title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0548/00 från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen. VM-biljetter.

eurovoc_concepts:
European official
corruption
sports body

formats: html pdf print

text: C 26 E/60 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 26. 1. 2001 tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om analytiska, farmakologiska, toxikologiska och kliniska normer och pr(cid:246)vningsplaner f(cid:246)r pr(cid:246)vning av veterin(cid:228)rmedicinska l(cid:228)kemedel (2). Dessutom anges i detta direktiv att l(cid:228)kemedel f(cid:246)r djur avsedda f(cid:246)r livsmedelskonsumtion endast f(cid:229)r inneh(cid:229)lla farmakologiskt aktiva substanser som verkligen har utv(cid:228)rderats. Vad g(cid:228)ller dessa substanser skall restm(cid:228)ngder utv(cid:228)rderas i enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2377/90, (3) och en l(cid:228)kemedelsfri tid skall fastst(cid:228)llas, dvs. regler f(cid:246)r hur l(cid:229)ng tid djuren skall ha varit obehandlade innan de f(cid:229)r anv(cid:228)ndas f(cid:246)r livsmedelsproduktion. I samband med en allm(cid:228)n utv(cid:228)rdering av systemet f(cid:246)r godk(cid:228)nnande av veterin(cid:228)rmedicinska l(cid:228)kemedel har kommissionen nyligen p(cid:229)b(cid:246)rjat en utv(cid:228)rdering av hela systemet f(cid:246)r godk(cid:228)nnande och (cid:246)vervakning av f(cid:246)rslag till l(cid:228)kemedelsprodukter inom gemenskapen. P(cid:229) grundval av denna utv(cid:228)rdering kommer ett f(cid:246)r(cid:228)ndring av nuvarande system att l(cid:228)ggas fram f(cid:246)r r(cid:229)det och parlamentet (cid:229)r 2001. I r(cid:229)dets direktiv 91/414/EEG (4) om utsl(cid:228)ppande av v(cid:228)xtskyddsmedel p(cid:229) marknaden anges att medlems- staterna har ansvaret f(cid:246)r godk(cid:228)nnande av bek(cid:228)mpningsmedel och att s(cid:229)dana godk(cid:228)nnanden kan l(cid:228)mnas endast f(cid:246)r produkter med de verksamma (cid:228)mnen som finns f(cid:246)rtecknade i direktivets bilaga 1. Enhetliga och detaljerade principer f(cid:246)r godk(cid:228)nnande av v(cid:228)xtskyddsmedel l(cid:228)ggs fast i direktivets bilaga 6 och medlems- staterna (cid:228)r skyldiga att f(cid:246)lja dessa principer n(cid:228)r de l(cid:228)mnar s(cid:229)dana godk(cid:228)nnanden. Vad g(cid:228)ller de (cid:228)mnen som kommissionen har beslutat att inte inkludera i direktivets bilaga 1 f(cid:229)r inga godk(cid:228)nnanden l(cid:228)mnas och befintliga godk(cid:228)nnanden m(cid:229)ste (cid:229)terkallas. F(cid:246)r de verksamma (cid:228)mnen som redan fanns p(cid:229) marknaden 1 juni 1993, och f(cid:246)r vilka inget beslut tagits om huruvida de skall tas upp i eller uteslutas ur bilaga 1, kan medlemsstaterna forts(cid:228)tta att bevilja godk(cid:228)nnanden fram till den 1 juli 2003 i enlighet med de grundl(cid:228)ggande best(cid:228)mmelserna i direktivets artikel 4 (om s(cid:228)kerhetskrav). Kommissionen kommer i l(cid:228)mna en redog(cid:246)relse till r(cid:229)det och parlamentet ang(cid:229)ende direktivets till(cid:228)mpning och kan utifr(cid:229)n slutsatserna i denna redog(cid:246)relse komma att f(cid:246)resl(cid:229) f(cid:246)r(cid:228)ndringar i nuvarande lagstiftning och f(cid:246)rfaranden. juli 2001 att Kommissionen (cid:228)r medveten om att det i ett litet antal fall finns skillnader mellan de utv(cid:228)rderingar av restm(cid:228)ngder som gjorts f(cid:246)r produkter som inneh(cid:229)ller samma (cid:228)mne men anv(cid:228)nds f(cid:246)r olika (cid:228)ndam(cid:229)l. S(cid:229)dana produkter som kan ha en dubbel anv(cid:228)ndning, exempelvis som bek(cid:228)mpningsmedel och vete- rin(cid:228)rmedicinska l(cid:228)kemedel, har olika r(cid:228)ttslig klassificering. Dessa skiljaktigheter diskuteras f(cid:246)r n(cid:228)rvarande b(cid:229)de p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) och p(cid:229) en bredare internationell bas inom ramen f(cid:246)r Codex alimentarius. (1) EGT L 317, 6. 11. 1981. ˜ndrat genom r(cid:229)dets direktiv 90/676/EEG (EGT L 373, 31. 12. 1990, s. 15) (Svensk specialutg(cid:229)va, omr(cid:229)de 13, volym 20, s. 44) och r(cid:229)dets direktiv 93/40/EEG (EGT L 214, 24. 8. 1993, s. 31) (Svensk specialutg(cid:229)va, omr(cid:229)de 13, volym 24, s. 187). (2) EGT L 317, 6. 11. 1981. (3) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2377/90 om inr(cid:228)ttandet av ett gemenskapsf(cid:246)rfarande f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r h(cid:246)gsta till(cid:229)tna restm(cid:228)ngder av veterin(cid:228)rmedicinska l(cid:228)kemedel i livsmedel med animaliskt ursprung. EGT L 224, 18. 8. 1990. (Svensk specialutg(cid:229)va, omr(cid:229)de 3, volym 33, s. 117. ) ˜ndrad genom r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 434/97 av den 3 mars 1997 om (cid:228)ndring av f(cid:246)rordning (EEG) nr 2377/90 om inr(cid:228)ttandet av ett gemenskapsf(cid:246)rfarande f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r h(cid:246)gsta till(cid:229)tna restm(cid:228)ngder av veterin(cid:228)rmedicinska l(cid:228)kemedel i livsmedel med animaliskt ursprung. EGT L 67, 7. 3. 1997. (4) EGT L 230, 10. 8. 1991. (2001/C 26 E/074) SKRIFTLIG FR¯GA E-0548/00 fr(cid:229)n Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: VM-biljetter Kan kommissionen som komplettering till svaret p(cid:229) min fr(cid:229)ga E-2342/99 (1) ange vilka kommissions- tj(cid:228)nstem(cid:228)n som fick biljetter till fotbolls-VM, om g(cid:229)vor av detta slag m(cid:229)ste deklareras, vilka villkor som g(cid:228)ller f(cid:246)r personal som tar emot g(cid:229)vor och om kommissionen planerar att (cid:228)ndra nuvarande praxis p(cid:229) detta omr(cid:229)de? (1) EGT C 225 E, 8. 8. 2000, s. 109. 26. 1. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26 E/61 Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 april 2000) Kommissionen har inte n(cid:229)gon samlad f(cid:246)rteckning (cid:246)ver de tj(cid:228)nstem(cid:228)n som fick biljetter till fotbolls-VM, vare sig de betalade eller fick dem gratis. Ledamoten h(cid:228)nvisas dock till svaret p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-2342/99 betr(cid:228)ffande tj(cid:228)nstem(cid:228)n vid Generaldirektorat IV (cid:129) Konkurrens. De allm(cid:228)nna reglerna f(cid:246)r g(cid:229)vor till tj(cid:228)nstem(cid:228)n vid alla EU-institutioner finns i tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifternas artikel 11, d(cid:228)r f(cid:246)ljande anges: (cid:148)En tj(cid:228)nsteman f(cid:229)r inte utan tills(cid:228)ttningsmyndighetens tillst(cid:229)nd ta emot hedersbe- tygelser, ((cid:133)) f(cid:246)rm(cid:229)ner, g(cid:229)vor eller ers(cid:228)ttning av n(cid:229)got slag fr(cid:229)n n(cid:229)gon regering eller annan k(cid:228)lla utanf(cid:246)r sin institution ((cid:133))(cid:148). Kommissionens interna regler (som f(cid:246)rmedlades till kommissionens personal den 19 februari 1996 i administrativt meddelande nr 926) st(cid:228)ller upp kriterier f(cid:246)r publikationer, tal och g(cid:229)vor. I reglerna klarg(cid:246)rs att tj(cid:228)nstem(cid:228)n inte b(cid:246)r uppmuntra g(cid:229)voerbjudanden, men det fastsl(cid:229)s ocks(cid:229) att personal till(cid:229)ts ta emot g(cid:229)vor v(cid:228)rda mindre (cid:228)n 250 ecu/euro. I reglerna anges vidare att resor och helgfirande p(cid:229) annan ort som organiseras av tredje part kan till(cid:229)tas endast om tj(cid:228)nstemannens medverkan ligger i kommissionens intresse. Det st(cid:229)r dock klart att inte alla inbjudningar, m(cid:246)ten och evenemang, vilka kan innefatta m(cid:229)ltider, b(cid:246)r betraktas som s(cid:229)dana g(cid:229)vor eller f(cid:246)rm(cid:229)ner som avses i artikel 11. M(cid:246)ten, evenemang och andra informella kontakter mellan h(cid:246)gre tj(cid:228)nstem(cid:228)n och f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r industri, medlemsstater eller tredje land innefattar ofta inbjudningar. S(cid:229)dana kontakter kan mycket v(cid:228)l vara av betydelse f(cid:246)r utf(cid:246)randet av tj(cid:228)nstemannens uppgifter. De kan dessutom inom rimliga gr(cid:228)nser anses utg(cid:246)ra en del av de h(cid:246)gre tj(cid:228)nstem(cid:228)nnens representationsplikter. Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att ett godtagande av inbjudan till fotbollsmatcher och liknande evenemang inte med n(cid:246)dv(cid:228)ndighet inneb(cid:228)r ett regelbrott eller automatiskt utg(cid:246)r ett hot mot en tj(cid:228)nstemans integritet eller oberoende. Om det fanns bel(cid:228)gg f(cid:246)r att det vid n(cid:229)got tillf(cid:228)lle hade gjorts f(cid:246)rs(cid:246)k att kompromettera en tj(cid:228)nstemans integritet eller oberoende, eller att en tj(cid:228)nsteman hade brutit mot sina tj(cid:228)nstef(cid:246)rpliktelser p(cid:229) grund av att han f(cid:246)rsetts med biljetter eller visats g(cid:228)stfrihet skulle naturligtvis l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas. S(cid:229) till fr(cid:229)gan ang(cid:229)ende f(cid:246)r(cid:228)ndringar av nuvarande praxis. I den handlingsplan som antogs som en del av vitboken om reformen av kommissionen den 1 mars 2000 meddelades att (cid:148)kodifiering och f(cid:246)renkling av texter f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna kommer att efterstr(cid:228)vas f(cid:246)r att dessa f(cid:246)reskrifter skall till(cid:228)mpas p(cid:229) ett (cid:246)ppet och r(cid:228)ttvist s(cid:228)tt(cid:148). Kommissionen har f(cid:246)r avsikt att granska sina riktlinjer i detta sammanhang. Eftersom tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna g(cid:228)ller inom alla EU-institutioner anser kommissionen att det borde finnas gemensamma regler till hj(cid:228)lp f(cid:246)r tj(cid:228)nstem(cid:228)n och deras (cid:246)verordnade vid hanteringen av s(cid:229)dana fall som ledamoten tar upp. Kommissionen kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att (cid:246)verl(cid:228)mna ett utkast till nya riktlinjer till den administrativa ledningen i f(cid:246)rhoppning om att n(cid:229) en interinstitutionell (cid:246)verenskommelse. (2001/C 26 E/075) SKRIFTLIG FR¯GA E-0552/00 fr(cid:229)n Monica Frassoni (Verts/ALE) till kommissionen (29 februari 2000) ˜mne: Respekten f(cid:246)r milj(cid:246)skyddsf(cid:246)reskrifter vad g(cid:228)ller stenbrottet i Mugello Det finns planer p(cid:229) att (cid:246)ppna ett stort sidotag i Galliano di Mugello (provinsen Florens) och uppf(cid:246)ra en stenkrossningsanl(cid:228)ggning i anslutning till detta, f(cid:246)r leden genom bergspasset Bologna (cid:129) Florens. Det omr(cid:229)de d(cid:228)r sidotaget skall (cid:246)ppnas finns inte upptaget i n(cid:229)got allm(cid:228)nt instrument f(cid:246)r fysisk stadsplanering. I omr(cid:229)desplanen f(cid:246)r samordning inom provinsen (Piano Territoriale di Coordinamento Provinciale, PTCP) definieras trakten som ett k(cid:228)nsligt omr(cid:229)de som redan har skadats av (cid:246)versv(cid:228)mning och som riskerar att ytterligare g(cid:246)ra det


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0510/00 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione. Studi sui differenziali di inflazione.

