title: Regulamentul (CE) nr. 452/2000 al Comisiei din 28 februarie 2000 de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 530/1999 al Consiliului privind statistica structurii câștigurilor salariale și a costurilor forței de muncă în legătură cu raportul privind calitatea statisticilor referitoare la costurile forței de muncă (Text cu relevanță pentru SEE)

eurovoc_concepts:
EU statistics
pay
wage cost

formats: pdf print xhtml

text: 05/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 185 32000R0452 L 55/53 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 29. 2. 2000 REGULAMENTUL (CE) NR. 452/2000 AL COMISIEI din 28 februarie 2000 de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 530/1999 al Consiliului privind statistica structurii câș(cid:13)tigurilor salariale ș(cid:13)i a costurilor forței de muncă în legătură cu raportul privind calitatea statisticilor referitoare la costurile forței de muncă (Text cu relevanță pentru SEE) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 530/1999 al Consiliului din 9 martie 1999 privind statistica structurii câș(cid:13)tigurilor ș(cid:13)i cos- turilor forței de muncă (1)ș(cid:13)i, în special, articolul 11 , întrucât: (1) (2) În conformitate cu dispozițiile articolului 11 din Regu- lamentul (CE) nr. 530/1999, sunt necesare măsuri de punere în aplicare privind evaluarea calității ș(cid:13)i conținutul raportului de calitate. Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt în emis de Comitetul pentru conformitate programul statistic, constituit prin Decizia 89/382/CEE, Euratom a Consiliului (2), cu avizul Articolul 1 Criteriile de evaluare a calității ș(cid:13)i conținutul raportului privind calitatea Criteriile de evaluare a calității ș(cid:13)i conținutul raportului de calitate menționat la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 530/1999 sunt prevăzute în anexa la prezentul regulament. Articolul 2 Intrarea în vigoare Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 28 februarie 2000. Pentru Comisie Pedro SOLBES MIRA Membru al Comisiei (1) (2) JO L 63, 12. 3. 1999, p. 6. JO L 181, 28. 6. 1989, p. 47. 186 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 05/vol. 5 ANEXĂ Criteriile de evaluare a calității ș(cid:13)i conținutul raportului Privind calitatea statisticilor costurilor forței de muncă Amânarea transmiterii raportului Raportul privind calitatea se transmite în cel mai bun caz împreună cu fiș(cid:13)ierele de date ș(cid:13)i cel mai târziu la 24 de luni după încheierea perioadei de referință pentru care au fost culese datele. PERIOADA DE TRANZIȚIE Introducerea rapoartelor privind calitatea constituie o noutate în sistemul statistic european. De aceea, se admite că autoritățile statistice naționale trebuie să-ș(cid:13)i adapteze treptat instrumentele, cunoș(cid:13)tințele ș(cid:13)i resursele pentru acest tip de raportare. Prin urmare, conținutul raportului privind calitatea ce se prezintă mai jos prevede unele categorii opționale pentru primul raport de calitate care urmează a fi furnizat pentru anul de referință 2000 în problema costurilor forței de muncă. Fezabilitatea ș(cid:13)i relevanța acestor categorii opționale vor fi analizate în temeiul informațiilor furnizate efectiv de către statele membre ș(cid:13)i al progresului general înregistrat în domeniul ș(cid:13)tiinței statistice. Această analiză trebuie să se desfăș(cid:13)oare de către Eurostat ș(cid:13)i de autoritățile statistice naționale înaintea următoarei anchete în scopul de a se decide dacă categoriile opționale trebuie să rămână aș(cid:13)a cum au fost concepute. DOMENIUL DE APLICARE Informațiile sunt solicitate cu o oarecare marjă, în măsura în care acest lucru este permis de derogările de la regulamentele Consiliului ș(cid:13)i de la regulamentele Comisiei. Aceste regulamente privesc statistica structurii costurilor forței de muncă ș(cid:13)i a câș(cid:13)tigurilor salariale, ancheta privind forța de muncă, statistica afacerilor ș(cid:13)i a conturilor naționale. Acelaș(cid:13)i lucru este valabil