title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0547/00 υποβολή: Daniel Hannan (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Corpus Juris και προσωπικό.

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: C 374 E/102 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/117) GRAPTH ERVTHSH E-0547/00 υποβολη΄: Daniel Hannan (PPE-DE) προς την Επιτροπη΄ (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Corpus Juris και προσωπικο΄ Σε συνε΄χεια στην απα΄ντηση που εδο΄θη στην Γραπτη΄ µου Ερω΄τηση Ε-2596/99 (1), θα η΄θελε η Επιτροπη΄ να αναφε΄ρει τις θε΄σεις που κατε΄χουν τω΄ρα οι συντα΄κτες των εκθε΄σεων για το Corpus Juris; (1) ΕΕ C 280 E της 3. 10. 2000, σελ. 79. Απα΄ντηση της κας Schreyer εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (13 Aprili·oy 2000) Η οµα΄δα των ερευνητω΄ν που συνεργα΄ζονται για την προετοιµασι΄α του Corpus juris, επελε΄γησαν λο΄γω του ο΄τι η΄ταν δια΄σηµοι ποινικολο΄γοι στο κρα΄τος µε΄λος προε΄λευσης τους. Όπως γνωρι΄ζει η Επιτροπη΄, οι ερευνητε΄ς αυτοι΄ συνεχι΄ζουν να ασκου΄ν δραστηριο΄τητα στο κρα΄τος µε΄λος προε΄λευση΄ς τους. Ασκου΄ν µε πλη΄ρη ανεξαρτησι΄α πανεπιστηµιακα΄ καθη΄κοντα, καθω΄ς και καθη΄κοντα κατα΄ρτισης ανωτα΄του επιπε΄δου και θεωρου΄νται αυθεντι΄ες στο επιστηµονικο΄ τους αντικει΄µενο. Ορισµε΄νοι απο΄ αυτου΄ς ασκου΄ν και α΄λλες δραστηριο΄τητες σε εθνικο΄ επι΄πεδο (π. χ. µε΄λη του δικαστικου΄ σω΄µατος). Εξα΄λλου, η κ. Mireille Delmas-Marty, που ει΄χε αναλα΄βει την ε΄κθεση επισκο΄πησης και µελε΄της του Corpus juris, ει΄ναι πλε΄ον µετα΄ το διορισµο΄ της, κατο΄πιν κοινη΄ς συµφωνι΄ας µεταξυ΄ του Κοινοβουλι΄ου, του Συµβουλι΄ου και της Επιτροπη΄ς (1), µε΄λος της Επιτροπη΄ς επιτη΄ρησης της ευρωπαι¤κη΄ς υπηρεσι΄ας ερευνω΄ν για την καταπολε΄µηση της απα΄της (OLAF). (1) ΕΕ C 220 της 31. 7. 1999. (2000/C 374 E/118) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0549/00 υποβολη΄: Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) προς την Επιτροπη΄ (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Σηµερινη΄ κατα΄σταση στον ευρωπαι¤κο΄ γαλακτοκοµικο΄ τοµε΄α Με βα΄ση τις πληροφορι΄ες που εστα΄λησαν απο΄ τα κρα΄τη µε΄λη στην Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ κατα΄ τους τε΄σσερις πρω΄τους µη΄νες της τρε΄χουσας γαλακτοκοµικη΄ς περιο΄δου (Απρι΄λιος-Ιου΄λιος) και βα΄σει των ελε΄γχων της Επιτροπη΄ς για την ακρι΄βεια των πληροφοριω΄ν αυτω΄ν που δηµοσι΄ευσε τον περασµε΄νο Νοε΄µβριο, προκυ΄πτει ο΄τι πολλα΄ κρα΄τη µε΄λη υπερβαι΄νουν τις ποσοστω΄σεις που τους αναλογου΄ν στον τοµε΄α αυτο΄ν. Καθο΄τι πλησια΄ζουµε στο τε΄λος της τρε΄χουσας γαλακτοκοµικη΄ς περιο΄δου και για να γνωρι΄ζουµε την σηµερινη΄ κατα΄σταση του ευρωπαι¤κου΄ γαλακτοκοµικου΄ τοµε΄α, µπορει΄ η Επιτροπη΄ να µας πληροφορη΄σει για τα πιο προ΄σφατα στοιχει΄α που διαθε΄τει ο΄σον αφορα΄ τις ποσο΄τητες γα΄λακτος που παρη΄χθησαν απο΄ τα δια΄φορα κρα΄τη µε΄λη κατα΄ την τρε΄χουσα γαλακτοκοµικη΄ περι΄οδο (1999/2000) και για το επι΄πεδο των ποσοστω΄σεων που καλυ΄φθηκε µε΄χρι την ηµεροµηνι΄α αναφορα΄ς; Συγκεκριµε΄να, θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να αναφε΄ρει βα΄σει των ελε΄γχων που διεξη΄γαγε στα τε΄λη της περιο΄δου, ποια΄ κρα΄τη µε΄λη προβλε΄πεται ο΄τι θα υπερβου΄ν την ποσο΄στωση΄ τους και σε ποιο΄ βαθµο΄; Απα΄ντηση του κ. Fischler εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (27 Marti·oy 2000) Κατ(cid:146) αρχη΄ν, τα επι΄σηµα δεδοµε΄να σχετικα΄ µε τις ποσοστω΄σεις πρε΄πει να κοινοποιου΄νται στην Επιτροπη΄ απο΄ τα κρα΄τη µε΄λη, πριν την 1η Σεπτεµβρι΄ου κα΄θε χρο΄νου που ακολουθει΄ το τε΄λος της περιο΄δου αναφορα΄ς (Απρι΄λιος- Μα΄ρτιος), µε΄σω του ερωτηµατολογι΄ου που αναφε΄ρεται σε παρα΄ρτηµα του κανονισµου΄ της Επιτροπη΄ς (ΕΟΚ) αριθ. 536/93 της Επιτροπη΄ς της 9ης Μαρτι΄ου 1993 για τον καθορισµο΄ των λεπτοµερειω΄ν εφαρµογη΄ς της συµ- πληρωµατικη΄ς εισφορα΄ς στον τοµε΄α του γα΄λακτος και των γαλακτοκοµικω΄ν προι¤ο΄ντων (1) συ΄µφωνα µε τις προβλε΄ψεις της 4ης περι΄πτωσης του α΄ρθρου 8. Για τον λο΄γο αυτο΄, τα δεδοµε΄να που αναφε΄ρονται στην περι΄οδο αναφορα΄ς 1999-2000 θα ει΄ναι γνωστα΄ µο΄νο µετα΄ την ηµεροµηνι΄α αυτη΄. Το ερωτηµατολο΄γιο αυτο΄ αποτελει΄ τη βα΄ση για την πληρωµη΄ του συµπληρωµατικου΄ δασµου΄


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0520/00 från María Sornosa Martínez (PSE) till kommissionen. Miljöfarligt jordbruk i Almenara-våtmarken (område ingående i Life-programmet).