eurovoc_concepts:
EU Member State
inflation
single monetary policy

text: 28. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 374 E/93 (2000/C 374 E/108) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0510/00 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione (28 febbraio 2000) Oggetto: Studi sui differenziali di inflazione Alla luce della risposta all(cid:146)interrogazione scritta E-2228/99 (1), Ł al corrente la Commissione degli studi eseguiti da accademici e operatori del mercato sui differenziali di inflazione sostenibili in c(cid:237)ascuno Stato membro nella zona euro? Pu(cid:242) la Commissione fornire un elenco per Stato membro dei differenziali d(cid:146)inflazione e che i vari studi intrapresi da accademici e operatori di mercato hanno indicato come sostenibili? (1) GU C 219 E del 1. 8. 2000, pag. 127. Risposta data dal sig. Solbes Mira in nome della Commissione (4 aprile 2000) Tra gli studi scientifici intesi a valutare l(cid:146)entit(cid:224) dei differenziali d(cid:146)inflazione sostenibili nell(cid:146)Unione economica e monetaria (UEM) vanno menzionati Alberola e Tyrv(cid:228)inen (1998) e Canzoneri et al. (1998). Questi studi si basano sul cosiddetto modello Balassa-Samuelson o su una sua versione modificata. Anche il Fondo monetario internazionale, in varie recenti relazioni, ha tentato una quantificazione internazionale dell(cid:146)effetto Balassa-Samuelson. I partecipanti al mercato si riferiscono di solito a questi studi oppure all(cid:146)esperienza storica di alcune unioni monetarie esistenti, in particolare gli Stati Uniti e il Regno Unito. La Banca centrale europea (BCE) ha analizzato il problema dei differenziali d(cid:146)inflazione in un(cid:146)unione monetaria nel suo bollettino mensile dell(cid:146)ottobre 1999. I tassi d(cid:146)inflazione sostenibili simulati negli studi scientifici sono stati riportati in una tabella, che viene inviata direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare e al Segretariato del Parlamento. Le simulazioni si basano su tre presupposti fondamentali: 1) Per i beni e servizi scambiabili, nella zona euro perdurer(cid:224) la parit(cid:224) del potere d(cid:146)acquisto (PPA) a lungo termine. 2) In ciascuno Stato, rimarr(cid:224) immutato nell(cid:146)UEM, rispetto al periodo storico, il differenziale d(cid:146)incremento della produttivit(cid:224) tra beni e servizi rispettivamente scambiabili e non scambiabili. 3) In ciascun settore l(cid:146)andamento dei prezzi seguir(cid:224) l(cid:146)evolversi dei costi unitari della manodopera. Alberola e Tyrv(cid:228)inen tengono conto delle differenze nelle tendenze salariali settoriali in ci(cid:242) che essi chiamano un modello «Balassa-Samuelson esteso». Questi studi matematici sono utili in quanto mostrano la possibile giustificazione del persistere di differenziali d(cid:146)inflazione nell(cid:146)UEM, un fatto da riconoscere nell(cid:146)attivit(cid:224) di vigilanza multilaterale sulle politiche economiche dei partecipanti alla zona euro. Le simulazioni non vanno considerate previsioni accurate di futuri divari a lungo termine fra i tassi d(cid:146)inflazione all(cid:146)interno dell(cid:146)UEM. La funzione che la distorsione nella produttivit(cid:224) delle merci scambiate esercita per spiegare i tassi reali di cambio tra i paesi industrializzati Ł ancora oggetto di dibattito negli livelli dei prezzi di (vedasi Rogoff, 1996). Secondo l(cid:146)esperienza dei paesi dell(cid:146)UEM, studi economici ciascun paese misurati nella moneta comune hanno registrato un divario molto inferiore, sul lungo periodo, di quello prospettato nelle suddette simulazioni. I presupposti alla base delle simulazioni non si sono tradotti in realt(cid:224) (e non lo faranno necessariamente in futuro): per esempio la PPA a lungo termine per le merci scambiate non si Ł realizzata in tutti i paesi del campione (vedasi il gi(cid:224) citato Canzoneri et al. ); in generale, il prezzo relativo dei beni e servizi non scambiabili Ł aumentato a ritmo meno accelerato di quanto indicato nelle tendenze relative della produttivit(cid:224) (vedasi ancora Canzoneri et al. ); i differenziali di produttivit(cid:224) tra i settori possono cambiare nel tempo (il margine disponibile per riguadagnar terreno, per esempio in Italia e in Spagna, Ł piø ristretto oggi che nei primi anni Settanta). i L(cid:146)esperienza maturata in altre unioni monetarie pu(cid:242) contribuire a chiarire la questione dei differenziali d(cid:146)inflazione nell(cid:146)UEM: dal 1950 al 1978 (quando la sterlina irlandese non Ł piø stata ancorata alla sterlina britannica), il divario medio nell(cid:146)inflazione annuale dei prezzi al consumo tra Irlanda e Regno Unito (paesi in cui si riscontrava a quell(cid:146)epoca una considerevole differenza nel grado di sviluppo economico) era dello 0,4 %. Tra Lussemburgo e Belgio, nel periodo 1950-88 il divario medio Ł stato di circa lo 0,3 % all(cid:146)anno. C 374 E/94 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 28. 12. 2000 le simulazioni meccaniche suddette vanno ritenute i limiti superiori della Secondo la Commissione, probabile gamma di divario dell(cid:146)inflazione duratura nell(cid:146)UEM. Tuttavia, nella gestione economica della zona euro Ł molto importante riconoscere che il persistere di tassi diversi d(cid:146)inflazione pu(cid:242) essere ammesso in considerazione delle forze strutturali a piø lungo termine. La Commissione si compiace dell(cid:146)interesse del Parlamento su quest(cid:146)importante questione e vorrebbe discutere ancora tali problemi con l(cid:146)onorevole parlamentare. (2000/C 374 E/109) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0511/00 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione (28 febbraio 2000) Oggetto: Mancato rispetto della legislazione comunitaria da parte degli Stati membri Alle luce della risposta all(cid:146)interrogazione scritta E-2230/99 (1) (3 dicembre 1999) e di fronte al progressivo e continuo mancato rispetto della legislazione dell(cid:146)Unione europea, soprattutto da parte della Francia, quali misure intende adottare la Commissione per migliorare la situazione? Riconosce la Commissione che gli sforzi attuali volti a contenere le violazioni sono inadeguati? Ritiene che il sistema delle sanzioni dovrebbe essere rafforzato contro i violatori recidivi e intende presentare proposte a tal fine alla prossima Conferenza intergovernativa? (1) GU C 203 E del 18. 7. 2000, pag. 153. Risposta data dal sig. Prodi a nome della Commission (10 aprile 2000) La Commissione ritiene che la procedura d(cid:146)infrazione di cui all(cid:146)articolo 226 (ex articolo 169) del trattato CE, in vigore da anni, si sia dimostrata efficace e non intende pertanto proporne la riforma. La maggior parte dei procedimenti di infrazione avviati dalla Commissione si risolve ancor prima che la Corte di giustizia adotti alcun provvedimento, poichØ lo Stato membro stesso pone fine alla violazione. A dimostrazione di ci(cid:242), si ricorda che nel 1999 la Commissione ha dovuto sottoporre alla Corte soltanto il 16,5 % dei casi d(cid:146)infrazione oggetto di una lettera preliminare di messa in mora. L(cid:146)efficacia della procedura, inoltre, Ł stata ulteriormente rafforzata dalla possibilit(cid:224) di una seconda azione davanti alla Corte di giustizia con penalit(cid:224) finanziarie (articolo 228, ex articolo 171, del trattato CE), introdotta dal Trattato sull(cid:146)Unione europea. Infine, allo scopo di garantire un esame sempre piø sistematico dell(cid:146)applicazione del diritto comunitario da parte degli Stati membri, la Commissione si impegna costantemente per migliorare le proprie procedure operative in tale settore. Per una descrizione di queste nuove misure operative, l(cid:146)onorevole parlamentare Ł invitato a fare riferimento alla 17a relazione sull(cid:146)applicazione del diritto comunitario, che sar(cid:224) messa a disposizione del Parlamento nelle prossime settimane. (2000/C 374 E/110) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0516/00 di Michael Gahler (PPE-DE) alla Commissione (28 febbraio 2000) Oggetto: Cittadinanza e doppia imposizione fiscale Nella succursale della Camera di commercio austriaca a Francoforte, un ente di diritto pubblico, lavorano un cittadino tedesco e uno austriaco. Mentre quest(cid:146)ultimo, in quanto dipendente di un ente pubblico, viene considerato come residente in Austria, l(cid:146)impiegato tedesco Ł soggetto alla Convenzione sulla doppia imposizione fiscale conclusa tra l(cid:146)Austria e la Germania e quindi limitatamente ad alcuni obblighi fiscali anche nei confronti dell(cid:146)Austria, a meno che, sulla base della sentenza Schumacker pronunciata dalla Corte di giustizia europea, non presenti domanda ai fini di un obbligo fiscale illimitato


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0505/00 υποβολή: Christopher Huhne (ELDR) προς την Επιτροπή. Πληρωμή εργολάβων και προμηθευτών.

