liittyviä toimia. V Yhteyspisteet Komissio ja jäsenvaltiot järjestävät ja tehostavat Kulttuuri 2000 -ohjelman toteuttamisessa hyödyllisten tietojen vapaaehtoista keskinäistä vaihtoa apunaan kulttuurin yhteyspisteet, joiden tehtävänä on: — Kulttuuri 2000 -ohjelman edistäminen, — helpottaa osallistumista ohjelmaan ja rohkaista mahdollisimman monia kulttuurialan ammattilaisia ja toimijoita osallistumaan kyseisiin toimiin jakamalla niistä tehokkaasti tietoa, — varmistaa tehokas yhteydenpito jäsenvaltioiden tukea myöntävien laitosten kanssa, edistääkseen Kulttuuri 2000 -ohjelman toimien ja kansallisten tukitoimenpiteiden välistä täydentävyyttä, — varmistaa Kulttuuri 2000 -ohjelmaan sekä muihin kulttuurihankkeille avoimiin yhteisön ohjelmiin osallistuvien toimijoiden välinen tiedottaminen ja yhteydet aiheellisella tasolla. VI Budjettivarojen jakautuminen VI. 1 Toiminnan alkaessa, viimeistään 1 päivänä maaliskuuta kunakin vuonna, komissio esittää komitealle ennakkoarvion budjettivarojen jakautumisesta eri toimien kesken ottaen huomioon päätöksen 1 artiklan mukaiset tavoitteet. VI. 2 Käytettävissä olevat varat jaetaan sisäisesti seuraavia alustavia suuntaviivoja noudattaen: a) erityisiin innovatiivisiin ja/tai kokeileviin toimiin myönnettyjen varojen olisi oltava enintään 45 prosenttia Kulttuuri 2000 -ohjelman vuosibudjetista; b) valtioiden välistä kulttuurialan yhteistyötä koskeviin rakenteellisiin ja monivuotisiin sopimuksiin sisältyville toimille myönnettyjen varojen olisi oltava vähintään 35 prosenttia Kulttuuri 2000 -ohjelman vuosibudjetista; c) erityisille ulottuvuudeltaan eurooppalaisille ja/tai kansainvälisille kulttuuritapahtumille myönnettävien varojen olisi oltava noin 10 prosenttia Kulttuuri 2000 -ohjelman vuosibudjetista; d) muiden kustannusten, mukaan lukien yhteyspisteisiin liittyvien kustannusten olisi oltava noin 10 prosenttia Kulttuuri 2000 -ohjelman vuosibudjetista. VI. 3 Kaikki edellä esitetyt prosenttimäärät ovat suuntaa-antavia ja komitea voi mukauttaa niitä tämän päätöksen 4 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. L 63/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 3. 2000 ALAKOHTAISTEN JA MONIALAISTEN LÄHESTYMISTAPOJEN VIITTEELLINEN KUVAUS LIITE II Tähän ohjelmaan kuuluvat kolme tointa ovat lähestymistavaltaan joko alakohtaisia (koskevat ainoastaan yhtä kulttuuri- alaa) tai monialaisia (sisältävät useita kulttuurialoja). Näitä voidaan alustavasti tarkastella seuraavalla tavalla: I Alakohtainen lähestymistapa Tämä tarkoittaa lähestymistapaa, jossa pyritään ottamaan huomioon kunkin kulttuurialan erityistarpeet, erityisesti: a) seuraavilla aloilla: musiikki, esittävät taiteet, kuvataiteet, arkkitehtuuri sekä taiteen muut ilmaisumuodot, kuten multimedia, valokuvaus, lastenkulttuuri ja katutaide; tässä lähestymistavassa tulisi kunkin kulttuurialan erityispiirteet huomioon ottaen: i) edistää kulttuurin alan toimijoiden vaihtoja ja yhteistyötä; ii) tukea taiteilijoiden ja heidän teostensa liikkuvuutta Euroopassa; iii) parantaa koulutus- ja jatkokoulutusmahdollisuuksia erityisesti silloin, kun niihin liittyy kulttuurialalla työskente- levien (myös opettajien ja opiskelijoiden) liikkuvuuden parantaminen; iv) kannustaa luovuuteen tukemalla eurooppalaisia taiteilijoita ja heidän teoksiaan edistävän toiminnan toteutta- mista edellä mainituilla aloilla Euroopassa ja edistämällä maailman eri kulttuurien kanssa käytävää vuoropu- helua ja vaihtoja; v) tukea