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
EAGGF
EU environmental policy
Spain
biotope
desertification
groundwater
infringement of EU law
sustainable agriculture

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26 E/55 information skall motiveras med n(cid:229)got av de sk(cid:228)l som anges i direktivet. Enligt direktiv 90/313/EEG (cid:228)r myndigheterna (cid:228)ven skyldiga att tillhandah(cid:229)lla allm(cid:228)n information till allm(cid:228)nheten om tillst(cid:229)ndet i milj(cid:246)n, exempelvis genom beskrivande rapporter som ges ut periodiskt. Alla yttranden skall dessutom f(cid:246)r att vara relevanta basera sig p(cid:229) b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga vetenskapliga fakta. F(cid:246)r att detta skall vara m(cid:246)jligt st(cid:246)djer kommissionen ett antal (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram. N(cid:228)r det g(cid:228)ller milj(cid:246)f(cid:246)roreningar inomhus (indoor pollution) st(cid:246)djer kommissionen genom sitt (cid:229)tg(cid:228)rdspro- gram avseende milj(cid:246)relaterade sjukdomar (2) tre projekt som syftar till att f(cid:229) st(cid:246)rre k(cid:228)nnedom om dessa f(cid:246)roreningars effekter p(cid:229) folkh(cid:228)lsan, och d(cid:228)rigenom kunna f(cid:246)rebygga de risker som (cid:228)r f(cid:246)rbundna med s(cid:229)dana f(cid:246)roreningar. (1) EGT L 158, 23. 6. 1990. (2) EGT L 155, 22. 6. 1999. (2001/C 26 E/069) SKRIFTLIG FR¯GA E-0520/00 fr(cid:229)n Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Milj(cid:246)farligt jordbruk i Almenara-v(cid:229)tmarken (omr(cid:229)de ing(cid:229)ende i Life-programmet) I ett omr(cid:229)de kallat Almenara-v(cid:229)tmarken p(cid:229)g(cid:229)r en kontinuerlig torrl(cid:228)ggning genom att vatten pumpas upp i s(cid:229) stor omfattning att grundvattenniv(cid:229)n kraftigt p(cid:229)verkas. Redan f(cid:246)r mer (cid:228)n ett decennium sedan upph(cid:246)rde de (cid:229)rliga (cid:246)versv(cid:228)mningarna p(cid:229) vintern, som var s(cid:229) bra f(cid:246)r de odlingar som var anpassade efter milj(cid:246)f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna, till exempel risodlingar. Motivet till torrl(cid:228)ggningen av v(cid:229)tmarkerna (cid:228)r i st(cid:228)llet ett st(cid:228)ndigt (cid:246)kande antal citrusfruktodlingar, anlagda av jordbruksf(cid:246)retag som r(cid:228)knar med att f(cid:229) finansiering ur EUGFJ och som bedriver sin verksamhet med de valencianska myndigheternas samtycke. Det omr(cid:229)de som i f(cid:246)rsta hand hotas och som omfattar kommunerna Almenara, Benavites, Quartell, Sagunt, La Llosa och Xilses upptogs av de spanska myndigheterna i Natura 2000-n(cid:228)tet, eftersom det anses vara en plats d(cid:228)r flera olika arters livsmilj(cid:246)er finns representerade, (cid:228)ven n(cid:229)gra arter som betecknas som prioriterade i bilagorna till (cid:148)habitat-direktivet(cid:148). F(cid:246)rutom det h(cid:246)ga milj(cid:246)- och landskapsm(cid:228)ssiga v(cid:228)rdet erbjuder Almenara-v(cid:229)tmarken ideala f(cid:246)rh(cid:229)llanden f(cid:246)r den ursprungliga vegetationens och den starkt s(cid:228)rpr(cid:228)glade faunans utveckling. De ekologiska f(cid:246)reningarna i omr(cid:229)det, s(cid:228)rskilt (cid:148)Acci(cid:243) Ecologista Agr(cid:243)(cid:148), har upprepade g(cid:229)nger anm(cid:228)lt att jordbruken pumpar upp vatten, eftersom det strider mot alla milj(cid:246)h(cid:228)nsyn, men hittills har man inte lyckats stoppa vattenuttaget trots att det f(cid:246)rd(cid:228)rvar en v(cid:229)tmark som borde vara skyddad genom Life-programmet. I EUGFJ-f(cid:246)rordningen fastst(cid:228)lls hur gemenskapsst(cid:246)det skall till(cid:228)mpas f(cid:246)r att fr(cid:228)mja en h(cid:229)llbar lands- bygdsutveckling. T(cid:228)nker kommissionen med detta som bakgrund inleda en utredning, och kanske s(cid:228)nda en delegation till Almenara, f(cid:246)r att unders(cid:246)ka hur v(cid:229)tmarken f(cid:246)rd(cid:228)rvas genom jordbruksverksamhet som finansieras av EUGFJ? Anser inte kommissionen att EUGFJ:s medel och andra eventuella subventioner borde anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att fr(cid:228)mja jordbruksverksamhet som inte skadar omr(cid:229)det, eftersom det (cid:228)r skyddat genom Life-programmet? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (13 april 2000) Spanien har f(cid:246)reslagit att (cid:148)Marjal de Almenara(cid:148) i Valencia skall anses som ett omr(cid:229)de av gemenskaps- intresse f(cid:246)r Natura 2000-n(cid:228)tet enligt r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter (1). Kommissionen ger f(cid:246)r n(cid:228)rvarande st(cid:246)d till omr(cid:229)det inom ramen f(cid:246)r ett projekt under Life-natur. C 26 E/56 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 26. 1. 