eurovoc_concepts:
European Commission
deadline for payment
subcontracting

text: C 46 E/10 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 13. 2. 2001 Mporei· h Epitroph· na anafe·rei to poso·n poy diati·uetai, sy·mfvna me th endeiktikh· katanomh·, sth Galiki·a, symperilambanome·nvn, afeno·w, tvn po·rvn poy ua diaxeiri·zetai h kentrikh· kybe·rnhsh kai, afete·roy, tvn po·rvn poy ua diaxeiri·zetai h i·dia h ayto·nomh koino·thta; (1) EE C 225E thw 8. 8. 2000, sel. 2. Apa·nthsh toy k. Barnier Ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Marti·oy 2000) (cid:211)pvw ejhgh·same sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, sthn apa·nthsh poy dv·same sth grapth· erv·thsh· toy E-1433/99 (1), h Epitroph· o·ntvw diabi·base sta kra·th me·lh toy sto·xoy 1 tvn Diarurvtikv·n Tamei·vn mi·a pro·tash endeiktikh·w katanomh·w tvn diatiue·menvn pistv·sevn ba·sei toy anvte·rv sto·xoy gia thn peri·odo programmatismoy· 2000-2006. H Epitroph· aposte·llei apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy thn pro·tash katanomh·w poy anakoi·nvse stiw ispanike·w arxe·w. (1) EE C 225E thw 8. 8. 2000, sel. 2. (2001/C 46 E/012) GRAPTH ERVTHSH E-0505/00 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Plhrvmh· ergola·bvn kai promhueytv·n Poia· politikh· akoloyuei· h Epitroph· o·son afora· to xro·no plhrvmh·w tvn ergola·bvn kai promhueytv·n thw; Poio· xroniko· dia·sthma mesolabei· metajy· thw para·doshw h· toy timologi·oy kai thw plhrvmh·w sy·mfvna me tiw diadikasi·ew thw Epitroph·w; (cid:201)xoyn lhfuei· me·tra prokeime·noy na ele·gxetai kata· po·son epitygxa·nontai oi sto·xoi aytoi· kai, ea·n nai, poia·; Apa·nthsh thw kaw Schreyer ej ono·matow thw Epitroph·w (4 Mai(cid:138)oy 2000) H Epitroph· ejeta·zei taktika· thn epi·dosh tvn yphresiv·n thw o·son afora· thn th·rhsh tvn prouesmiv·n plhrvmv·n. ˙dh to 1991 ei·xe ue·sei vw sto·xo oi plhrvme·w thw na ekteloy·ntai ento·w 60 hmerv·n, meta· apo· thn paralabh· apo· tiw yphresi·ew thw e·gkyrhw ai·thshw plhrvmv·n. Apo· thn prouesmi·a ayth· tvn 60 hmerv·n, oi 40 hme·rew anh·koyn stiw yphresi·ew diata·ktew (gia thn ekkaua·rish kai tiw entole·w plhrvmh·w) kai 20 hme·rew stiw orizo·ntiew yphresi·ew (uev·rhsh toy dhmosionomikoy· ele·gxoy, bebai·vsh thw egkyro·thtaw thw ejoflhtikh·w isxy·ow thw plhrvmh·w apo· to logisth·, trapezikh· ekte·lesh). To 1995, h Epitroph· e·uete vw sto·xo tvn yphresiv·n thw na diekperaiv·netai to 95 % tvn plhrvmv·n se 60 hme·rew. Te·low to 1997 h Epitroph· tropopoi·hse thn politikh· thw gia tiw symba·seiw e·tsi v·ste se peri·ptvsh kauysterhme·nhw plhrvmh·w na e·xoyn oi pistvte·w thw to dikai·vma na zhth·soyn to·koyw yperhmeri·aw. Oi diaue·simew statistike·w gia to 1999 dei·xnoyn o·ti gia to sy·nolo tvn yphresiv·n o me·sow o·row prouesmi·aw plhrvmh·w (apo· thn hmeromhni·a paralabh·w toy timologi·oy me·xri thn hmeromhni·a xre·vshw toy trapezikoy· logariasmoy· thw Epitroph·w) anerxo·tan se 54,1 hme·rew. Vsto·so, mo·no to 65,1 % tvn plhrvmv·n diekperai- v·uhkan ento·w 60 hmerv·n. 13. 2. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 46 E/11 Mia diyphresiakh· oma·da ergasi·aw poy apotelei·tai apo· ekprosv·poyw tvn xrhmatooikonomikv·n mona·dvn tvn diafo·rvn genikv·n dieyuy·nsevn ejeta·zei epi· toy paro·ntow toyw lo·goyw thw xamhlh·w epi·doshw kai ua diatypv·sei prota·seiw gia thn belti·vsh. Sthn Leykh· Bi·blo thw gia thn metarry·umish, me·row II, sxe·dio dra·shw (1), h Epitroph· epibebaiv·nei sthn oysi·a vw e·na apo· toyw sto·xoyw thw metarry·umishw thn epi·teyjh me·xri to 2002 thw ekte·leshw toy 95 % tvn plhrvmv·n ento·w 60 hmerv·n (Dra·sh 10: ua zhthuei· apo· tiw yphresi·ew na ue·soyn toyw dikoy·w toyw sto·xoyw v·ste na antapokriuoy·n ston eyry·tero sto·xo thw Epitroph·w gia diene·rgeia tvn plhrvmv·n ento·w 60 hmerv·n, o·son afora· pososto· 95 % tvn timologi·vn me·xri to 2002 kauv·w kai na ypoba·loyn anafore·w gia ta lambano·mena me·tra kai ta shmeioy·mena apotele·smata sthn eth·sia e·kuesh drasthrioth·tvn toyw. H apo· pleyra·w Epitroph·w ekti·mhsh tvn apotelesma·tvn poy epitygxa·noyn oi yphresi·ew ua lamba·nei ypo·ch thw to dei·kth ayto·). Eja·lloy, h Epitroph· ua katarti·sei kentriko· kata·logo timologi·vn gia na parakoloyuei· tiw prouesmi·ew ejo·flhsh·w toyw (Dra·sh ariu. 11 toy Leykoy· Bibli·oy). (1) COM(2000)200 teliko·. (2001/C 46 E/013) GRAPTH ERVTHSH E-0527/00 ypobolh·: Michl Ebner (PPE-DE) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Kata·rghsh tvn katasthma·tvn aforologh·tvn eidv·n kai tvn forologikv·n pronomi·vn tvn diplvmatikv·n ypallh·lvn Se syna·rthsh me thn grapth· erv·thsh E-1996/99 (1) kai thn sxetikh· apa·nthsh thw Epitroph·w, sthn opoi·a anafe·retai metajy· a·llvn o·ti h diath·rhsh tvn forologikv·n pronomi·vn, o·pvw ayta· e·xoyn kauorisuei· sthn Sy·mbash thw Bie·nnhw toy 1961, den dikaiologei·tai ple·on sthn eyrvpai¤kh· esvterikh· agora· kai o·ti, kata· syne·peia, ta prono·mia ayta· pre·pei na katarghuoy·n, kalei·tai h Epitroph· na anakoinv·sei ea·n proti·uetai, para·llhla me thn synepv·w efarmozo·menh politikh· o·son afora· thn kata·rghsh tvn katasthma·tvn aforologh·- tvn eidv·n gia o·loyw toyw poli·tew thw EE kai sy·mfvna me thn arxh· thw dikaiosy·nhw kai thw politikh·w deontologi·aw, na katargh·sei paro·moia eidika· prono·mia tvn opoi·vn apolay·oyn oi diplvmatikoi· ypa·llhloi thw EE. (1) EE C 219 E thw 1. 8. 2000, sel. 63. Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (14 Aprili·oy 2000) Sxetika· me to ue·ma tvn pronomi·vn poy pare·xontai se diplvma·tew ba·sei thw Sy·mbashw thw Bie·nnhw, h Epitroph· den e·xei na prosue·sei ti·pote parapa·nv sthn apa·nthsh· thw sthn prohgoy·menh grapth· erv·thsh E-1996/99 toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy. (2001/C 46 E/014) GRAPTH ERVTHSH E-0546/00 ypobolh·: William Newton Dunn (ELDR) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Kalh· diabi·vsh tvn orni·uvn abgoparagvgh·w An h EE den katoruv·sei na diasfali·sei mia rh·tra kalh·w diabi·vshw stiw epikei·menew diapragmatey·seiw toy POE, ti me·tra ua la·bei h Epitroph· gia na ejasfali·sei thn prostasi·a tvn paragvgv·n apo· mia syrroh· fthnv·n eisagvgv·n apo· tri·tew xv·rew;


title: 2000/186/EG: Rådets beslut av den 28 februari 2000 om tillstånd för Förbundsrepubliken Tyskland att tillämpa åtgärder som avviker från artiklarna 6 och 17 i sjätte direktivet 77/388/EEG om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund

eurovoc_concepts:
Germany
VAT rate
basis of tax assessment
derogation from EU law
motor car
tax harmonisation

text: L 59/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 3. 2000 RÅDETS BESLUT av den 28 februari 2000 om tillstånd för Förbundsrepubliken Tyskland att tillämpa åtgärder som avviker från artiklarna 6 och 17 i sjätte direktivet 77/388/EEG om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (2000/186/EG) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter (1), särskilt artikel 27 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) (5) I två skrivelser som registrerades vid kommissionens generalsekretariat den 8 januari och den 27 augusti 1999 har Förbundsrepubliken Tysklands regering begärt tillstånd att, i enlighet med artikel 27 i direktiv 77/ 388/EEG, tillämpa två åtgärder som avviker från bestäm- melserna i artiklarna 6 och 17 i nämnda direktiv. på förslag kommissionens Enligt artikel 27. 1 i direktiv 77/388/EEG får rådet enhäl- ligt varje medlemsstat att införa, eller förlänga giltighetsperioden för särskilda åtgärder som avviker från bestämmelserna i förenkla skatteuttaget eller för att direktivet, hindra vissa typer av skatteflykt eller skatteundandra- gande. bemyndiga för att I enlighet med artikel 27. 3 i direktiv 77/388/EEG under- rättade kommissionen i en skrivelse av den 11 oktober 1999 övriga medlemsstater om den tyska regeringens begäran. Den första undantagsåtgärden syftar till att helt utesluta den mervärdesskatt på utgifter som är hänförliga till varor och tjänster från avdragsrätten, när mer än 90 % av dessa varor och tjänster används för den skattskyldiga personens eller för en anställds privata bruk eller för icke-yrkesmässiga ändamål i allmänhet. Åtgärden utgör ett undantag från artikel 17 och motiveras med att det är nödvändigt att förenkla uttaget av mervärdesskatt. Den andra undantagsåtgärden från artikel 17. 2 och artikel 6 i direktiv 77/388/EEG syftar till att med 50 % begränsa skattskyldiga personer avdragsrätt i enlighet med artikel 17. 2 för mervärdesskatt på samtliga utgifter fordon som inte uteslutande som är hänförliga till används yrkesmässigt samt till att tillåta att inte ta ut den mervärdesskatt som skall betalas för privat bruk av en personbil. Taket för en skattskyldig persons avdrags- rätt avseende mervärdesskatt motiveras med att det bevisligen är svårt att för denna typ av vara kontrollera fördelningen mellan yrkesmässiga och privata utgifter och det därigenom föreligger sannolikhet för skatteflykt eller missbruk. Dessutom kommer en sådan åtgärd att medge ett förenklat system för beskattning av privat bruk av fordon. Taket för en skattskyldig persons avdragsrätt avseende mervärdesskatt bör dock inte tillämpas på utgifter som hänför sig till fordon som utgör den skattskyldiga perso- nens löpande tillgångar. Det schablonmässiga taket för avdragsrätten får inte heller tillämpas när privat bruk av ett sådant fordon inte överskrider 5 %. I sådana fall skall de normala reglerna om avdragsrätt enligt artikel 17. 2 i direktiv 77/388/EEG fortsätta att tillämpas. Dessa bestämmelser säkerställer att undantaget från prin- cipen om en skattskyldig persons rätt att göra avdrag för den totala skatten som betalats i samband med dennes skattepliktiga transaktioner inte går utöver vad som är nödvändigt för att förhindra skatteflykt eller skatteun- dandragande, såsom dessa definieras i domstolens rätts- praxis när det gäller tolkningen av artikel 27 i direktiv 77/388/EEG (2). Kommissionen lade den 17 juni 1998 fram ett förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG vad gäller reglerna om avdragsrätt för mervärdesskatt (3). Syftet med förslaget är att åstadkomma en definitiv harmonisering av en del av de olika regler om begräns- ning av avdragsrätten som i dag tillämpas av medlems- staterna, eftersom de kan medföra snedvridning av konkurrensen i internationell handel, eftersom skillna- derna påverkar priserna på varor och tjänster. Bemyndigandet att tillämpa dessa undantagsåtgärder bör därför begränsa giltighetstiden så att de upphör att gälla då ovannämnda föreslagna direktiv träder i kraft, men senast den 31 december 2002, om direktivet ännu inte har trätt i kraft vid denna tidpunkt. En sådan längsta giltighetstid skulle göra det möjligt att utvärdera om undantaget mot bakgrund av läget i diskussionerna i rådet vid denna tidpunkt fortfarande är lämpligt. (6) (7) (8) (9) (1) EGT L 145, 13. 6. 1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 1999/85/EG (EGT L 277, 28. 10. 1999, s. 34). 1997, s. I-2847). (3) EGT C 219, 15. 7. 1998, s. 16. (2) Se dom av den 29 maj 1997, Werner Skripalle (C-63/96, REG 4. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 59/13 (10) Undantaget har ingen negativ inverkan på gemen- skapernas egna medel som kommer från mervärdesskatt. inte likställa användning för privat bruk av fordon som tillhör en skattskyldig persons företag med tjänster utan vederlag. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Med avvikelse från bestämmelserna i artikel 17. 2 i direktiv 77/388/EEG, ändrad genom artikel 28f i det direktivet, ges Förbundsrepubliken Tyskland tillstånd att från rätt till avdrag undanta mervärdesskatt på utgifter som är hänförliga till varor och tjänster, när mer än 90 % av dessa varor och tjänster används för den skattskyldiga personens eller för en anställds privata bruk eller allmänt i allmänhet. för icke-yrkesmässiga ändamål Artikel 2 Med avvikelse från bestämmelserna i artikel 17. 2 i direktiv 77/388/EEG, ändrad genom artikel 28f i det direktivet, samt bestämmelserna i artikel 6. 2 a i samma direktiv, beviljas Förbundsrepubliken Tyskland tillstånd att med 50 % begränsa avdragsrätten för mervärdesskatt på utgifter som är hänförliga till fordon som inte uteslutande används yrkesmässigt samt att Bestämmelserna i inte tillämpas när fordonet utgör den skattskydliga personens löpande tillgångar, eller när privat bruk av ett sådant fordon inte överskrider 5 %. första stycket skall Artikel 3 Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 april 1999. tillämpas den dag då direktivet om Det skall upphöra att utgifter som inte medför rätt till avdrag för mervärdesskatt träder i kraft, dock senast den 31 december 2002. Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland. Artikel 4 Utfärdat i Bryssel den 28 februari 2000. På rådets vägnar J. PINA MOURA Ordförande


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0537/00 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen. Europæiske standarder for emissioner og restprodukter fra forbrændingsanlæg.