ș(cid:13)i pentru caracteristicile opționale sau pentru defalcări. DIFUZAREA INFORMAȚIILOR CULESE PRIN RAPOARTELE DE CALITATE Componentele calității — relevanța, promptitudinea ș(cid:13)i punctualitatea, accesibilitatea, claritatea ș(cid:13)i caracterul complet — vor fi folosite în primul rând pentru scopurile interne ale sistemul de statistică european. Componentele precum exactitatea, comparabilitatea ș(cid:13)i coerența sunt de interes esențial pentru utilizatori. Informațiile vor fi difuzate utilizatorilor sub forma unor documente metodologice sau statistice. CONȚINUT Observație: Tabelele A, B ș(cid:13)i Cș(cid:13)i variabilele asociate (de exemplu A11, B1, D1,……) sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1726/1999 al Comisiei din 27 iulie 1999 privind aplicarea Regulamentului (CE) nr. 530/1999 al Consiliului privind statistica structurii câș(cid:13)tigurilor salariale ș(cid:13)i a costurilor forței de muncă în legătură cu definirea ș(cid:13)i transmiterea de informații legate de costurile forței de muncă (1). 1. Relevanța Categorie opțională: — un rezumat cuprinzând descrierea utilizatorului, originea ș(cid:13)i satisfacerea necesităților utilizatorului ș(cid:13)i relevanța statisticii pentru utilizatori 2. 2. 1. Acuratețea Erori de eș(cid:13)antionare 2. 1. 1. P r o b a b i l i t a t e d e eș(cid:13) a n t i o n a r e 2. 1. 1. 1. Distorsiuni Categorie opțională: — distorsiunile rezultate din metoda de estimare, atunci când acestea sunt măsurabile 2. 1. 1. 2 Varianță — coeficienții de variație (2) defalcați potrivit structurii tabelelor A, B ș(cid:13)i C pentru: — costurile anuale ale forței de muncă pe salariat (D1/A11 + A121 + A131); — costurile orare ale forței de muncă (D1/B1); JO L 203, 3. 8. 1999, p. 28. (1) (2) Coeficientul de variație este raportul dintre rădăcina pătrată a varianței evaluatorului față de valoarea anticipată. Se evaluează prin raportul dintre rădăcina pătrată a valorii estimate pentru varianța de eș(cid:13)antionare față de valoarea estimată. Estimarea varianței de eș(cid:13)antionare trebuie să țină seama de modelul de eș(cid:13)antionare. 05/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 187 — coeficienții de variație defalcați potrivit structurii din tabelul A pentru: — B1 orele lucrate de toți salariații; — D1 compensarea salariaților; — D11 salarii (total); — metodologia folosită pentru estimarea varianței Categorii opționale: — coeficienți de variație defalcați conform structurii din tabelele B ș(cid:13)i C pentru: — B1 orele lucrate de toți salariații; — D1 compensarea salariaților; — D11 salarii (total). — coeficienți de variație defalcați conform structurii din tabelele A, B ș(cid:13)i C pentru: — A1 numărul total de salariați; — A11 + A121 + A131 număr total de salariați în echivalent cu normă întreagă. 2. 1. 2. Eș(cid:13) a n t i o n a r e a n o n p r o b a b i l i s t i c ă În cazul în care sunt folosite sursele existente, iar calcularea unui coeficient de variație nu este semnificativă, trebuie să se furnizeze în schimb o descriere a posibilelor surse care introduc lipsa de precizie. 2. 2. Erori ce nu rezultă din eș(cid:13)antionare 2. 2. 1. E r o r i d e î n c a d r a r e : — descrierea principalelor probleme de clasificare eronată, aspecte de subacoperire ș(cid:13)i supraacoperire (1) întâlnite în colectarea de date; — metodele folosite pentru prelucrarea acestor eventuale erori. Categorii opționale: — rate de supraacoperire, subacoperire ș(cid:13)i clasificare greș(cid:13)ită defalcate potrivit stratificării folosite pentru eș(cid:13)antionare. Informațiile solicitate pot fi derivate parțial din raportul de calitate privind registrul. Observație: În cazul în care se folosesc date administrative individuale, trebuie să se raporteze o analiză similară pe baza dosarului de referință administrativă. 2. 2. 