2001 Kommissionen har skickat ett brev till de spanska myndigheterna och bett om information om de f(cid:246)rh(cid:229)llanden i Marjal de Almenara som parlamentsledamoten beskriver och f(cid:246)r att f(cid:229) veta vilka synpunkter myndigheterna har, bland annat betr(cid:228)ffande efterlevnaden av g(cid:228)llande gemenskapslagstiftning. Dessutom b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att den nya politiken f(cid:246)r utveckling av landsbygden som parlamentsledamoten n(cid:228)mner och som antogs i juni 1999 numera (cid:228)r den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare. St(cid:246)det till en h(cid:229)llbar utveckling av landsbygden enligt r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket (EUGFJ) till utveckling av lands- bygden och om (cid:228)ndring och upph(cid:228)vande av vissa f(cid:246)rordningar (2), med anknytning till jordbruksverksam- het och dess omst(cid:228)llning, kan bland annat omfatta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bevara och fr(cid:228)mja stora naturv(cid:228)rden och ett h(cid:229)llbart jordbruk som respekterar milj(cid:246)n. Medlemsstaterna kan i sina program f(cid:246)r utveckling av landsbygden och i de operativa programmen inom ramen f(cid:246)r m(cid:229)l 1 inbegripa genomf(cid:246)randet av Natura 2000-n(cid:228)tet och bevarandet av n(cid:228)tets omr(cid:229)den. Ers(cid:228)ttning kan bland annat beviljas fr(cid:229)n garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket (EUGFJ) f(cid:246)r uppr(cid:228)tth(cid:229)llande av jordbruks- verksamheten i de omr(cid:229)den d(cid:228)r inkomstbortfall kan uppst(cid:229) f(cid:246)r jordbrukarna till f(cid:246)ljd av s(cid:228)rskilda krav i samband med till(cid:228)mpningen av gemenskapslagstiftningen, vilket skulle vara fallet i det ber(cid:246)rda omr(cid:229)det. Enligt samma f(cid:246)rordning kan investeringar i milj(cid:246)skydd medfinansieras. (1) EGT L 206, 22. 7. 1992. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999. (2001/C 26 E/070) SKRIFTLIG FR¯GA E-0521/00 fr(cid:229)n Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Best(cid:228)mmelser om tillverkning av gasbindor Enligt r(cid:229)dets direktiv 93/42/EEG (1) om medicintekniska produkter m(cid:229)ste alla medicintekniska produkter som s(cid:228)ljs inom EU f(cid:246)rses med CE-m(cid:228)rkningen, som garanterar att produkten uppfyller de krav som anges i direktivet. F(cid:246)r f(cid:246)retagen har dessa krav inneburit stora investeringar och (cid:246)kade kostnader f(cid:246)r att upp- r(cid:228)tth(cid:229)lla kvaliteten. Produkter fr(cid:229)n Kina som kommer till sjukhusen inom gemenskapen har ocks(cid:229) CE-m(cid:228)rkning, dock utan n(cid:229)gra krav p(cid:229) att uppfylla de h(cid:228)lsokrav som st(cid:228)lls p(cid:229) gemenskapsf(cid:246)retagen, d(cid:228)rmed utan att ge de h(cid:228)lsogarantier som CE-m(cid:228)rkningen skall ge och utan att ha beh(cid:246)vt g(cid:246)ra de kostsamma investeringar som v(cid:229)ra egna tillverkare gjort. K(cid:228)nner kommissionen till dessa f(cid:246)rh(cid:229)llanden? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker kommissionen vidta i denna fr(cid:229)ga? (1) EGT L 169, 12. 7. 1993, s. 1. Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 april 2000) Kommissionen vill betona att medicinsk utrustning som sl(cid:228)pps ut p(cid:229) marknaden och tas i bruk i gemenskapen och i Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det (EES) (cid:228)r underkastad samma regler och krav oavsett om den (cid:228)r tillverkad i gemenskapen, EES eller tredje land. D(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:229)ste tillverkaren eller den auktoriserade f(cid:246)retr(cid:228)daren, om tillverkaren inte har ett registrerat huvudkontor i medlemsstaten, f(cid:246)lja best(cid:228)mmelserna i direktiv 93/42/EEG och s(cid:228)kerst(cid:228)lla och deklarera utrustningens (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med best(cid:228)mmelserna. D(cid:228)refter kan utrustningen CE-m(cid:228)rkas. ¯ andra sidan (cid:228)r det medlemsstaternas myndigheter som har ansvaret f(cid:246)r att se till att tillverkaren fullf(cid:246)ljer sin skyldighet


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0545/00 af William Newton Dunn (PPE-DE) til Kommissionen. Britisk stempelafgift som diskrimination mod britiske virksomheder.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
equal treatment
stamp duty
stock-exchange transaction
tax harmonisation
territorial law

text: C 136 E/2 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 5. 2001 (2001/C 136 E/002) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0545/00 af William Newton Dunn (PPE-DE) til Kommissionen (28. februar 2000) Om: Britisk stempelafgift som diskrimination mod britiske virksomheder Under henvisning til et af principperne i traktaterne, n(cid:230)rmere bestemt, at der ikke m(cid:229) finde nogen forskelsbehandling sted mellem Den Europ(cid:230)iske Unions borgere, er det da lovligt, at den britiske regering p(cid:229)l(cid:230)gger en stempelafgift p(cid:229) handel med aktier i britiske virksomheder, men tillader, at handel med aktier i ikke-britiske virksomheder er fritaget fra stempelafgift? Supplerende svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (14. september 2000) Den s(cid:230)rlige stempelafgift (»stamp duty reserve tax«) er reguleret i »Part IV« i »Finance Act 1986 (sections 86 and seq. )«. Ifłlge disse bestemmelser g(cid:230)lder den kun (cid:129) uanset kłbers bop(cid:230)l (cid:129) overdragelse af aktier i britiske virksomheder eller aktier, der fłres aktiebog over i Det Forenede Kongerige. Denne begr(cid:230)nsning af beskatningskompetencen falder tr(cid:229)d med territorialprincippet, der er et almindeligt begreb i international lov. Da denne s(cid:230)rlige stempelafgift ydermere ikke er harmoniseret p(cid:229) EF-plan, st(cid:229)r det Det Forenede Kongerige frit for at udforme sine egne regler, n(cid:229)r blot EF-traktatens principper overholdes, is(cid:230)r princippet om ikke-forskelsbehandling. At der findes en national afgift, der ikke eksisterer i andre medlemsstater, betyder ifłlge sagens natur, at den hovedsagelig p(cid:229)l(cid:230)gges indbyggere og statsborgere i