eurovoc_concepts:
air quality
environmental protection
environmental standard
industrial building
prevention of pollution
public health
waste incineration

text: 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/183 2. Hvordan vil Kommissionen łge universiteternes beredvillighed til at anerkende diplomer eller (cid:230)ndre praksis i forbindelse med anerkendelse for at głre det muligt for interesserede studerende at deltage i ordningen uden at miste tid ved deres eget universitet? 3. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen tr(cid:230)ffe for at sikre indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af universitetsud- dannelsesordningerne p(cid:229) EU-plan? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (3. april 2000) Akademisk anerkendelse af eksamensbeviser hłrer under medlemsstaternes kompetenceomr(cid:229)de. Der findes ingen g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsbestemmelser, som vedrłrer en s(cid:229)dan anerkendelse. I henhold til artikel 149 i EF-traktaten er den enkelte medlemsstat alene ansvarlig for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemet, og enhver form for harmonisering p(cid:229) omr(cid:229)det er udelukket. Myndighederne har ret til at lade optagelse p(cid:229) et uddannelsesforlłb v(cid:230)re betinget af en forudg(cid:229)ende akademisk anerkendelse af kvalifikationer, som er erhvervet i en anden medlemsstat. De kan ogs(cid:229) selv fastl(cid:230)gge bestemmelserne for denne procedure, eftersom der ikke findes f(cid:230)llesskabsbestemmelser, der kr(cid:230)ver, at en medlemsstat anerkender eksamensbeviser, som er erhvervet i en anden medlemsstat, som adgangsgivende til videre- g(cid:229)ende studier. Kommissionen opfordrer gennem Sokrates-programmet, navnlig Erasmus-aktionen, til gensidig anerken- delse, med henblik p(cid:229) videreg(cid:229)ende studier, af de forskellige uddannelsessystemer i Europa. Et konkret resultat af indsatsen for at fremme forst(cid:229)elsen for akademisk anerkendelse af kvalifikationer er netv(cid:230)rket af nationale informationscentre vedrłrende anerkendelse af eksamensbeviser (NARIC). Disse centre informerer om de nationale procedurer for anerkendelse af eksamensbeviser. Netv(cid:230)rket, som blev oprettet i 1984, har til form(cid:229)l at fremme mobiliteten blandt studerende, l(cid:230)rere og forskere ved at yde kompetent vejledning og information om akademisk anerkendelse af eksamensbeviser. Disse tjenester anvendes hovedsagelig af hłjere l(cid:230)reanstalter, studerende og deres vejledere, for(cid:230)ldre, l(cid:230)rere og kommende arbejdsgivere. Kommissionen fremmer og stłtter ligeledes ECTS (Det europ(cid:230)iske meritoverfłrselssystem), som giver redskaber til at skabe (cid:229)benhed, bygge bro mellem institutioner og (cid:229)bne flere muligheder for de studerende. Ved at anvende almindeligt kendte m(cid:229)lemetoder (cid:129) meritter og karakterer (cid:129) głr dette system det nemmere for institutionerne at anerkende de studerendes l(cid:230)ringsresultater og giver redskaber til at tolke de nationale videreg(cid:229)ende uddannelsessystemer. ECTS-systemet bygger p(cid:229) tre grundelementer: information (om studie- programmer og de studerendes resultater), gensidig aftale (mellem partnerinstitutionerne og den stude- rende) og anvendelse af ECTS-meritter (angiver den studerendes arbejdsbyrde). ECTS-systemet anvendes p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt af ca. 1. 300 institutioner i F(cid:230)llesskabet, E(cid:216)S-staterne og de associerede lande. Systemet har opn(cid:229)et bred anerkendelse af nationale myndigheder, universiteter og studerende. Som fłlge af den debat om eventuelle synergier mellem akademisk og erhvervsm(cid:230)ssig anerkendelse, som indledtes i 1994, anmodede R(cid:229)det i sine konklusioner af 6. maj 1996 Kommissionen om at undersłge mulighederne for, p(cid:229) frivillig basis, at indfłre et europ(cid:230)isk administrativt bilag til akademiske eksamens- beviser. Arbejdet med dette »till(cid:230)g til eksamensbeviser« er overdraget til en arbejdsgruppe, der blev nedsat i december 1996 p(cid:229) f(cid:230)lles initiativ af Kommissionen, Europar(cid:229)det og UNESCO/CEPES. Der er siden da udviklet en model til et till(cid:230)g til eksamensbeviser, som beskriver karakteren af og indholdet af videre- g(cid:229)ende uddannelsesprogrammer og den p(cid:229)g(cid:230)ldende uddannelses niveau samt oplyser om det videreg(cid:229)ende uddannelsessystem, inden for hvilket uddannelsen er taget. (2000/C 330 E/210) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0537/00 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen (28. februar 2000) Om: Europ(cid:230)iske standarder for emissioner og restprodukter fra forbr(cid:230)ndingsanl(cid:230)g Kan Kommissionen oplyse, hvilke standarder der er g(cid:230)ldende for beskyttelse af menneskers sundhed og naturen i Den Europ(cid:230)iske Union med hensyn til emissioner af affaldsprodukter eller andre restprodukter fra forbr(cid:230)ndingsanl(cid:230)g? C 330 E/184 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (23. marts 2000) I juni 1989 blev der vedtaget to direktiver med henblik p(cid:229) bek(cid:230)mpelse af emissioner af bestemte forurenende stoffer fra kommunale affaldsforbr(cid:230)ndingsanl(cid:230)g: R(cid:229)dets direktiv 89/369/E(cid:216)F af 8. juni 1989 om forebyggelse af luftforurening fra nye kommunale affaldsforbr(cid:230)ndingsanl(cid:230)g (1) og R(cid:229)dets direktiv 89/ 429/E(cid:216)F af 21. juni 1989 om nedbringelse af luftforurening fra best(cid:229)ende kommunale affaldsforbr(cid:230)nd- ingsanl(cid:230)g (2). Disse direktiver har ydet et v(cid:230)sentligt bidrag til at begr(cid:230)nse emissionerne af forurenende stoffer i F(cid:230)llesskabet. Deres anvendelsesform(cid:229)l er imidlertid begr(cid:230)nset til kommunalt affald, medens forbr(cid:230)nding i stigende grad anvendes som middel til behandling af andre former for affald, som renseslam, klinisk affald og d(cid:230)k. I 1994 vedtoges R(cid:229)dets direktiv 94/67/EF af 16. december 1994 om forbr(cid:230)nding af farligt affald (3). Heri indfłres der en r(cid:230)kke betingelser for driften af anl(cid:230)g til forbr(cid:230)nding af det farligste affald. Det p(cid:229)l(cid:230)gger strengere normer for emissioner end 1989-direktiverne for kommunale affaldsforbr(cid:230)ndingsanl(cid:230)g og indfłres talm(cid:230)ssige emissionsgr(cid:230)nser for dioxiner og furaner. I fremtiden vil alle tre direktiver udg(cid:229) og blive erstattet med et enkelt direktiv, hvori der fasts(cid:230)ttes emissionsgr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for alle relevante forurenende stoffer. R(cid:229)det fastlagde en f(cid:230)lles holdning til det kommende forbr(cid:230)ndingsdirektiv den 25. november 1999 (4). Andenbehandlingen finder sted i marts 2000 og den endelige vedtagelse forventes til efter(cid:229)ret 2000. De foresl(cid:229)ede emissionsgr(cid:230)nsev(cid:230)rdier vil blive anvendt p(cid:229) best(cid:229)ende anl(cid:230)g fem (cid:229)r efter vedtagelsen af direktivet, det vil sige sandsynligvis i efter(cid:229)ret 2005. (1) EFT L 163 af 14. 6. 1989. (2) EFT L 203 af 15. 7. 1989. (3) EFT L 365 af 31. 12. 1994. (4) EFT C 25 af 28. 1. 2000. (2000/C 330 E/211) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0541/00 af Minerva Malliori (PSE) til Kommissionen (21. februar 2000) Om: Mental sundhed P(cid:229) baggrund af R(cid:229)dets resolution om fremme af den mentale sundhed, der blev enstemmigt vedtaget den 18. november 1999 under samlingen i R(cid:229)det (sundhedsministre), konklusionerne fra den europ(cid:230)iske konference, der blev afholdt under det finske formandskab, samt erkl(cid:230)ringerne fra kommissionsmedlem- met Byrne om iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af foranstaltninger p(cid:229) omr(cid:229)det for mental sundhed, bedes Kommissionen oplyse fłlgende: Agter Kommissionen p(cid:229) dette omr(cid:229)de at tr(cid:230)ffe foranstaltninger og i givet fald hvilke i betragtning af, at b(cid:229)de kvalitative og kvantitative indikatorer viser, at psykiske forstyrrelser p(cid:229) mange forskellige m(cid:229)der griber ind i EU-borgernes dagligliv? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (22. marts 2000) Kommissionen er i łjeblikket ved at udvikle en sundhedsstrategi, som vil omfatte mental sundhed. Denne strategi vil tage hensyn til den resolution om mental sundhed, som R(cid:229)det (sundhedsministrene) har vedtaget, og til konklusionerne fra den konference, der blev afholdt under det finske formandskab. Der sker allerede en stor udvikling inden for mental sundhed under F(cid:230)llesskabets handlingsprogrammer om fremme af sundhed og sundhedsoverv(cid:229)gning. Som et resultat af et projekt er der for nylig blevet offentliggjort en rapport om fremme af błrns mentale sundhed


title: Directiva 2000/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 februarie 2000 de modificare a Directivei 74/60/CEE a Consiliului privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la amenajarea interioară a autovehiculelor (părțile interioare ale habitaclului, altele decât oglinda sau oglinzile retrovizoare interioare, dispunerea comenzilor, plafonul sau plafonul care se deschide, spătarul și partea din spate a scaunelor)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
vehicle parts