2. E r o r i d e m ă s u r a r e ș(cid:13) i d e p r e l u c r a r e — Descrierea metodelor folosite pentru a reduce erorile de măsurare ș(cid:13)i prelucrare (2) Categorii opționale: — numărul de cazuri corectate pentru variabilele solicitate în tabelul A ca procentaj al unităților cu răspunsuri pentru variabila care se analizează; — ratele de eroare ale introducerii datelor sau codificării pentru variabilele următoare: — numărul de salariați; — salarii; — activitatea unității locale (diviziuni NACE Rev. 1); — regiuni (NUTS 1 – Nomenclatorul unităților teritoriale de statistică); — observații metodologice privind evaluarea (3) acestor rate. (1) (2) Supraacoperirea se referă fie la unități clasificate greș(cid:13)it care sunt în realitate în afara domeniului de aplicare (de exemplu, activitatea unității locale reale care nu se află în C-K NACE Rev. 1) sau la unități care nu există în practică. Sub-acoperirea se referă la unități (noi) care nu sunt cuprinse în baza de sondaj, fie prin înființare reală, fie prin defuzionări ș(cid:13)i la unități clasificate greș(cid:13)it. Economia subterană nu este cuprinsă. Clasificarea greș(cid:13)ită se referă la clasificarea incorectă a unităților care aparțin populației țintă a anchetei. Erorile de măsurare sunt erorile care apar în timpul culegerii de date. Există o serie de surse ale erorilor de măsurare, inclusiv instrumentul de realizare a anchetei (forma de chestionar), persoana care răspunde la chestionar, sistemul de informații, modul de colectare a datelor ș(cid:13)i anchetatorul. Erorile de prelucrare sunt erori care apar în faze de prelucrare, după culegerea datelor, cum ar fi verificarea cheilor, editarea, extinderea ș(cid:13)i prelucrarea tabelelor. (3) Măsurile ratelor de eroare pot fi obținute prin tehnici standard de control al calității, de exemplu prin verificarea calității subeș(cid:13)antionului de chestionare prelucrate (pentru a se verifica nivelul erorilor, fie pe parcursul fazei de verificare a cheilor, fie în timpul fazelor de prelucrare ș(cid:13)i editare de către personalul NSI). 188 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 05/vol. 5 2. 2. 3. E r o r i d e n o n r ă s p u n s — rata de răspuns a unităților (1), totală ș(cid:13)i defalcată potrivit stratificării utilizate pentru eș(cid:13)antionare; — o descriere a metodelor pentru imputare ș(cid:13)i reponderare în caz de nonrăspuns. Observație: În cazul în care se folosesc date din surse individuale administrative, inexistența înregistrării în registrul administrativ sau a categoriei de date înlocuieș(cid:13)te nonrăspunsul. Categorii opționale: — rata de răspuns pentru fiecare variabilă. Rata este raportul dintre numărul de răspunsuri pe categorie ș(cid:13)i numărul de respondenți din domeniul de aplicare; — o descriere a motivelor care au determinat nonrăspunsul ș(cid:13)i o evaluare a erorilor de nonrăspuns pentru una dintre întrebările importante din chestionar. 2. 2. 4. E r o r i a l e m o d e l u l u i p e n t r u c a r e s - a o p t a t — se raportează (2) în legătură cu eventuala folosire a următoarelor modele: — ajustarea anului fiscal la anul calendaristic; — includerea în domeniul de aplicare a întreprinderilor mici; — combinarea datelor din sursele administrative ș(cid:13)i din anchete. Observație: În cazul în care se folosesc date din surse individuale administrative, trebuie prezentate comentarii privind corespondența dintre conceptele administrative ș(cid:13)i conceptul statistic teoretic. 3. Termene ș(cid:13)i respectarea lor — termene-cheie pentru colectarea de date: de exemplu, termenul legal impus respondenților din statul membru, atunci când au fost trimise chestionare, scrisori de reamintire ș(cid:13)i de continuare ș(cid:13)i când s-a desfăș(cid:13)urat activitatea de teren; — termene-cheie pentru faza de postcolectare a datelor: de exemplu, termene de începere ș(cid:13)i de încheiere pentru completitudine, verificări ale codificării ș(cid:13)i plauzibilității (congruența rezultatelor) ș(cid:13)i măsuri de protecție pentru nedivulgarea datelor; — date-cheie pentru publicare: de exemplu, când rezultatele preliminare ș(cid:13)i detaliate au fost calculate ș(cid:13)i difuzate. Observație: Punctualitatea transmiterii datelor către Eurostat se evaluează conform Regulamentului care specifică periodicitatea ș(cid:13)i întârzierile în transmiterea datelor. 