den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat. Men denne virkning udgłr naturligvis ikke nogen diskriminering, der strider mod EF-traktaten. i (2001/C 136 E/003) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1326/00 af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen (27. april 2000) Om: Forurening af spansk frugt og spanske grłnsager med pesticider og indfłrelse af et EU-pesticidpas I betragtning af de hłje koncentrationer af pesticidrester p(cid:229) spansk frugt og spanske grłnsager, der er konstateret inden for de seneste uger ifłlge oplysninger fra Sammenslutningen af tyske frugthandelsvirk- somheder (BVF) (Der Spiegel 9/2000, s. 86), og med henblik p(cid:229) at indfłre et EU-pesticidpas for at tage hensyn til behovet for gennemskuelighed inden for fłdevaresikkerheden og muliggłre effektive fłdevare- kontroller łnsker forespłrgeren fłlgende oplyst: 1. Er Kommissionen klar over, at der inden for de seneste uger er leveret spanske peberfrugter til Tyskland, der var st(cid:230)rkt forurenede med pesticider, og at de tilladte maksimale koncentrationer af midlet Methiocarb, som anvendes til at bek(cid:230)mpe mider, var overskredet? Hvorn(cid:229)r modtog Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald de p(cid:229)g(cid:230)ldende oplysninger, og i hvilket omfang blev offentligheden informeret? 2. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe for at opfylde behovet for gennemskuelighed inden for fłdevaresikkerheden? 3. Da der anvendes stadig flere forskellige plantebeskyttelsesmidler, og levnedsmiddelinspektłrerne ikke har kendskab til deres anvendelse, er słgningen efter pesticidrester ineffektiv og opfylder ikke behovet for gennemskuelighed inden for fłdevaresikkerheden. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe for at bringe disse uacceptable forhold til ophłr?


title: Gemensam ståndpunkt (EG) nr 23/2000 av den 28 februari 2000, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om utvecklingssamarbete med Sydafrika

eurovoc_concepts:
EU programme
South Africa
cooperation policy
development aid
financial cooperation
technical cooperation

text: 8. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 128/51 GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 23/2000 antagen av rådet den 28 februari 2000 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr. /2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika (2000/C 128/03) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FO¨ RORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 179 i detta, till utvecklingen i Sydafrika (1986–1996) bör utvecklings- samarbetet med Sydafrika fortsätta, dock med vissa ändringar, särskilt med avseende på förenklade förfaran- den, mer uppmärksamhet på områdesspecifika priorite- ringar och decentraliserat beslutsfattande. med beaktande av kommissionens förslag (1), i enlighet med det förfarande som anges i artikel 251 (2) i fördraget, och (6) Det bistånd som ges med stöd av denna förordning skall genomföras i samordning med åtgärder från andra givare, inklusive multilaterala institutioner. av följande skäl: (1) Sedan valen i april 1994 och tillsättandet av en demokra- tisk regering i Sydafrika har gemenskapen valt som sin strategi att stödja de sydafrikanska myndigheternas politik och reformer. (2) Rådet har antagit förordning (EG) nr 2259/96 av den 22 november 1996 om utvecklingssamarbete med Sydaf- rika (3). Den förordningen upphörde att gälla den 31 december 1999. (3) i avtalet om handel, utveckling och I avdelning VII samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republi- ken Sydafrika föreskrivs det att ekonomiskt bistånd i form av bistånd utan återbetalningsskyldighet skall täckas genom en särskild finansieringsmöjlighet i gemenskaps- budgeten och det anges att gemenskapen förklarar sig villig att bibehålla sitt ekonomiska samarbete med Sydaf- rika på en betydande nivå och att den på förslag av kommissionen kommer fatta de beslut som krävs i detta avseende. (4) Avdelning V i ovannämnda avtal innehåller bestämmelser om mål, prioriteringar och metoder för och genomför- ande av utvecklingssamarbetet med Sydafrika. (5) Mot bakgrund av genomförandet av rådets förordning (EG) nr 2259/96 och av revisionsrättens specialrapport nr 7/98 om Europeiska gemenskapens biståndsprogram (7) De åtgärder som krävs för att genomföra denna förord- ning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomföran- debefogenheter (4). (8) I denna förordning föreskrivs för hela den tid som programmet varar en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 33 i det interinstitu- tionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättrat budgetförfarande (5). (9) Genom rådets förordning (Euratom, EG) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (6) inrättas en ge- mensam rättslig ram för alla områden som rör gemenska- pernas egna medel och utgifter. (10) Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (7) är tillämplig på gemenskapernas samtliga verksamhetsområden, utan att det påverkar tillämpningen av särskilda gemenskapsbe- stämmelser för olika politikområden. (1) EGT C. (2) Europaparlamentets yttrande av den 5 maj 1999 (EGT C 279, 1. 10. 1999, s. 192), rådets gemensamma ståndpunkt av den 28 februari 2000 och Europaparlamentets beslut av den. (ännu ej offentliggjort i EGT). (3) EGT L 306, 28. 11. 1996, s. 5. (4) EGT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. (5) EGT C 172, 18. 6. 1999, s. 1. (6) EGT L 312, 23. 12. 1995, s. 1. (7) EGT L 292, 15. 11. 1996, s. 2. C 128/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 5. 