formats: pdf print xhtml

text: 13/vol. 28 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 253 32000L0004 L 87/22 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 8. 4. 2000 DIRECTIVA 2000/4/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN Ș(cid:13) I A CONSILIULUI din 28 februarie 2000 de modificare a Directivei 74/60/CEE a Consiliului privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la amenajarea interioară a autovehiculelor (părțile interioare ale habitaclului, altele decât oglinda sau oglinzile retrovizoare interioare, dispunerea comenzilor, plafonul sau plafonul care se deschide, spătarul ș(cid:13)i partea din spate a scaunelor) PARLAMENTUL EUROPEAN Ș(cid:13) I CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunități Europene ș(cid:13)i, în special, articolul 95 al acestuia, având în vedere propunerea Comisiei (1), având în vedere avizul Comitetului Economic ș(cid:13)i Social (2), hotărând în conformitate cu procedura prevăzută în articolul 251 din tratat (3), (5) întrucât: (1) (2) (3) Este de dorit să se introducă în Directiva 74/60/CEE a Consiliului (4) cerințe referitoare la ferestre acționate elec- tric, cu scopul de a elimina pericolul pentru copii, care se poate manifesta la închiderea acestor ferestre; cerințe simi- lare ar trebui de asemenea aplicate trapelor de aerisire ș(cid:13)i sistemelor de pereți despărțitori acționate electric; în acest scop, titlul ș(cid:13)i domeniul de aplicare al Directivei 74/60/CEE ar trebuie modificate în mod corespunzător. Directiva 74/60/CEE este una din directivele speciale ale procedurii de omologare CE de tip care a fost instituită prin Directiva 70/156/CEE a Consiliului din 6 februarie 1970 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la omologarea de tip a autovehiculelor ș(cid:13)i a remorcilor acestora (5); în consecință, dispozițiile cuprinse în Directiva 70/156/CEE privind vehiculele, sistemele pentru vehicule, componentele ș(cid:13)i unitățile tehnice separate se aplică Direc- tivei 74/60/CEE. Îndeosebi articolul 3 alineatul (4) ș(cid:13)i articolul 4 alineatul (3) din Directiva 70/156/CEE impun ca fiecare directivă spe- cială să aibă ataș(cid:13)ată la ea o fiș(cid:13)ă de informații care să con- țină elementele relevante ale anexei la Directiva 70/156/CEE ș(cid:13)i, de asemenea, un certificat de omologare de tip bazat pe anexa VI la Directiva 70/156/CEE pentru ca respectiva omologare să poată fi computerizată. I (4) Este important ca vehiculele din categorii altele decât M1, în special cele din categoriile M2 ș(cid:13)i N1, să fie capabile să JO C 149, 15. 5. 1998, p. 10. JO C 407, 28. 12. 1998, p. 56. (1) (2) (3) Avizul Parlamentului European din 9 februarie 1999 (JO C 150, 28. 5. 1999, p. 26), Poziția comună a Consiliului din 28 octombrie 1999 (JO C 346, 2. 12. 1999, p. 17) ș(cid:13)i Decizia Parlamentului Euro- pean din 3 februarie 2000. JO L 38, 11. 2. 1974, p. 2, directivă astfel cum a fost modificată prin Directiva 78/632/CEE a Comisiei (JO L 206, 29. 7. 1978, p. 26). JO L 42, 23. 2. 1970, p. 1, astfel cum a fost modificată prin Directiva (JO L 11, 98/91/CE a Parlamentului European ș(cid:13)i a Consiliului 16. 1. 1999, p. 25). (5) (4) ofere, la prima ocazie care se iveș(cid:13)te, conducătorului auto ș(cid:13)i pasagerilor dar în special copiilor nivelul de siguranță prevăzut în Directiva 74/60/CEE; în acest scop, ar trebui să se procedeze în aș(cid:13)a fel încât domeniul de aplicare al Direc- tivei 74/60/CEE să fie extins pentru a cuprinde asemenea vehicule, în conformitate cu procedura prevăzută în articolul 13 din Directiva 70/156/CEE. Modificările la Directiva 74/60/CEE se referă doar la dispozițiile sale cu caracter administrativ ș(cid:13)i la ferestrele, trapa de aerisire ș(cid:13)i/sau sistemele de pereți despărțitori acțio- nate electric; nu este prin urmare necesar să se invalideze omologările existente acordate în conformitate cu Direc- tiva 74/60/CEE ș(cid:13)i nici nu este necesar să împiedice înma- tricularea, vânzarea ș(cid:13)i introducerea în circulație a vehicu- lelor noi, care nu sunt echipate cu ferestre, trapă de aerisire ș(cid:13)i/sau sisteme de pereți despărțitori acționate electric ș(cid:13)i care sunt cuprinse în aceste omologări. (6) În conformitate cu principiul proporționalității, după cum se prevede în articolul 5 paragraful al treilea din tratat, măsurile cuprinse în prezenta directivă nu depăș(cid:13)esc cadrul necesar pentru realizarea obiectivelor tratatului, ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: Articolul 1 Directiva 74/60/CEE se modifică după cum urmează: 1. Titlul se înlocuieș(cid:13)te cu următorul text: „Directiva 74/60/CEE a Consiliului din 17 decembrie 1973 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la amenajarea interioară a autovehiculelor. ” 2. Articolele 1, 2 ș(cid:13)i 3 se înlocuiesc cu următorul text: „Articolul 1 În sensul prezentei directive, «vehicul» înseamnă orice vehicul astfel cum a fost definit în articolul 2 din Directiva 70/156/CEE. Articolul 2 Niciun stat membru nu poate să refuze acordarea omologării CE sau a omologării naționale unui tip vehicul din motive legate de elementele interioare montate pe vehicule, dacă acestea îndeplinesc cerințele menționate în anexele la prezentul document. 254 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 28 Articolul 3 Niciun stat membru nu poate să refuze înmatricularea ș(cid:13)i nici nu poate să interzică vânzarea, introducerea în circulație sau utilizarea oricărui vehicul din motive legate de elementele interioare montate pe vehicule, dacă acestea îndeplinesc cerințele menționate în anexe. ” 3. Articolele 4 ș(cid:13)i 5 se elimină. 4. Anexele se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă. Articolul 2 (1) Începând cu 8 aprilie 2001, din motive legate de elementele interioare montate pe autovehicule, statele membre: — nu pot să refuze acordarea omologării CE de tip sau a omo- logării naționale unui tip de vehicul; — nu pot să interzică înmatricularea, vânzarea sau introducerea în circulație a vehiculelor, dacă vehiculele îndeplinesc cerințele Directivei 74/60/CEE. (2) Începând cu 8 aprilie 2002, statele membre nu mai acordă omologarea CE de tip pentru un nou tip de vehicul din motive legate de elementele interioare montate pe autovehicule, dacă cerințele Directivei 74/60/CEE nu sunt îndeplinite. (3) Începând cu 8 aprilie 2003, statele membre: — consideră certificatele de conformitate care însoțesc vehiculele noi în conformitate cu dispozițiile Directivei 70/156/CEE ca nemaifiind valabile în sensul articolului 7 alineatul (1) din res- pectiva directivă; — pot refuza înmatricularea, vânzarea ș(cid:13)i introducerea în circula- ție a vehiculelor noi care nu sunt însoțite de un certificat de conformitate, excepție făcând cazul în care se invocă articolul 8 alineatul (2) din Directiva 70/156/CEE, legate de interioare montate pe elementele din motive autovehicule dacă vehiculele sunt dotate cu ferestre, trapă de aerisire ș(cid:13)i/sau sisteme de pereți despărțitori acționate electric ș(cid:13)i dacă nu sunt îndeplinite cerințele Directivei 74/60/CEE. (4) Prezenta directivă nu anulează nici o omologare pentru tipu- rile de vehicule care nu sunt dotate cu ferestre, trapă de aerisire ș(cid:13)i/sau sisteme de pereți despărțitori acționate electric, acordată anterior în conformitate cu Directiva 74/60/CEE ș(cid:13)i nici nu împie- dică prelungirea unor asemenea omologări în condițiile directivei în conformitate cu care ele au fost inițial acordate. Articolul 3 (1) Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege ș(cid:13)i actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 8 aprilie 2001 ș(cid:13)i informează de îndată Comisia cu privire la aceasta. (2) Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri. (3) Comisiei îi sunt comunicate de statele membre textele princi- palelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă. Articolul 4 Prezenta directivă intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Articolul 5 Prezenta directivă se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, 28 februarie 2000. Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele N. FONTAINE Preș(cid:13)edintele J. PINA MOURA 13/vol. 28 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 255 ANEXĂ MODIFICĂRI LA ANEXELE LA DIRECTIVA 74/60/CEE 1. Între articole ș(cid:13)i anexa I se introduce următoarea listă de anexe: „LISTA ANEXELOR ANEXA I: Domeniul de aplicare, definiții, cererea de omologare CE de tip pentru un tip de vehicul, specificații, acordarea omologării CE pentru un tip de vehicul, modificări ale tipului ș(cid:13)i modificări aduse omologărilor ș(cid:13)i conformității producției. Apendicele 1: Fiș(cid:13)ă de informații Apendicele 2: Certificatul de omologare CE de tip Apendicele 3: Poziția vergelei cilindrice de încercare în plafonul care se deschide ș(cid:13)i în deschiderile ferestrelor Apendicele 4: Simbolul pentru comutatorul comandat de conducătorul auto. ANEXA II: Determinarea zonei de impact frontal ANEXA III: Procedură pentru încercarea materialelor cu disipare de energie ANEXA IV: Procedură pentru determinarea punctului H ș(cid:13)i a unghiului real al spătarului scaunului ș(cid:13)i pentru verificarea pozițiilor relative ale punctelor R ș(cid:13)i H, precum ș(cid:13)i relația între unghiul proiectat al spătarului scaunului ș(cid:13)i unghiul real al spătarului scaunului. Apendice: componente ale manechinului tridimensional, precum ș(cid:13)i dimensiunile ș(cid:13)i masa manechinului. ANEXA V: Metode de măsurare a proiecțiilor. Apendice: aparatura pentru măsurarea proiecțiilor. ANEXA VI: Aparatura ș(cid:13)i procedura pentru aplicarea punctului 5. 2. 1. din anexa I” 2. Anexa I se modifică după cum urmează. (a) Nota de subsol 1 se elimină. (b) Titlul se înlocuieș(cid:13)te cu următorul text: „DOMENIUL DE APLICARE, DEFINIȚII, CEREREA DE OMOLOGARE CE DE TIP PENTRU UN TIP DE VEHICUL, SPECIFICAȚII, ACORDAREA OMOLOGĂRII CE DE TIP PENTRU UN TIP DE VEHICUL, MODIFICĂRI ALE TIPULUI Ș(cid:13) I MODIFICĂRI ADUSE OMOLOGĂRILOR Ș(cid:13) I CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI”. (c) Punctul 1 se înlocuieș(cid:13)te cu următorul text: „1. DOMENIUL DE APLICARE Prezenta directivă se aplică vehiculelor din categoria M1, astfel cum au fost definite în anexa II secțiunea A la Directiva 70/156/CEE. ” (d) Punctele 2. 1 ș(cid:13)i 2. 2 se înlocuiesc cu următorul text: „2. 1. «elementele montate în interior» sunt: 2. 1. 1. piese interioare din compartimentul pentru pasageri, altele decât oglinzile retrovizoare interioare; 2. 1. 2. dispunerea comenzilor; 2. 1. 3. plafonul sau plafonul care se deschide; 2. 1. 4. spătarul ș(cid:13)i partea din spate a scaunelor; 2. 1. 5. ferestre, trapă de aerisire ș(cid:13)i sisteme de pereți despărțitori acționate electric. 2. 2. «Tip de vehicul» referitor la elementele montate în interiorul unui compartiment pentru pasageri înseamnă autovehiculele care nu diferă în privința unor elemente esențiale ca:”. 256 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 28 (e) Se introduc următoarele puncte: „2. 2. 3. plafonul sau plafonul care se deschide; 2. 2. 4. 2. 2. 5. spătarul ș(cid:13)i partea din spate a scaunelor; ferestre, trapă de aerisire ș(cid:13)i sisteme de pereți despărțitori acționate electric. ” (f) Se introduc următoarele puncte: „2. 10. 2. 11. 2. 12. 2. 13. «Ferestre acționate electric» înseamnă ferestre care sunt închise prin acționare electrică, fiind alimentate de sursa de energie electrică a vehiculului. «Trape de aerisire acționate electric» înseamnă panouri care se deschid în plafonul vehiculului care sunt închise prin acționare electrică, fiind alimentate de sursa de energie electrică a vehiculului fie printr-o miș(cid:13)care de culisare, fie printr-o miș(cid:13)care de basculare, nefiind incluse sistemele de plafoane decapotabile. «Sisteme de pereți despărțitori acționate electric» semnifică sisteme care împart compartimentul pentru pasageri al vehiculului în cel puțin două secțiuni ș(cid:13)i care sunt închise prin acționare electrică, fiind alimentate de sursa de energie electrică a vehiculului. «Deschidere» reprezintă o deschizătură maximă neobstrucționată între muchia superioară sau muchia anterioară, depinzând de direcția de închidere a unei ferestre sau a unui sistem despărțitor sau a unei trape de aerisire acționate electric ș(cid:13)i structura vehiculului care formează marginea ferestrei, sistemului despărțitor sau trapei de aerisire, atunci când se priveș(cid:13)te din interiorul vehiculului sau, în cazul unui sistem despărțitor, atunci când se priveș(cid:13)te din partea din spate a compartimentului pentru pasageri. Pentru a măsura o deschizătură, se introduce (fără a se exercita forță) o vergea cilindrică de încercare prin respectiva deschizătură, în general perpendicular pe fereastră, trapa de plafon sau sistemul despărțitor, după cum se ilustrează în figura 1, atunci când se priveș(cid:13)te din interiorul vehiculului sau, după caz, din partea din spate a compartimentului pentru pasageri. ” (g) Punctele 3 – 3. 3 se înlocuiesc cu următorul text: „3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. CEREREA DE OMOLOGARE CE DE TIP A UNUI TIP DE VEHICUL Cererea de omologare CE de tip în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din Directiva 70/156/CEE a unui tip de vehicul, referitor la elementele montate la interiorul său, se prezintă de către constructorul vehiculului. Un model al fiș(cid:13)ei de informații este dat în apendicele 1. Următoarele trebuie supuse aprobării serviciului tehnic responsabil pentru efectuarea testelor de omologare:”. (h) Se introduc următoarele puncte: „5. 5. 2. Trape de aerisire acționate electric 5. 5. 2. 1. În plus, trapele de aerisire acționate electric ș(cid:13)i elementele de comandă ale acestora îndeplinesc cerințele punctului 5. 8 de mai jos. ” (i) Punctele 5. 8 ș(cid:13)i 5. 8. 1. sunt renumerotate ca punctele 5. 9 ș(cid:13)i 5. 9. 1 (j) Se introduc următoarele puncte: „5. 8. 5. 8. 1. Ferestre, trape de aerisire ș(cid:13)i sisteme de pereți despărțitori acționate electric Cerințele de mai jos se aplică ferestrelor/trapelor de aerisire/sistemelor de pereți despărțitori acționate electric pentru a reduce la minimum posibilitatea producerii unor răniri, cauzate de utilizarea accidentală sau necorespunzătoare. 5. 8. 2. Cerințe privind exploatarea în condiții normale Excepție făcând dispozițiile punctului 5. 8. 3, ferestrele/trapele de aerisire/sistemele de pereți despărțitori acționate electric pot fi închise cu respectarea uneia sau mai multora dintre următoarele condiții: 5. 8. 2. 1. atunci când cheia de contact este introdusă în contact în orice poziție de utilizare; 5. 8. 2. 2. prin forță musculară neasistată de acționarea electrică de la sursa de alimentare cu energie electrică a vehiculului; 5. 8. 2. 3. la activarea continuă a unui sistem de blocare din exteriorul vehiculului; 5. 8. 2. 4. în cursul intervalului de timp între momentul în care aprinderea a fost comutată de la poziția «pornire» la poziția «oprire» ș(cid:13)i/sau cheia a fost scoasă din contact ș(cid:13)i momentul în care nici una din cele două uș(cid:13)i din față nu a fost deschisă suficient de mult pentru a permite ieș(cid:13)irea ocupanților; 5. 8. 2. 5. atunci când miș(cid:13)carea de închidere a unei ferestre, trape de aerisire sau sistem de pereți despărțitori acționate electric începe la o deschidere care nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te 4 mm; 13/vol. 28 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 257 5. 8. 2. 6. atunci când fereastra acționată electric a uș(cid:13)ii unui vehicul care nu are cadru superior al uș(cid:13)ii se închide automat ori de câte ori uș(cid:13)a respectivă este închisă. În acest caz, deschiderea maximă, astfel cum a fost definită la punctul 2. 13, înainte de închiderea ferestrei, nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te 12 mm. 5. 8. 2. 7. Se permite închiderea de la distanță prin activarea continuă a unui dispozitiv de acționare de la distanță, sub rezerva că una din condițiile următoare este îndeplinită: 5. 8. 2. 7. 1. dispozitivul de acționare de la distanță nu poate să închidă fereastra/trapa de aerisire/sistemul de pereți despărțitori acționate electric de la o distanță mai mare de 11 metri față de vehicul; 5. 8. 2. 7. 2. dispozitivul de acționare de la distanță nu poate să închidă fereastra/trapa de aerisire/sistemul de pereți despărțitori acționate electric: — dacă dispozitivul de acționare de la distanță ș(cid:13)i vehiculul sunt separate de o suprafață opacă ș(cid:13)i — dacă distanța între dispozitivul de acționare de la distanță ș(cid:13)i vehicul este mai mare de 6 metri. 5. 8. 2. 8. Se permite închiderea printr-o singură atingere de buton doar pentru fereastra acționată electric de la uș(cid:13)aș(cid:13)oferului ș(cid:13)i pentru trapa de aerisire ș(cid:13)i doar pe perioada în care cheia de contact este în poziția de funcționare a motorului. 5. 8. 3. Cerințe privind inversarea automată a cursei 5. 8. 3. 1. Nici una din cerințele punctului 5. 8. 2 nu se aplică dacă fereastra/trapa de aerisire/sistemul de pereți despărțitori acționate electric sunt dotate cu un dispozitiv de inversare automată a cursei. 5. 8. 3. 1. 1. Acest dispozitiv asigură inversarea cursei pentru fereastră/trapa de aerisire/sistemul de pereți despărțitori înainte ca o forță de strângere mai mare de 100 N să se exercite în cadrul unei deschideri de 200 mm până la 4 mm deasupra marginii superioare a ferestrei/sistemului de pereți despărțitori acționate electric sau în fața marginii anterioare a unei trape culisante ș(cid:13)i la muchia de ieș(cid:13)ire a unei trape basculante. 5. 8. 3. 1. 2. După o astfel de miș(cid:13)care în cursă inversă, fereastra sau trapa de aerisire sau sistemul de pereți despărțitori se deschide într-una din următoarele poziții: 5. 8. 3. 1. 2. 1. o poziție care să permită introducerea unei vergele cilindrice de încercare, cu diametrul de 200 mm, prin deschizătura respectivă, la acelaș(cid:13)i (acelaș(cid:13)i) punct(e) de contact utilizat(e) pentru a determina comportamentul în cursă inversă de la punctul 5. 8. 3. 11; 5. 8. 3. 1. 2. 2. o poziție care reprezintă cel puțin poziția inițială înainte de inițierea închiderii; 5. 8. 3. 1. 2. 3. o poziție deschisă cu cel puțin 50 mm mai mult decât poziția din momentul în care a fost inițiată miș(cid:13)carea în cursă inversă; 5. 8. 3. 1. 2. 4. în cazul unei miș(cid:13)cări de basculare a unei trape de aerisire, deschiderea unghiulară maximă. 5. 8. 3. 1. 3. Pentru a verifica ferestrele/trapele de aerisire/sistemele de pereți despărțitori acționate electric cu dispozitive pentru inversarea cursei, un instrument de măsurare/o vergea pentru încercare se introduce prin deschiderea din interiorul respectivului vehicul sau, în cazul unui sistem cu pereți despărțitori, din partea din spate a compartimentului pentru pasageri într-un asemenea mod încât suprafața cilindrică a vergelei să intre în contact cu orice parte a structurii vehiculului care formează marginea ferestrei/deschiderea trapei de aerisire/peretelui despărțitor. Raportul de deflexie a forței instrumentului de măsurare nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te 10 N/mm. Pozițiile vergelelor de încercare (în mod normal aș(cid:13)ezate perpendicular pe fereastră/trapa de aerisire/peretele despărțitor) sunt ilustrate în apendicele 3, figura 1. 5. 8. 4. Amplasarea ș(cid:13)i utilizarea comutatorului 5. 8. 4. 1. 5. 8. 4. 2. Comutatoarele ferestrelor/trapelor de aerisire/pereților despărțitori acționate electric sunt amplasate sau acționate într-un asemenea mod încât să reducă la minimum riscul închiderii accidentale. Comutatoarele necesită o acționare continuă pentru închidere, excepție făcând cazurile descrise la punctele 5. 8. 2. 6, 5. 8. 2. 8 sau 5. 8. 3. Toate comutatoarele pentru fereastra din spate, trapa de aerisire ș(cid:13)i peretele despărțitor care sunt concepute pentru a fi utilizate de ocupanții care se află în spatele vehiculului pot fi comutate în poziția «pornit» printr-un comutator comandat de conducătorul vehiculului, amplasat în fața unui plan transversal vertical care trece prin punctele R ale scaunelor din față. Comutatorul comandat de conducătorul vehiculului nu este necesar dacă fereastra din spate, trapa de aerisire sau peretele despărțitor sunt echipate cu un dispozitiv pentru inversarea automată a cursei. Dacă, totuș(cid:13)i, comutatorul comandat de conducătorul vehiculului este prezent, el nu are prioritate asupra dispozitivului pentru inversarea automată a cursei. Comutatorul comandat de conducătorul vehiculului este amplasat în aș(cid:13)a fel încât să reducă la minimum orice posibilitate de manipulare accidentală. Acesta va fi identificat printr-un simbol ilustrat în apendicele 4. 258 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 28 5. 8. 5. Dispozitive de protecție Toate dispozitivele de protecție care sunt utilizate pentru a împiedica deteriorarea sursei de alimentare în cazul unei supraîncărcări sau blocări pot fi reglate din nou automat în timpul activării comutatorului care comandă fereastra/trapa de aerisire/peretele despărțitor. 5. 8. 6. Instrucțiuni prezentate în manual 5. 8. 6. 1. Manualul deținătorului vehiculului conține instrucțiuni clare referitoare la fereastra/trapa de aerisire/peretele despărțitor acționate electric, incluzând: 5. 8. 6. 1. 1. explicarea consecințelor posibile (blocarea pasagerilor în interior), 5. 8. 6. 1. 2. utilizarea comutatorului comandat de conducătorul vehiculului, 5. 8. 6. 1. 3. 5. 8. 6. 1. 4. un mesaj «AVERTIZARE» indicând pericolele, în special cele pentru copii în cazul utilizării necorespunzătoare/activării ferestrelor/trapelor de aerisire/sistemelor de pereți despărțitori acționate electric. Această avertizare ar trebui să indice responsabilitățile conducătorului vehiculului, incluzând instrucțiunile pentru alți ocupanți, precum ș(cid:13)i recomandarea de a părăsi vehiculul doar dacă cheia de contact este scoasă din contact, un mesaj «AVERTIZARE» indicând faptul că ar trebui să se acorde o atenție specială atunci când se utilizează sisteme de închidere de la distanță (a se vedea punctul 5. 8. 2. 7), ca de exemplu acționarea acestor sisteme să se facă doar atunci când cel care le utilizează are o perspectivă clară asupra vehiculului, pentru a fi sigur că nimeni nu poate fi blocat de ferestrele/trapa de aerisire/sistemele de pereți despărțitori acționate electric. ” (k) Punctele 6, 7 ș(cid:13)i 8 se înlocuiesc cu următorul text: „6. 6. 1. 6. 2. 6. 3. 7. 7. 1. 8. 8. 1. ACORDAREA OMOLOGĂRII CE DE TIP PENTRU UN TIP DE VEHICUL În cazul în care cerințele respective sunt satisfăcute, omologarea CE de tip se acordă în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Directiva 70/156/CEE. Un model pentru certificatul de omologare CE de tip este prezentat în apendicele 2. Pentru fiecare vehicul omologat, se atribuie un număr de omologare în conformitate cu anexa VII la Directiva 70/156/CEE. Unul ș(cid:13)i acelaș(cid:13)i stat membru nu atribuie acelaș(cid:13)i număr unui alt tip de vehicul. MODIFICĂRI ALE TIPULUI Ș(cid:13) I MODIFICĂRI ADUSE OMOLOGĂRILOR În cazul unor modificări ale tipului omologat, în conformitate cu prezenta directivă, se aplică dispozițiile articolului 5 din directiva 70/156/CEE. CONFORMITATEA PRODUCȚIEI Se iau măsuri pentru asigurarea conformității producției, în conformitate cu dispozițiile stabilite în articolul 10 din Directiva 70/156/CEE. ” (l) Se introduc următoarele apendice: 13/vol. 28 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 259 „Apendicele 1 260 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 28 Apendicele 2 13/vol. 28 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 261 Apendicele 3 262 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 28 Apendicele 4