aloitteita, joissa luovuutta käytetään edistämään sosiaalista integroitumista. b) Kirjojen, lukemisen ja kääntämisen osalta lähestymistavan tavoitteena on: i) edistää eri jäsenvaltioiden ja muiden ohjelmaan osallistuvien maiden sekä kolmansien maiden laitosten ja/tai yksilöiden välistä vaihtoa ja yhteistyötä; ii) parantaa Euroopan kansojen kirjallisten teosten ja historian tuntemusta ja niiden levittämistä tukemalla erityi- sesti vähemmän käytetyillä eurooppalaisilla kielillä ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden kielillä kirjoitettujen kirjallisuuden, näytelmien ja tietokirjojen kääntämistä; iii) edistää kirja-alalla ja lukemiseen liittyvissä ammateissa työskentelevien liikkuvuutta ja jatkokoulutusta; iv) parantaa kirjan ja lukemisen asemaa ja edistää erityisesti nuorten ja yhteiskunnan vähäosaisten lukemisharras- tusta. Liitteessä I olevan 1 jakson ensimmäisessä kohdassa vahvistetut edellytykset, jotka koskevat sitä osallistuvista maista olevien toimijoiden vähimmäismäärää, joka vaaditaan Kulttuuri 2000 -ohjelman mukaisten hankkeiden esittämi- seksi, voidaan mukauttaa kirjallisuuden kääntämisen erityistarpeiden huomioimiseksi. c) Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön osalta, erityisesti henkisen ja aineellisen, irtaimen ja kiinteän kulttuuriperinnön (museot ja kokoelmat, kirjastot, arkistot, mukaan lukien valokuva-arkistot, kulttuurin alan teoksista koostuvat audiovisuaaliset arkistot), arkeologisen ja vedenalaisen kulttuuriperinnön, arkkitehtonisen kult- tuuriperinnön, kaikkien kulttuuripaikkojen ja -maisemien (kulttuuri- ja luonnonkohteet) tulisi tämän lähestymis- tavan mukaisesti: i) edistää Euroopan kulttuuriperinnön konservointiin ja restaurointiin tähtääviä yhteistyöhankkeita; ii) edistää laitosten ja/tai toimijoiden välisen kansainvälisen yhteistyön kehittämistä taitotiedon vaihdon sekä kulttuuriperinnön säilyttämistä ja suojelua koskevien parhaiden käytäntöjen edistämiseksi; iii) saattaa kulttuuriperintö, silloin kun siihen liittyy eurooppalainen ulottuvuus, paremmin kaikkien ulottuville ja joiden ulottumattomissa kulttuuri on, sekä edistää suuren yleisön, erityisesti Euroopan yhteisön maaseutualueilla tai syrjäisillä alueilla asuvien aktiivista osallistumista; lasten, nuorten, ja niiden, iv) edistää kulttuurialalla työskentelevien liikkuvuutta ja kulttuuriperintöä koskevaa koulutusta; v) edistää kansainvälistä yhteistyötä uusien teknologioiden ja innovaatioiden kehittämiseksi kulttuuriperinnön eri aloilla sekä perinteisten käsityötaitojen ja menetelmien säilyttämiseksi; vi) ottaa kulttuuriperintö huomioon yhteisön muissa politiikoissa ja ohjelmissa; vii) edistää yhteistyötä kolmansien maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. Kulttuurielämän eri alojen (esittävät ja kuvataiteet, kirjat ja lukeminen, kulttuuriperintö jne. ) erityistarpeet otetaan tasapainoisesti huomioon varoja myönnettäessä. 10. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 63/9 II Monialainen lähestymistapa Lähestymistavalla pyritään edistämään synergiaa ja kehittämään kulttuuriteosten luomista edistämällä alojen välistä toimintaa, jossa useat kulttuurin eri alat ovat mukana sekä tukemalla yhteistoimintaa, jossa on mukana useita yhteisön ohjelmia ja politiikkoja (erityisesti koulutusta, nuorisoa, ammatillista koulutusta, työllisyyttä jne. koskevia). Näihin toimiin käytettävä ohjeellinen määrä on 10 prosenttia ohjelman kokonaismäärärahoista