2000 HA¨ RIGENOM FO¨ RESKRIVS FO¨ LJANDE. Artikel 1 Mål b) Förbättring av levnadsförhållanden och tillhandahållande av grundläggande sociala tjänster. c) Stöd till demokratisering, skydd av de mänskliga rättighe- terna, god förvaltning av offentlig verksamhet, förstärkning av lokala myndigheter och till integrering av det civila samhället i utvecklingsprocessen. Gemenskapen skall, inom ramen för en politisk dialog och partnerskap, genomföra ett ekonomiskt och tekniskt samarbe- te med Sydafrika till stöd för den politik och de reformer som de sydafrikanska myndigheterna genomför. 3. Dialog och partnerskap mellan statliga myndigheter och icke-statliga utvecklingspartner och aktörer kommer att främjas. Gemenskapens samarbetsprogram, kallat Europeiska program- met för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika (EPRD), har som mål att bidra till en harmonisk och hållbar ekonomisk och social utveckling i Sydafrika genom program och åtgärder som har utformats för att minska fattigdomen och stimulera till Sydafrikas ekonomisk tillväxt som gagnar de fattiga, fortsatta integrering i världsekonomin och till befästandet av de grunder som lagts för ett demokratiskt samhälle och en rättsstat i vilken de mänskliga rättigheterna och de grundläg- gande friheterna respekteras helt och fullt. Detta skall uppnås genom stöd för internationella mål och internationell politik för en hållbar utveckling som bygger på FN:s konventioner och resolutioner och därigenom bidra till målsättningen att med minst hälften minska den andel människor som lever i yttersta fattigdom senast år 2015. Artikel 2 Samarbetsområden 1. Programmen skall inriktas på att bekämpa fattigdomen, ta hänsyn till de tidigare missgynnade gruppernas grundläggan- de behov och integrera köns- och miljörelaterade aspekter av utvecklingssamarbetet. I samtliga dessa program skall särskild uppmärksamhet ägnas åt att stärka institutionerna. Det utvecklingssamarbete som skall genomföras enligt 2. denna förordning kommer i huvudsak att inriktas på följande områden: a) Stöd till politik, instrument och program vars mål är fortsatt integrering av den sydafrikanska ekonomin i världsekonomin och världshandeln för skapande av syssel- sättning, utveckling av den privata sektorn, regionalt samarbete och regional integration. Vad de senare område- na beträffar kommer särskild uppmärksamhet att fästas vid stöd till de anpassningsåtgärder i regionen som föranleds av det frihandelsområde som upprättas genom avtalet om handel, utveckling och samarbete, särskilt inom Södra Afrikas tullunion (SACU). Främjande av samarbetet mellan företag i Europeiska unionen och i Sydafrika i frågor av ömsesidigt allmänt intresse kan också övervägas. Artikel 3 Stödberättigade samarbetspartner De samarbetspartner som kan få ekonomiskt bistånd enligt denna förordning skall vara nationella, regionala och lokala myndigheter och offentliga organ, icke-statliga organisationer och lokala organisationer, regionala och internationella organi- sationer, institut och offentliga eller privata aktörer. Andra organ kan komma i fråga för stöd om parterna är ense om detta. Artikel 4 Samarbetsformer, utgifter, programinformation och sam- ordning 1. De samarbetsformer som kan komma i fråga för det samarbete som avses i artikel 2 skall bland annat utgöras av studier, tekniskt bistånd, utbildning eller andra tjänster, leveranser och arbeten samt revision och tjänsteresor i utvärde- rings- och kontrollsyfte. 2. Gemenskapens finansiering i lokal eller utländsk valuta kan, beroende på behoven och verksamhetens art, omfatta följande: a) Utgifter över statsbudgeten till stöd för reformer och genomförande av politiken inom de prioriterade områden som skall fastställas genom en politisk dialog med använd- ning av de lämpligaste instrumenten, inbegripet direkt målinriktat budgetstöd till särskilda sektorer där lämpliga villkor (t. ex. ansvar för och insyn i statsbudgeten, sunda upphandlingsförfaranden) uppfylls. b) Investeringar och utrustning. c) I väl motiverade fall, särskilt om ett program genomförs av en icke-statlig partner, löpande utgifter (vilka omfattar utgifter för administration, underhåll och drift), med beaktande av att programmet i så hög grad som möjligt måste sikta på långsiktig hållbarhet. 8. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 128/53 En del av finansieringen får tillhandahållas på ett riktat sätt till slutliga stödmottagare (t. ex. nyetablerade entreprenörer) inbegripet Europeiska genom särskilda finansiella institut, investeringsbanken, i form av riskkapital eller andra instru- ment. De medel som tillhandahålls enligt denna förordning får inte användas på ett sådant sätt att det illojal konkurrens. leder till 3. Ett ekonomiskt bidrag från de samarbetspartner som avses i artikel 3 skall krävas för i princip varje samarbetsåtgärd. Detta bidrag kommer att begäras inom gränserna för vad som är möjligt för de berörda samarbetspartnerna och med beaktande av respektive åtgärds art. Det skall särskilt efterfrågas i samband med projekt som enligt planeringen skall utgöra inledningsfasen till en icke tidsbegränsad verksamhet (så kallad open-ended activity), så att dessa projekt garanteras en fortsättning också efter det att gemenskapens finansiering har upphört. De får lämnas i natura. I särskilda fall när samarbetspartnern är en icke-statlig organisation eller en lokal organisation krävs inget bidrag. 4. Kommissionen får vidta lämpliga åtgärder för att sprida kännedom om gemenskapskaraktären hos det stöd som läm- nats enligt denna förordning. 