title: 2000/175/PESC: Azione comune del Consiglio, del 28 febbraio 2000, che proroga l'azione comune 1999/522/PESC del Consiglio relativa all'insediamento delle strutture della missione delle Nazioni Unite nel Kosovo (UNMIK)

eurovoc_concepts:
Kosovo
UNO
administrative structures
the EU's international role

text: L 55/78 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 29. 2. 2000 (Atti adottati a norma del titolo V del trattato sull'Unione europea) AZIONE COMUNE DEL CONSIGLIO del 28 febbraio 2000 che proroga l'azione comune 1999/522/PESC del Consiglio relativa all'insediamento delle strutture della missione delle Nazioni Unite nel Kosovo (UNMIK) (2000/175/PESC) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, Articolo 2 visto il trattato sull'Unione europea, in particolare l'articolo 14, considerando quanto segue: (1) L'azione comune 1999/522/PESC del Consiglio, del 29 luglio 1999, relativa all'insediamento delle strutture della missione delle Nazioni Unite nel Kosovo (UNMIK) (1) scade il 29 febbraio 2000. (2) Un'ulteriore proroga di tale azione comune è necessaria, HA ADOTTATO LA PRESENTE AZIONE COMUNE: Articolo 1 La validità dell'azione comune 1999/522/PESC è prorogata fino al 30 aprile 2000. La presente azione comune entra in vigore il giorno della sua adozione. Articolo 3 La presente azione comune è pubblicata nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Fatto a Bruxelles, addì 28 febbraio 2000. Per il Consiglio Il Presidente J. PINA MOURA (1) GU L 201 del 31. 7. 1999, pag. 1. Azione comune modificata dall'azione comune 1999/864/PESC del Consiglio, del 21 dicembre 1999 (GU L 328 del 22. 12. 1999, pag. 67)


title: 2000/191/EF, Euratom: Rådets afgørelse af 28. februar 2000 om beskikkelse af et nederlandsk medlem af Det Økonomiske og Sociale Udvalg

eurovoc_concepts:
European Economic and Social Committee
Netherlands
appointment of staff

text: L 60/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 3. 2000 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) RÅDET RÅDETS AFGØRELSE af 28. februar 2000 om beskikkelse af et nederlandsk medlem af Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2000/191/EF, Euratom) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaken om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 258, under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 166, under henvisning til Rådets afgørelse af 15. september 1998 om beskikkelse af medlemmerne af Det Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 1998 til den 20. september 2002 (1), i betragtning af, at en plads som medlem af Det Økonomiske og Sociale Udvalg er blevet ledig efter Jeannette van der Hoofts fratrædelse, der blev meddelt Rådet den 21. oktober 1999; under henvisning til den kandidatliste, som den nederlandske regering har forelagt, og efter at have indhentet udtalelse fra Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Eneste artikel M. Bulk beskikkes som medlem af Det Økonomiske og Sociale Udvalg som efterfølger for Jeannette van der Hooft for den resterende del af dennes mandatperiode, dvs. indtil den 20. september 2002. Udfærdiget i Bruxelles, den 28. februar 2000. På Rådets vegne J. PINA MOURA Formand (1) EFT L 257 af 19. 9. 1998, s. 37


title: WRITTEN QUESTION E-0522/00 by Monica Frassoni (Verts/ALE) to the Commission. Procedure followed by Poste Italiane SpA for the award of contracts for mail delivery services.

eurovoc_concepts:
Italy
award of contract
postal service
public service
rail transport
transport company