4. Accesibilitate ș(cid:13)i claritate — un exemplar al publicației (publicațiilor); — informații privind rezultatele ce se trimit către unitățile de raportare incluse în eș(cid:13)antion (dacă se trimit); — informații privind planul de difuzare a rezultatelor (de exemplu, cui i se trimit rezultatele); — un exemplar al documentelor metodologice referitoare la statistica furnizată. 5. Comparabilitatea 5. 1. Comparabilitatea în spațiu — comparația între conceptele naționale ș(cid:13)i conceptele europene trebuie raportată dacă există diferențe în special în ceea ce priveș(cid:13)te definirea unităților statistice, populația de referință, clasificările ș(cid:13)i definițiile variabilelor din rezultatele transferate. Când este posibil, diferențele trebuie cuantificate. Observație: Când clasificările ș(cid:13)i unitățile provin din registru, calitatea acestor informații trebuie să rezulte din raportul de calitate asupra registrului. (1) Rata este raportul dintre numărul de respondenți din domeniul de aplicareș(cid:13)i numărul de chestionare trimise populației selectate. (2) Comentariile trebuie să facă referire, de exemplu, la procedura de selectare a acestor modele (adică motivul pentru care a fost ales un model dat în defavoarea unor modele alternative), dacă eroarea de evaluare asociată a estimărilor corespunzătoare este relevantă, la elementele privind verificarea presupunerilor legate de model, testarea forței predictive a modelului prin folosirea de date statistice mai vechi, compararea rezultatelor generate de model cu date din alte surse asemănătoare, utilizarea de studii de verificare ș(cid:13)i de validare comparativă, teste de sensibilitate ale modelului față de estimările parametrilor, validarea intrărilor de date în cadrul modelului. 05/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 189 5. 2. Comparabilitatea în decursul timpului — detalii privind modificările suferite de definiții, domeniu de aplicare sau metode ș(cid:13)i, dacă este posibil, o evaluare a consecințelor produse de eventuale modificări care nu pot fi neglijate. 6. Coerența Observație: Prezenta categorie are un dublu scop: de a informa utilizatorii în legătură cu diferențele conceptuale care există între unele surse de variabile care sunt foarte apropiate ș(cid:13)i care de obicei poartă acelaș(cid:13)i nume în publicațiile statistice ș(cid:13)i de a furniza informații privitoare la evaluarea modului în care se poate trece de la un concept la celălalt. Cel de al doilea scop este de a verifica dacă statisticile care sunt în principiu suficient de coerente din punct de vedere conceptual dau rezultate comparabile în cazul aceleiaș(cid:13)i populații de referință. Ținând seama de aceste scopuri, statisticile privind costul forței de muncă ș(cid:13)i alte statistici trimise către Eurostat trebuie să fie comparate prin raporturi adecvate folosind concepte practice ș(cid:13)i determinări naționale. De exemplu, ancheta privind forța de muncă (LFS) prezintă o definiție oarecum diferită a ocupării: în LFS, este măsurată ocuparea rezidenților; în vreme ce în anchetele privind costul forței de muncă, este măsurată ocuparea pe teritoriul național, un concept care este în concordanță cu conturile naționale ș(cid:13)i cu statisticile privind întreprinderile. Comparațiile trebuie de asemenea să țină seama că statisticile privind costurile forței de muncă se bazează pe întreprinderile cu mai mult de nouă salariați. 6. 1. Coerența cu statisticile rezultate din ancheta privind forța de muncă Categorie opțională: — explicații privind diferențele principale apărute în raporturile dintre „numărul de salariați cu fracțiune de normă ș(cid:13)i numărul de salariați cu normă întreagă” ș(cid:13)i în raportul dintre „numărul mediu de ore efectiv lucrate de către salariații cu fracțiune de normă ș(cid:13)i numărul de ore efectiv lucrate” de către salariații cu normă întreagă în ambele surse. Ar fi utilă o vizualizare defalcată pe activități economice (NACE Rev. 1, secțiunile C-K). Trebuie să se țină seama de acuratețea ș(cid:13)i de conceptele surselor. 