5. Möjligheter till samfinansiering och parallell finansiering med andra givare kan sökas, särskilt bland medlemsstaterna. 6. För att förverkliga fördragets mål avseende konsekvens och komplementaritet och i syfte att garantera stödets optimala effektivitet kommer kommissionen att vidta alla de samord- ningsåtgärder som krävs, bland annat a) b) inrättande av ett system för systematiskt utbyte av informa- tion om åtgärder som gemenskapen, medlemsstaterna och EIB har finansierat eller planerar att finansiera, samordning på platsen av åtgärderna genom regelbundna möten och informationsutbyte mellan företrädare för kommissionen och medlemsstaterna i det mottagande landet. 7. Kommissionen kommer i samverkan med medlemssta- terna att försöka vidta alla de åtgärder som krävs för att säkerställa en tillräcklig samordning med andra berörda givare och för att främja en alltmer aktiv roll för mottagarlandet i stödsamordningsprocessen. Artikel 5 Det ekonomiska stödets form Artikel 6 Programplanering Ett treårigt vägledande program skall utformas i nära 1. kontakt med Sydafrikas regering och med beaktande av resultaten av samordningen enligt artikel 4. 6 och 4. 7. Vid planeringen av det vägledande programmet skall principen om mottagarstyrd programplanering fullt ut beaktas. 2. För att förbereda programplaneringen skall kommissio- nen, inom ramen för en förstärkt samordning med medlems- staterna, även på plats, utarbeta ett strategidokument för landet i en dialog med Sydafrikas regering. I detta strategidokument för landet skall resultaten av den senaste övergripande utvärde- ringen av de åtgärder som finansieras enligt förordning (EG) nr 2259/96 och enligt den här förordningen samt av andra regelbundna utvärderingar av verksamheten beaktas. Det skall kopplas till en problemorienterad analys och integrera övergri- pande frågor såsom minskning av fattigdomen, jämställdhet mellan könen, miljö och hållbarhet. Ett utkast till det treåriga vägledande programmet skall bifogas strategidokumentet för landet. Ett begränsat antal samarbetssektorer på grundval av de områden som avses i artikel 2 i denna förordning skall väljas ut. För dessa sektorer skall närmare föreskrifter och kompletterande åtgärder fastställas. Så långt som möjligt skall resultatindikatorer utarbetas för att underlätta genomförandet av målen och utvärderingen av effekten. Strategidokumentet för landet och utkastet till treårigt vägle- dande program skall granskas av den kommitté som avses i artikel 8. 1, nedan kallad kommittén. Kommittén skall yttra sig enligt förfarandet i artikel 8. 2. Det treåriga vägledande programmet skall förhandlas 3. fram och undertecknas av kommissionen och Sydafrikas regering. Slutresultatet av förhandlingarna skall översändas till kommittén för kännedom. Om så krävs av en eller flera kommittémedlemmar skall detta dokument diskuteras av kommittén. Kommittén skall varje år se över funktion, resultat och 4. fortsatt tillämplighet för strategidokumentet för landet och det treåriga vägledande programmet. Om utvärderingar eller annan relevant utveckling utvisar det, kan kommittén uppma- na kommissionen att med Sydafrikas regering förhandla fram ändringar i det treåriga vägledande programmet. Det ekonomiska stödet enligt denna förordning skall utgöras av bistånd utan återbetalningsskyldighet. Kommittén skall varje år, med utgångspunkt i en redogö- 5. relse från kommissionen, diskutera de allmänna riktlinjerna för det kommande årets verksamhet. C 128/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 5. 2000 Artikel 7 Förfaranden Artikel 8 Kommitté 1. Kommissionen är ansvarig för att bedöma, besluta om och förvalta de åtgärder som avses i denna förordning i enlighet med gällande budgetförfaranden och andra gällande förfaranden, särskilt dem som föreskrivs i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget. 2. I de specialfall då EPRD bidrar till regionala program inom Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC), vilka finan- sieras ur Europeiska utvecklingsfonden (EUF) kan bidraget användas enligt de former som anges i Lomékonventionen, förutsatt att bestämmelserna i budgetförordningen för Euro- peiska unionens allmänna budget iakttas. 3. För att garantera öppenhet och förverkligande av de mål som avses i artikel 4. 6 skall kommissionen till medlemsstaterna och deras lokala företrädare överlämna informationsblad om alla projekt så snart som beslut har fattats om att de skall bedömas. Kommissionen skall därefter uppdatera dessa informationsblad och överlämna dem till medlemsstaterna. 4. Samtliga finansieringsöverenskommelser och avtal som ingåtts i enlighet med denna förordning skall innehålla en klausul om att kommissionen och revisionsrätten får företa kontroller på platsen på det sätt som är brukligt och som fastställs av kommissionen enligt gällande bestämmelser, sär- skilt bestämmelserna i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget. De åtgärder som kommissionen vidtar enligt förfarandet i artikel 8 skall säkerställa ett tillräckligt skydd av gemenskapens finansiella Euratom) nr 2988/95. intressen enligt förordning (EG, 5. Om åtgärderna ger upphov till finansieringsöverenskom- melser mellan gemenskapen och Sydafrika skall det i dessa föreskrivas att skatter och övriga avgifter inte skall bäras av gemenskapen. Deltagandet i anbudsinfordran och upphandlingsavtal 6. skall vara öppet på lika villkor för alla fysiska och juridiska personer i medlemsstaterna, Sydafrika och övriga AVS-stater. Det kan utsträckas till andra länder i välgrundade fall och med målsättningen att säkerställa bästa förhållande mellan kostnad och effektivitet. Kommissionen skall vid behov biträdas av den geografis- 1. ka kommittén med ansvar för utvecklingsfrågor. 