text: 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/179 In order to improve the understanding of inflation differentials in EMU, the Commission expects to launch an external study analysing the sources of sustained inflation differentials in a modified Balassa-Samuelson framework. The results of this study, which are expected at the end of 2000, will be made public. More important than providing a set of ex ante estimates of the scope for inflation differentials in EMU, the study is intended to help in improving and refining the framework used by the Commission to assess cyclical divergence and inflation differences across EMU. (2000/C 330 E/205) WRITTEN QUESTION E-0519/00 by Elizabeth Lynne (ELDR) to the Commission (28 February 2000) Subject: Transparency In the Briefing of the European Parliament Press Service for the part session 12-16 February 1996, it is stated that, regarding the matter of the (cid:145)Wild Birds Directive(cid:146), (cid:145)the Commission is also proposing that in future such decisions would be taken in secret by a special committee, away from the glare of publicity and not subject to Parliamentary scrutiny(cid:146). Can the Commission provide details of the context of this statement? Has the Commission specified a lack of Parliamentary scrutiny on other occasions? If so, in what circumstances is this deemed appropriate? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (4 April 2000) The statement of the Parliament Press Service was made in the context of the first reading at the Parliament (cid:129) session of 15 February 1996 (cid:129) of the Commission(cid:146)s proposal (1) to modify Article 7(4) of Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds (2). The Commission does not share the sentiment of the statement quoted by the Honourable Member. On the contrary, from the seven amendments voted by the Parliament (3), the Commission immediately agreed with amendment No 4 concerning the transmission of the composite report of the application of the Directive to the Member States and the Parliament. Furthermore, the Parliament is informed by the Commission of committee proceedings on a regular basis, as set out in Council Decision 1999/468/EC of 28 June 1999 laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission (4). (1) OJ C 100, 9. 4. 1994. (2) OJ L 103, 25. 4. 1979. (3) Bulletin, 1996/1/2, p. 1. 3. 152. (4) OJ L 184, 17. 7. 1999. (2000/C 330 E/206) WRITTEN QUESTION E-0522/00 by Monica Frassoni (Verts/ALE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Procedure followed by Poste Italiane SpA for the award of contracts for mail delivery services Does the Commission intend to take steps to check the regularity of the procedures for the award of contracts followed by Poste Italiane SpA, the Italian postal services provider, with particular reference to the priority mail service? C 330 E/180 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 freight by rail was Last year the agreement with the Italian state railways on the distribution of discontinued. Can the Commission state whether the new transport service providers were chosen on the basis of a regular call for tenders in line with the procedures laid down by Community legislation? The strategy of integrating environmental policies into other Community policies is a priority for the European Union, as established in the Treaty of Amsterdam. The European Union has undertaken to reduce CO2 emissions, as required by the Kyoto Convention. Does the Commission consider that, wherever possible and providing the same standards of efficiency are assured, preference should be given to rail rather than road transport? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (7 April 2000) The Commission has no knowledge of any alleged infringements of Community procurement law that would allow it to approach the Italian authorities in order to check the regularity of procedures for the award of contracts mentioned by the Honourable Member. The Commission would therefore be particularly grateful if the Honourable Member could forward any information she has on the subject. The Commission will launch an investigation on the basis of this information to assess whether any infringements of Community law on public contracts have occurred, and to take any necessary measures laid down in the EC Treaty in order to ensure that the procedure in question complies with Community law on public contracts. Current Commission policy in the rail sector aims to give rail transport a competitive position in the transport market by creating a framework which will allow it to compete on equal terms with other modes of transport. (2000/C 330 E/207) WRITTEN QUESTION E-0523/00 by Giovanni Pittella (PSE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Investigating and preventing mobbing in Europe The scientific literature defines (cid:145)mobbing(cid:146) as systematic and continuous victimisation of an employee, by his colleagues or superiors, with a view to forcing him out of his job. It involves repeated non-physical attacks of various kinds and degrees including continuous and unjustified criticism, slander, making the victim perform thankless or degrading tasks, and any action that could damage his professional or personal standing in the eyes of third persons, superiors or business contacts. The consequences of such incidents should not be underestimated. The first studies indicate that mobbing is not only detrimental to the victims(cid:146) health, but causes firms significant social costs. It is reported that the work rate of a person subjected to such treatment can decline by 80 %, as it affects workers(cid:146) performance, resistance and concentration and can eventually result in physical and psychological illnesses involving protracted absences from work. Recently, this problem has aroused growing interest at European level. The various national statutory provisions do not at present provide an adequate basis for the establishment of measures to prevent mobbing, protect the victims and provide compensation. A few references to the subject exist in the legislation, but there is no separate body of law aimed at providing a global and effective response. What does the Commission intend to do to address this problem in Europe?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0522/00 af Monica Frassoni (Verts/ALE) til Kommissionen. Det italienske postvæsens udbudsprocedure for postudbringning.

text: 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/179 Med henblik p(cid:229) at fremme forst(cid:229)elsen for inflationsforskelle i (cid:216)MU har Kommissionen til hensigt at foretage en ekstern undersłgelse for at analysere (cid:229)rsagerne til vedvarende inflationsforskelle p(cid:229) basis af en modificeret Balassa-Samuelson-model. Resultaterne af undersłgelsen ventes at foreligge i slutningen af 2000 og vil derefter blive offentliggjort. Undersłgelsen skal ikke kun indeholde ex ante-skłn over inflationsforskelle i (cid:216)MU, men har ligeledes det vigtige form(cid:229)l at bidrage til forbedring og justering af den model, som Kommissionen anvender med henblik p(cid:229) at vurdere konjunktur- og inflationsforskelle i (cid:216)MU. (2000/C 330 E/205) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0519/00 af Elizabeth Lynne (ELDR) til Kommissionen (28. februar 2000) Om: Om transparens I briefingen fra Europa Parlamentets pressetjeneste for młdeperioden 12. -16. februar 1996 hedder det, at Kommissionen med hensyn til spłrgsm(cid:229)let om direktivet til beskyttelse af vilde fugle ligeledes foresl(cid:229)r, at s(cid:229)danne afgłrelser fremover tr(cid:230)ffes for lukkede dłre af et s(cid:230)rligt udvalg under udelukkelse af offentlig- heden og ikke underkastet Parlamentets kontrol. Kan Kommissionen komme med n(cid:230)rmere oplysninger med hensyn til indholdet i denne erkl(cid:230)ring? Har Kommissionen i andre tilf(cid:230)lde konstateret manglende parlamentskontrol? I bekr(cid:230)ftende fald, under hvilke forhold menes dette at v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (4. april 2000) Erkl(cid:230)ringen fra Parlamentets pressetjeneste blev fremsat i forbindelse med Parlamentets fłrstebehandling (p(cid:229) młdet den 15. februar 1996) af Kommissionens forslag (1) til (cid:230)ndring af artikel 7, stk. 4, i R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (2). Kommissionen deler ikke synspunktet i den erkl(cid:230)ring, det (cid:230)rede medlem henviser til. Af de syv (cid:230)ndringsforslag, som Parlamentet vedtog (3), tilsluttede Kommissionen sig tv(cid:230)rt imod straks (cid:230)ndrings- forslag nr. 4, der vedrłrer fremsendelse af en sammenfattende rapport om anvendelsen af direktivet til medlemsstaterne og Parlamentet. Kommissionen holder endvidere regelm(cid:230)ssigt Parlamentet underrettet om udvalgsbehandlingen, som fastsat i R(cid:229)dets afgłrelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fasts(cid:230)ttelse af de n(cid:230)rmere vilk(cid:229)r for udłvelsen af de gennemfłrelsesbefłjelser, der till(cid:230)gges Kommissionen (4). (1) EFT C 100 af 9. 4. 1994. (2) EFT L 103 af 25. 4. 1979. (3) Bulletin, 1996/1/2, s. 1. 3. 152. (4) EFT L 184 af 17. 7. 1999. (2000/C 330 E/206) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0522/00 af Monica Frassoni (Verts/ALE) til Kommissionen (28. februar 2000) Om: Det italienske postv(cid:230)sens udbudsprocedure for postudbringning Agter Kommissionen at foretage en kontrol af, hvorvidt det italienske postv(cid:230)sens udbudsprocedure, bl. a. vedrłrende udbringning af A-post, er i overensstemmelse med de g(cid:230)ldende regler? C 330 E/180 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 Sidste (cid:229)r blev aftalen med de statslige jernbaner om godstransport opsagt. Kan Kommissionen oplyse, om de nye transportselskaber er blevet udvalgt efter en korrekt udbudsprocedure i overensstemmelse med f(cid:230)llesskabsbestemmelserne? Strategien med hensyn til at integrere miljłpolitikken i de łvrige f(cid:230)llesskabspolitikker er et vigtigt m(cid:229)l for Den Europ(cid:230)iske Union s(cid:229)ledes som fastlagt i Amsterdam-traktaten. Den Europ(cid:230)iske Union har forpligtet sig til at nedsk(cid:230)re CO2 (cid:129) emissionerne s(cid:229)ledes som fastlagt i Kyoto-konventionen. Mener Kommissionen, at man błr foretr(cid:230)kke jernbanetransport frem for landevejstransport, hvor dette er muligt og de to transportformer er lige effektive? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (7. april 2000) Kommissionen er ikke bekendt med nogle formodede overtr(cid:230)delser af f(cid:230)llesskabsbestemmelserne om offentlige aftaler og kan derfor ikke rette henvendelse til de italienske myndigheder for at afklare, om de g(cid:230)ldende regler blev overholdt ved den udbudsprocedure, det (cid:230)rede medlem omtaler. Kommissionen vil derfor gerne have tilsendt de oplysninger, det (cid:230)rede medlem ligger inde med. P(cid:229) grundlag af disse oplysninger vil Kommissionen indlede de fornłdne undersłgelser for at kunne afgłre, om f(cid:230)llesskabsbestemmelserne om offentlige aftaler er blevet overtr(cid:229)dt. I p(cid:229)kommende tilf(cid:230)lde vil den tr(cid:230)ffe de fornłdne foranstaltninger, der er fastsat for at sikre, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende udbudsprocedure bliver i overensstemmelse med f(cid:230)llesskabsbestemmelserne om offentlige aftaler. i EF-traktaten, Kommissionens aktuelle politik p(cid:229) jernbaneomr(cid:229)det tager sigte p(cid:229) at głre jernbanerne konkurrencedygtige p(cid:229) transportmarkedet ved at etablere rammer, der sikrer, at de kan konkurrere p(cid:229) lige vilk(cid:229)r med andre transportformer. (2000/C 330 E/207) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0523/00 af Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen (28. februar 2000) Om: Analyse og forebyggelse af mobning i Europa I fagsproget defineres »mobning« p(cid:229) arbejdspladsen mellem kolleger eller mellem overordnede og under- ordnede som et systematisk og konstant angreb p(cid:229) en bestemt person for at udelukke denne fra arbejdspladsen. Der er tale om gentagne angreb p(cid:229) det psykologiske plan af forskellig type, bl. a. konstant og uberettiget kritik, bagtalelse, tildeling af utaknemmelige eller umulige opgaver og forskellige handlinger, som kan skade den p(cid:229)g(cid:230)ldendes image p(cid:229) professionelt og socialt plan i de andres, de overordnedes eller forretningsforbindelsernes łjne. Fłlgerne af dette f(cid:230)nomen skal ikke undervurderes. Det fremg(cid:229)r af de seneste undersłgelser, at mobning ikke blot skader arbejdstagernes helbred, men ogs(cid:229) p(cid:229)fłrer virksomhederne betydelige sociale omkost- ninger. Det er s(cid:229)ledes konstateret, at arbejdspr(cid:230)stationerne hos en arbejdstager, der uds(cid:230)ttes for mobning, kan g(cid:229) ned med 80 % og have indvirkning p(cid:229) dennes evner, modstandsdygtighed og opm(cid:230)rksomhed i en lange s(cid:229)dan grad, at han rammes af sygdomme af frav(cid:230)rsperioder. fysisk og psykologisk art og derved tvinges til P(cid:229) det seneste har der v(cid:230)ret en voksende interesse for dette problem i europ(cid:230)isk sammenh(cid:230)ng. De enkelte medlemslandes lovgivninger udgłr for łjeblikket ikke et egnet grundlag til at fastl(cid:230)gge forebyggende foranstaltninger, beskyttelse af ofrene og udbetaling af skadeserstatning. Der eksisterer s(cid:229)ledes nogle spredte bestemmelser, men der mangler et samlet regels(cid:230)t, der kan give en global og effektiv lłsning p(cid:229) problemet. Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at bek(cid:230)mpe dette f(cid:230)nomen i Europa?


title: Neuvoston lausunto, annettu 28 päivänä helmikuuta 2000, Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 1999-2003

eurovoc_concepts:
Italy
economic convergence
economic cooperation
economic stabilisation
public finance