6. 2. Coerența cu statisticile structurale de întreprindere Regulamentul (1) privind statisticile structurale de întreprindere reglementează toate activitățile de piață în secțiunile C-K ș(cid:13)i M- din NACE Rev. 1. Partea cea mai apropiată a ambelor surse este rezumată în tabelul de mai jos: Anchetă privind costurile forței de muncă Anchetă structurală în întreprinderi Serii Date regionale Statistici regionale anuale Unitatea statistică Unitate locală Unitate locală Activitățile acoperite NACE Rev. 1, secțiunile C-K cu excep- ția secțiunii J NACE Rev. 1, secțiunile C-K cu excep- ția secțiunii J Caracteristici D. 11 salarii E1 unități locale, univers 13 32 0 salarii 11 21 0 număr de unități locale Defalcare pe activități NACE Rev. 1, nivel de două cifre (diviziuni) NACE Rev. 1, nivel de două cifre (diviziuni) Defalcare pe regiuni NUTS 1 NUTS 1 — Explicațiile privind diferențele principale ale acestor variabile care țin seama de acuratețea ș(cid:13)i conceptele fiecărei surse (defalcat prin diviziuni NACE Rev. 1). Opțional, înscrieri în tabele prin NUTS 1 ș(cid:13)i grupări mai largi NACE Rev. 1 (C-D-E, F, G-H, I-J-K). (1) JO L 14, 17. 1. 1997. 190 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 05/vol. 5 Categorii opționale: Tabelul de mai jos rezumă alte părți ale statisticilor care au putut fi comparate: Anchetă privind costurile forței de muncă Anchetă structurală în întreprindere Serii Tabel B: statistici ale datelor naționale după clasa de mărime a întreprinderii Statistici anuale ale întreprinderilor după clasa de mărime Unitatea statistică Unitatea locală Întreprindere Acoperirea activității NACE Rev. 1, secțiunile C-E NACE Rev. 1 secțiunile C-E Caracteristici A1 număr total de salariați B1 ore lucrate de toți salariații D11 salarii D12 Contribuțiile sociale ale salaria- ților 16 13 0 număr de salariați 16 15 0 număr de ore lucrate de salariați 13 32 0 salarii 13 33 0 costuri sociale legate de asigurări Defalcare pe activități NACE Rev. 1 nivel cu două cifre (divi- ziune) NACE Rev. 1 nivel cu două cifre (divi- ziune) Defalcare pe clase de mărime Mai puțin de 10 salariați (*) 10-49, 50-249, 250-499, 500-999, 1 000 ș(cid:13)i peste Număr de persoane salariate: mai puțin de 10 salariați, 10-49, 50-249, 250- 499, 500-999, 1 000 ș(cid:13)i peste (*) Inaplicabil la ancheta din anul 2000. — Explicațiile privind diferențele principale, ținând seama de acuratețea fiecărei statistici ș(cid:13)i de diferențe între concepte. Aceste comparații au putut fi înscrise în tabele încruciș(cid:13)ate pe clase de mărime a întreprinderii ș(cid:13)i pe grupe largi NACE Rev. 1. 6. 3. Coerența cu conturile naționale Partea cea mai apropiată a ambelor surse este rezumată în tabelul de mai jos: Anchetă privind costurile forței de muncă Anchetă structurală de întreprindere Serii Tabel A date naționale Tabel 3: Tabele pe industrie, exercițiul financiar anual (*) Activități acoperite NACE Rev. 1, secțiunile C-O NACE Rev. 1, secțiunile C-O Caracteristici A1 număr total de salariați B1 ore lucrate de salariați D1 compensare a salariaților D11 salarii Salariați ore lucrate (**) D1 compensare a salariaților D11 salarii Defalcare a activității NACE Rev. 1, secțiune NACE Rev. 1, secțiune (*) Eurostat (1997) program de transmitere a datelor ESA 95. (**) Dacă există. — Explicații privind diferențele principale, ținând seama de diferențele dintre concepte ș(cid:13)i acoperire ș(cid:13)i, dacă sunt disponibile, acuratețea fiecărei statistici; — comentarii referitoare la modul în care ancheta privind costul forței de muncă este o sursă pentru conturile naționale. 7. Exhaustivitate — Lista variabilelor ș(cid:13)i a defalcărilor, cerută de regulament, care nu sunt disponibile ș(cid:13)i motivele


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0639/00 esittäjä(t): Joaquim Miranda (GUE/NGL) komissiolle. Katastrofitilanne Mosambikissa.