2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i rådets beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i beslutet. Den tid som avses i artikel 4. 3 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad. 3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning. 4. Om program som godkänts av kommittén finansieras genom delbetalningar som hänför sig till mer än ett budgetår kommer kommissionen, utan vidare meddelanden till kom- mittén, att fatta på varandra följande årliga beslut om finansie- ring som inte överskrider de fastställda maximiutgifterna för det godkända programmet och som håller sig inom gränserna för de finansiella resurser som budgetmyndigheten ställer till förfogande. 5. Det förfarande som fastställs i denna artikel skall tilläm- pas på de beslut om finansiering som kommissionen avser att fatta när det gäller projekt och program till ett värde om över 3 miljoner euro. Det skall också tillämpas på alla justeringar av sådana åtgärder som medför en ökning på mer än 20 % av det ursprungligen överenskomna beloppet och på förslag angående väsentliga ändringar i genomförandet av ett projekt för vilket ett åtagande redan har gjorts. 6. Kommissionen skall kortfattat informera kommittén om de beslut om finansiering som den avser att fatta när det gäller projekt och program till ett värde upp till och med 3 miljoner euro. Sådan information skall lämnas minst en vecka innan beslutet fattas. Artikel 9 O¨ vervakning och utvärdering 7. Leveranserna skall ha sitt ursprung i medlemsstaterna, Sydafrika eller övriga AVS-stater. I välgrundade undantagsfall kan leveranserna ha sitt ursprung i andra länder. 8. Om inget annat sägs i denna förordning skall kontrakt undertecknas av Sydafrikas regering. Om ett kontrakt inte omfattas av en finansieringsöverenskommelse skall det ingås av kommissionen. 1. Efter varje budgetår skall kommissionen överlämna en årsrapport till Europaparlamentet och rådet om genomföran- det av denna förordning. Denna rapport skall innehålla resultaten av genomförandet av budgeten i fråga om åtaganden och betalningar samt projekt och program som finansierats innehålla statistisk information om under året. Den skall kontrakt som beviljats för genomförandet av projekt och program. 8. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 128/55 Kommissionen skall dessutom med hjälp av objektivt verifier- bara indikatorer övervaka framstegen beträffande resultaten av varje åtgärd i förhållande till de mål som ställts upp. Artikel 10 Finansiellt referensbelopp 2. Kommissionen skall regelbundet utvärdera de åtgärder som finansierats av gemenskapen för att fastställa om de mål som ställts upp för åtgärderna uppnåtts och utarbeta riktlinjer för att förbättra effektiviteten av framtida åtgärder. Kommissio- nen skall till den kommitté som avses i artikel 8. 1 översända en sammanfattning av utvärderingarna. Utvärderingsrapporterna skall vara tillgängliga för alla medlemsstater, Europaparlamen- tet och andra intresserade partner. 3. Kommissionen skall till Europaparlamentet och rådet överlämna en översyn efter halva tiden senast den 31 oktober 2003 en övergripande utvärdering av programmet innan denna förordning upphör att gälla. O¨ versynen efter halva tiden skall innehålla resultatet från det första treårsprogrammet (2000–2002) som genomförs enligt denna förordning. Vid behov kommer kommissionen att föreslå ändringar i denna förordning med beaktande av följderna för Sydafrika av de nya överenskommelserna mellan AVS och EU. 1. Finansieringsramen för genomförandet av detta program under perioden 2000–2006 fastställs härmed till 787,5 miljo- ner euro. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen. Varje år kommer ett tak att fastställas genom en anmärk- 2. för ning i budgeten i anslutning till det årliga anslaget ingås av de kontrakt avseende tekniskt bistånd som skall kommissionen för genomförande av gemensamma åtgärder till ömsesidig nytta för både Europeiska gemenskaperna och stödmottagaren. Artikel 11 Giltighet Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den upphör att gälla den 31 december 2006. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i. På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Den övergripande utvärderingen kommer att innehålla förslag för det fortsatta utvecklingssamarbetet med Sydafrika. Ordförande. Ordförande C 128/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 5. 2000 RÅDETS MOTIVERING I. INLEDNING 1. Den 15 mars 1999 lade kommissionen för rådet fram ett förslag till förordning på grundval av artikel 179 i EG-fördraget (f. d. artikel 130 w) i vilket fastslås mål och förfaranden för verksamheter under den nuvarande budgetrubriken B7-3 2 0 0, Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika. 2. Europaparlamentet avgav sitt yttrande vid en första behandling den 5 maj 1999. 3. Den 14 juli 1999 översände kommissionen ett ändrat förslag till rådet (KOM(1999) 335 slutlig). 4. Mot bakgrund av Europaparlamentets yttrande och kommissionens ståndpunkt har rådets arbetsgrupp enats om ett utkast till gemensam ståndpunkt som beaktar vissa ändringar till följd av att Amsterdamfördraget har trätt i kraft. 