text: C 98/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 6. 4. 2000 Neuvosto toteaa, ett(cid:228) vaikka ohjelmassa pyrit(cid:228)(cid:228)nkin budjettiva- rojen suuntaamiseen julkisiin investointeihin, liittohallitus suun- nittelee investointimenojen nimellism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n supistamista nykyi- sest(cid:228) tasostaan. Neuvosto toistaa suosituksensa siit(cid:228), ett(cid:228) Saksan hallituksen olisi tarkistettava investointisuunnitelmansa, kuiten- kaan vaarantamatta julkista taloutta koskevia ohjelman tavoit- teita. Neuvosto on tyytyv(cid:228)inen ohjelmassa ilmoitettuihin uudistustoi- miin. T(cid:228)m(cid:228) koskee erityisesti el(cid:228)ke- ja terveydenhuoltoj(cid:228)rjestel- jotka ovat avainaloja julkisen talouden mi(cid:228) ja julkishallintoa, kest(cid:228)v(cid:228)n kehityksen ja ty(cid:246)llisyyden kasvun kannalta. Uudistus- ten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tietoinen toteuttaminen yhdess(cid:228) hy(cid:246)dyke- ja ty(cid:246)mark- kinoiden joustavuuden lis(cid:228)(cid:228)miseen pyrkivien toimien kanssa sellaisina, kuin niit(cid:228) suositellaan talouspolitiikan laajoissa suun- taviivoissa ja kaavaillaan Cardiffin prosessia varten laaditussa Saksan rakenteellista kehityst(cid:228) koskevassa kertomuksessa, on suotuisaa vakausohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta. NEUVOSTON LAUSUNTO, annettu 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 2000, Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 1999(cid:150)2003 (2000/C 98/02) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen, ottaa huomioon julkisyhteis(cid:246)jen rahoitusaseman valvonnan sek(cid:228) talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehosta- misesta 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 annetun neuvoston asetuk- sen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, ON ANTANUT T˜M˜N LAUSUNNON: Neuvosto tarkasteli 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 2000 Italian tarkis- tettua vakausohjelmaa, joka koskee vuosia 1999(cid:150)2003. Neu- vosto toteaa tyytyv(cid:228)isen(cid:228), ett(cid:228) talouskasvun hidastumisesta huolimatta n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) silt(cid:228), ett(cid:228) alkuper(cid:228)isen ohjelman tavoite, joka oli julkisen talouden 2,0 prosentin alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228) suhteessa brut- tokansantuotteeseen (BKT) vuonna 1999, on saavutettu kuten talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa suositeltiin. T(cid:228)h(cid:228)n tu- lokseen ovat osaltaan vaikuttaneet odotettua pienemm(cid:228)t korko- menot ja odotettua suuremmat verotulot, jotka johtuivat veron- Julkisen talouden bruttovelan suhde kannon tehostamisesta. BKT:een supistui edelleen vuonna 1999. T(cid:228)m(cid:228) johtuu suurista yksityist(cid:228)mistuloista, jotka ovat lievent(cid:228)neet kasvun hidastumi- sen kielteist(cid:228) vaikutusta. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) ohjelmassa vah- vistetaan julkisen talouden nettoluotonoton tavoitteet vuodeksi 2000 (1,5 prosenttia suhteessa BKT:een) ja vuodeksi 2001 (1,0 prosenttia suhteessa BKT:een). Neuvosto on tyytyv(cid:228)inen, ett(cid:228) ohjelmassa sitoudutaan julkisen talouden vahvistamiseen, mik(cid:228) tukee julkisen velan pienenemist(cid:228) yli 3 prosenttiyksikk(cid:246)(cid:228) vuodessa, jolloin se olisi 100,0 prosenttia vuonna 2003. Neu- vosto katsoo, ett(cid:228) tarkistettu ohjelma on talouspolitiikan laajo- jen suuntaviivojen mukainen. Tarkistetun vakausohjelman makrotalouden ennusteissa olete- taan kokonaistuotannon vuosikasvun kiihtyv(cid:228)n v(cid:228)hitellen vuo- l(cid:228)hes 3 prosenttiin vuosina den 1999 1,3 prosentista 2002(cid:150)2003. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) t(cid:228)llainen kasvun nopeutumi- nen on realistista ja ett(cid:228) vuosien 2000 ja 2001 suhdannenousu voi osoittautua vahvemmaksi kuin tarkistetussa ohjelmassa on oletettu; toisaalta uudet korko-oletukset voivat olla liian opti- mistisia rahoitusmarkkinoiden viimeaikaisen kehityksen valossa. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) alkuper(cid:228)isess(cid:228) ohjelmassa esitetty(cid:228) julki- sen talouden strategiaa jatketaan tavoitteena julkisen talouden rahoitusaseman vahvistaminen ja kasvun ja oikeudenmukaisen tulonjaon edist(cid:228)minen. Ohjelmassa esitetty julkisen talouden vakauttaminen toteutetaan vakiinnuttamalla perusylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228) kor- kealle tasolle ja v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) juoksevia menoja suhteessa brut- tokansantuotteeseen sek(cid:228) kevent(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) samanaikaisesti edelleen raskasta verotaakkaa jonkin verran ja lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) julkisia inves- tointeja erityisesti Etel(cid:228)-Italiassa. Neuvosto panee merkille, ett(cid:228) alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)tavoitteet s(cid:228)ilyv(cid:228)t ennallaan, vaikka ohjelmassa perusy- lij(cid:228)(cid:228)m(cid:228) vakiintuu nyt 5 prosenttia alemmalle tasolle verrattuna BKT:een kuin alkuper(cid:228)isess(cid:228) ohjelmassa. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) Italian viranomaiset ovat sitoutuneet alentamaan juoksevia me- noja (lukuun ottamatta korkomenoja) 37,9 prosentista suhteessa BKT:een vuonna 1999 asteittain 36,2 prosenttiin suhteessa BKT:een vuonna 2003. Neuvosto katsoo, ett(cid:228) vuoden 2000 perusrahoitusasema antaa riitt(cid:228)v(cid:228)n varmuusmarginaalin 3 prosentin alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)kynnyksen ylitt(cid:228)misen v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi tavanomaisissa suhdannevaihteluissa. Ehdotettu julkisen talouden vahvistaminen laajentaisi t(cid:228)t(cid:228) var- muusmarginaalia, mik(cid:228) tarkoittaa, ett(cid:228) Italia t(cid:228)ytt(cid:228)isi edelleen vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset vuoteen 2003 saakka. Neuvosto vahvistaa kuitenkin uudelleen, ett(cid:228) Italian on varmis- tettava edelleen korkean julkisen talouden velkaantuneisuuden tasainen supistaminen, ja katsoo, ett(cid:228) tarkistetun ohjelman ta- voitteet on saavutettava, jotta Italian hallitus pysyy sitoumuk- sessaan alentaa velan suhde BKT:een alle 100 prosenttiin vuo- teen 2003 menness(cid:228). Jos kasvu osoittautuu tarkistetussa ohjel- massa odotettua vahvemmaksi, neuvosto odottaa Italian saavut- tavan suunniteltua parempia julkisen talouden tuloksia ja no- peuttavan siten julkisen talouden velkaantuneisuuden supista- mista l(cid:228)hemm(cid:228)ksi 60 prosentin viitearvoa. Alkuper(cid:228)isest(cid:228) vakausohjelmasta antamansa lausunnon (2) mu- kaisesti neuvosto kehottaa Italian hallitusta vastaamaan m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)tietoisesti julkisen talouden keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin haasteisiin, jotka aiheutuvat el(cid:228)kemenoista ja muista ik(cid:228)(cid:228)n liittyvist(cid:228) bud- (1) EYVL L 209, 2. 8. 1997, s. 1. (2) EYVL C 68, 11. 3. 1999, s. 1. 6. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 98/3 jettimenoista. ˜skett(cid:228)in annettu hallituksen ehdotus rahastoi- vien el(cid:228)kej(cid:228)rjestelmien laajentamisesta on oikeansuuntainen, mutta ei korvaa tarvetta tarkastella nykyisen j(cid:228)rjestelm(cid:228)n piir- teit(cid:228) uudelleen. Ajoissa suoritetulla el(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)n uudel- leenarvioinnilla voitaisiin hillit(cid:228) el(cid:228)kemenojen odotettavissa ole- toteuttamaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tietoisesti vaa kasvua suhteessa BKT:een. Lis(cid:228)ksi neuvosto kehottaa Italian hallitusta yksityist(cid:228)misohjel- maansa ja parantamaan ty(cid:246)- ja hy(cid:246)dykemarkkinoiden ja julki- sen hallinnon rakenneuudistuksia, joita tarvitaan kilpailun ja tehokkuuden edist(cid:228)miseksi ja Italian talouden elvytt(cid:228)miseksi. NEUVOSTON LAUSUNTO, annettu 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 2000, Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2000(cid:150)2003 (2000/C 98/03) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen, ottaa huomioon julkisyhteis(cid:246)jen rahoitusaseman valvonnan sek(cid:228) talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehosta- misesta 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 annetun neuvoston asetuk- sen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, ON ANTANUT T˜M˜N LAUSUNNON: Neuvosto tarkasteli 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 2000 Belgian vuonna 1999 tarkistettua vakausohjelmaa, joka koskee vuosia 2000(cid:150)2003. Neuvosto toteaa tyytyv(cid:228)isen(cid:228), ett(cid:228) julkisen talou- den alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228) oli vuonna 1998 huomattavasti pienempi kuin alkuper(cid:228)isess(cid:228) vakausohjelmassa ennustettiiin. Julkisen talouden sopeuttaminen jatkui vuonna 1999 huolimatta taloudellisen toimeliaisuuden v(cid:228)henemisest(cid:228) ja odottamattomien tapahtu- mien aiheuttamista ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isist(cid:228) menoista. Velkasuhde on su- pistunut 6,3 prosenttiyksikk(cid:246)(cid:228) kahden viime vuoden aikana ja oli vuoden 1999 lopulla noin 114,9 prosenttia suhteessa brut- tokansantuotteeseen (BKT). Neuvosto katsoo, ett(cid:228) tarkistettu ohjelma on talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Tarkistetun vakausohjelman julkista taloutta koskevat ennusteet perustuvat varovaiseen makrotaloudelliseen skenaarioon, jossa kokonaistuotannon oletetaan kasvavan 2,5 prosenttia vuosina 2000 ja 2001 ja kasvun jatkuvan niit(cid:228) seuraavina vuosina 2,3 prosentin trendikasvuna. Neuvosto katsoo, ett(cid:228) tarkistetun oh- jelman BKT:n kasvua koskevat ennusteet vastannevat mahdol- listen makrotaloudellisten ennusteiden alimpia arvoja. N(cid:228)in ol- len neuvosto odottaa, ett(cid:228) odotettua voimakkaamman kasvun toteutuessa julkisen talouden tulokset ovat tarkistetussa ohjel- massa ennustettua parempia. T(cid:228)m(cid:228) koskee erityisesti vuotta 2000. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) Belgian hallitus pyrkii alkuper(cid:228)iseen oh- jelmaan n(cid:228)hden aikaistamaan rahoitusaseman tasapainoa kos- kevaa tavoitetta vuoteen 2002. Julkisen talouden ylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228) aio- taan saavuttaa vuonna 2003. Neuvosto pit(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)n(cid:228) Belgian viranomaisten sitoutumista saavuttamaan vuonna 2000 pa- rempi julkisen talouden rahoitusasema kuin tarkistetussa ohjel- massa on kaavailtu. T(cid:228)llainen kehitys auttaisi supistamaan vel- kasuhteen l(cid:228)helle 100 prosenttia suhteessa BKT:een vuonna 2003 ohjelmassa ennustetun mukaisesti. Neuvosto katsoo, ett(cid:228) perusolettamuksena oleva julkisen talouden rahoitusasema vuodesta 1999 l(cid:228)htien tarjoaa riitt(cid:228)v(cid:228)n varmuusmarginaalin, jotta alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228) ei ylit(cid:228) 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:een tavallisissa oloissa, ja se t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) siten vakaus- ja kasvusopimuk- sen vaatimukset. Neuvosto kuitenkin katsoo, ett(cid:228) ohjelmassa suunniteltu julkisen talouden rahoitusaseman parantaminen on tarpeen, jotta mahdollistetaan edelleenkin korkean velkasuh- teen tasainen alentaminen ja luodaan liikkumavaraa ilmoitetulle tuloverotuksen uudistamiselle. Neuvosto pit(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)n(cid:228) vuoden 1999 tarkistetussa ohjelmassa uudistettua sitoumusta, jonka mukaan suuret perusylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)t s(cid:228)ilyv(cid:228)t edelleen Belgian julkisen talouden vakauttamisstrate- gian avaintekij(cid:246)in(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) strategia on osoittautunut ratkaisevan t(cid:228)rke(cid:228)ksi edistett(cid:228)ess(cid:228) julkisen talouden sopeuttamista viime vuosina. Se on ensiarvoisen t(cid:228)rke(cid:228) vahvistettaessa alalla t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) saavutettua edistymist(cid:228) ja varmistettaessa velkasuh- teen jatkuva pienent(cid:228)minen. Neuvosto katsoo, ett(cid:228) menojen 1,5 prosentin vuosittainen reaalikasvu on asianmukainen tavoit- teeksi asetettujen perusylij(cid:228)(cid:228)mien saavuttamiseksi. Se kannustaa Belgian hallitusta noudattamaan t(cid:228)t(cid:228) tavoitetta tiukasti. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) tarkistetun ohjelman keskeisen(cid:228) tavoit- teena on Belgian ty(cid:246)llisyyden huomattava lis(cid:228)(cid:228)minen ja talou- den tehokkuuden parantaminen erilaisten uudistusten ja talo- uspoliittisten toimenpiteiden avulla. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) neuvosto pit(cid:228)(cid:228) my(cid:246)nteisen(cid:228) hallituksen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) pyrki(cid:228) kokonaisverora- situksen ja erityisesti ty(cid:246)n verotuksen kevent(cid:228)miseen. Alkupe- r(cid:228)isest(cid:228) vakausohjelmasta antamansa lausunnon (2) pohjalta neuvosto kannustaa Belgian hallitusta antamaan ohjelmassa vahvistettujen menokattojen puitteissa etusijan julkisille inves- toinneille talouden infrastruktuurin ja tuotantopotentiaalin pa- rantamiseksi. Se kehottaa hallitusta toimittamaan vakausoh- jelman tulevien tarkistusten yhteydess(cid:228) julkisen talouden t(cid:228)r- keimpi(cid:228) menoluokkia ja erityisesti julkisia investointeja kos- kevia ennusteita. Neuvosto pit(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)n(cid:228) yhteisty(cid:246)sopimusta, jonka nojalla julki- sen talouden keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin tavoitteet vahvistetaan Bel- gian hallinnon kaikilla tasoilla. Se katsoo sopimuksen vahvista- van merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla tarkistetun vakausohjelman avoi- muutta ja uskottavuutta. (1) EYVL L 209, 2. 8. 1997, s. 1. (2) EYVL C 124, 5. 5. 1999, s. 4