5. Den 28 februari 2000 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251 i EG-fördraget. II. FO¨ RSLAGETS SYFTE Målet med detta förslag är att garantera fortsatt finansiering enligt rådets förordning (EG) nr 2259/96 från november 1996 efter det att förordningen upphörde att gälla den 31 december 1999. Anslaget för Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika är avsett att finansiera de program som syftar till att bidra till en hållbar utveckling, konsolidera grunderna för ett demokratiskt samhälle och rättsstatsprincipen samt att förbättra situationen för de mest missgynnade grupperna i det sydafrikanska samhället. I det fastställs mål och sektorer för framtida intervention mot bakgrund av avtalet om handel, utveckling och samarbete med Europeiska unionen, som undertecknades i juli 1999. III. ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN 1. Allmänna anmärkningar 1. 1 Trots att rådet i stort kunde acceptera kommissionens tillvägagångssätt och stödde flera av de ändringar som hade föreslagits av parlamentet, ansåg rådet det nödvändigt att göra ett antal ändringar av såväl innehållet som lydelsen i några artiklar i förslaget till förordning. När rådet utarbetade den gemensamma ståndpunkten försökte det respektera följande principer och riktlinjer: — Att göra förordningens lydelse tydligare och därigenom förbättra den rättsliga klarheten i texten (enligt det interinstitutionella avtalet av den 22 december 1998 om gemensamma riktlinjer för gemenskapslagstiftningens kvalitet(1). (1) EGT C 73, 17. 3. 1999, s. 1. 8. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 128/57 — Att ta bort citat från rättsakter eller politiska dokument som ansågs överflödiga och förlängde texten i onödan (särskilt när det gäller budgetförordningen). — Att klargöra räckvidden av vissa bestämmelser, särskilt de om programplanering (artikel 6) och undvika formuleringar som upprepade åsikter som kom till uttryck på andra ställen i förordningen. — Att förändra förfaranden eller administrativa förslag som inte var förenliga med standard- formuleringar och praxis (antingen i interinstitutionella avtal eller liknande förordningar). 1. 2 I sin gemensamma ståndpunkt har rådet godkänt innehållet och lydelsen i kommissionens förslag med de undantag som anges i punkt 2. 2 (särskilda anmärkningar). I artikel 8. 4–6 (kommittéförfarandet) i utkastet till gemensam ståndpunkt ansåg rådet det önskvärt att för bättre enhetlighet strukturera om och formulera om vissa av punkterna i kommissionens förslag. 2. Särskilda anmärkningar 2. 1 Rättslig grund Den rättsliga grund som har framförts av kommissionen i dess förslag, nämligen artikel 179 i EG-fördraget (f. d. artikel 130 w), anser rådet i sin gemensamma ståndpunkt lämplig med tanke på förslagets mål och innehål. 2. 2 Rådets ändringar av kommissionens förslag 2. 2. 1 Kommittéförfarande (artikel 8) Rådet har bestämt sig för det kommittéförfarande som anges i rådets beslut av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. Motsvarande skäl (nr 10) om kommittéförfarande har strukits i ingressen. Rådet anser att ett kommittéförfarande (i stället för två skilda förfaranden enligt artikel 8. 2 och 8. 3 i kommissionens förslag) kommer att säkerställa maximal samordning mellan medlemsstaternas aktiviteter och på så sätt bidra till den nödvändiga komplementarieten och till en förenklad struktur. Rådet ändrade därför tröskeln för de finansiella beslut som skall föreläggas komittén från 5 miljoner euro till 3 miljoner euro. Rådets syfte är att lägga större vikt vid diskussioner om strategin och planering av programmen än vid enskilda program och projekt. 2. 2. 2 Finansieringsram (artikel 10) Enligt Europaparlamentets, rådets och kommissionens förklaring av den 6 mars 1995 om införande av finansiella bestämmelser i rättsakterna(1), skall dessa rättsakter innehålla en bestämmelse i vilken lagstiftaren fastställer finansieringsramarna för de fleråriga program som antas genom medbeslutandeförfarandet. Som en konsekvens av det sjuåriga programmet har det fastställts till 787,5 miljoner euro, dvs. 10 % lägre än kommissionens förslag, för att kunna beakta beslutet i rådet (budget) i juli 1999 om utgifter under rubrik 4. Ett motsvarande skäl (nr 9) har följaktligen införts i ingressen (för att ersätta tidigare skäl 9). finansiella referensbeloppet (1) EGT C 102, 4. 4. 1996, s. 4. C 128/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 5. 2000 2. 3 Europaparlamentets ändringar 2. 3. 1 A¨ ndringar som godkändes av rådet Av Europaparlamentets sex ändringsförslag har rådet kunnat godkänna fyra, antingen helt (ändringsförslag 2, första delen, ändringsförslag 3 och ändringsförslag 4, första delen), delvis, eller i sak (ändringsförslag 2, andra delen och ändringsförslag 6). 2. 3. 2 A¨ ndringar som inte godkändes av rådet — Rådet och kommissionen kunde inte godkänna ändringsförslag 1, eftersom det ansågs ändra prioriteringarna och jämvikten mellan aktiviteterna. — Den andra delen av ändringsförslag 4 (artikel 4. 6 b) kunde inte behållas, eftersom rådet och kommissionen ansåg att samordning på platsen hittills inte utgjort något problem. — A¨ ndringsförslag 5 (artikel 8. 6a ny) kunde inte följas därför att motiven för och synpunkter- na på offentliggörande skulle kunna vara skadliga för berörda parter och sätta andra syften på spel. IV. SLUTSATSER Rådet anser att den gemensamma ståndpunkten utgör en balanserad text för att säkerställa kontinuiteten i de aktiviteter som finansierats genom rådets förordning (EG) nr 2259/96 från november 1996 om utvecklingssamarbete med Sydafrika efter det att detta löpte ut den 31 december 1999. De program som finansieras genom Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika följer prioriteringarna i ramavtalet om handel, utveckling och samarbete mellan EU och Sydafrika