eurovoc_concepts:
EU aid
Mozambique
bad weather
emergency aid

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/75 Euroopan parlamentti on jo ilmaissut tarpeen tunnustaa kurdien oikeudet er(cid:228)(cid:228)n(cid:228) Turkin v(cid:228)est(cid:246)nosana. Kurdien v(cid:228)hemmist(cid:246)aseman tunnustaminen merkitsee askelta kohti kulttuuristen oikeuksien saamista. K(cid:246)(cid:246)penhaminan kriteerit eiv(cid:228)t ole kovin yksityiskohtaisia, mik(cid:228) antaa mahdollisuuden tulkinnoille. Minis- teri Ecevitin Helsingiss(cid:228) antamien selvitysten mukaan Turkki ponnistelee demokratisoinnin toteuttamisen eteen. Kurdin kielen tunnustamisen suhteen p(cid:228)(cid:228)ministerin kanta on kuitenkin, ett(cid:228) Turkin suhtautuminen Kaakkois-Turkkiin muuttuu, kun separatistiset pyrkimykset alueella loppuvat. T(cid:228)llaiset ilmoitukset osoit- tavat, ett(cid:228) Ecevit k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti hyv(cid:228)kseen ep(cid:228)selvyytt(cid:228) siit(cid:228), tullaanko kurdien kulttuuriset oikeudet tunnistamaan vai ei. On olemassa se vaara, ett(cid:228) Turkin ep(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset lupaukset edist(cid:228)v(cid:228)t Turkin liittymisprosessia. On kuitenkin selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) Turkin valtio ei viel(cid:228) toistaiseksi ole ryhtynyt riitt(cid:228)viin toimiin, jotta Turkkia voitaisiin pit(cid:228)(cid:228) demokraattisena valtiona tai jotta kurdien oikeudet v(cid:228)hemmist(cid:246)n(cid:228), ja viel(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n kansana, taattaisiin. Voiko komissio selvent(cid:228)(cid:228) kantaansa siit(cid:228), miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin Turkki t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) liittymisehdot? Mik(cid:228) on komission kanta kurdien kulttuurista v(cid:228)hemmist(cid:246)asemaa koskevien oikeuksien suhteen? Mill(cid:228) tavoin komissio aikoo arvioida sit(cid:228), miten Turkki t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) K(cid:246)(cid:246)penhaminan kriteerit ja tunnustaa kurdien kulttuurista v(cid:228)hemmist(cid:246)- asemaa koskevat oikeudet? Mihin toimiin komissio aikoo yhty(cid:228) seuratakseen Turkin liittymisprosessin ja liittymisen edellytysten t(cid:228)yttymisen kehityst(cid:228)? G(cid:252)nter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2000) Lokakuussa 1999 hyv(cid:228)ksym(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n viimeisimm(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaiskertomuksessaan (1), komissio totesi: Viime- aikainen kehitys vahvistaa sen, ett(cid:228) vaikka Turkilla on demokraattisen j(cid:228)rjestelm(cid:228)n perusominaisuudet, se ei viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)yt(cid:228) K(cid:246)(cid:246)penhaminassa asetettuja poliittisia vaatimuksia. Ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja v(cid:228)hemmist(cid:246)jen suojeluun liittyy vakavia puutteita [(cid:133)]. Kurdialkuper(cid:228)(cid:228) olevien Turkin kansalaisten osalta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaiskertomuksessa toistettiin vuoden 1998 m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaiskertomuksessa esitetty mielipide siit(cid:228), ett(cid:228) (cid:148)rauhanomaiseen ratkaisuun olisi kuuluttava my(cid:246)s kurdien identiteetin tunnustaminen ja t(cid:228)m(cid:228)n identiteetin ilmenemismuotojen entist(cid:228) parempi suvaitsemi- nen, mutta separatismia ja terrorismia ei pid(cid:228) tukea(cid:148). Helsingiss(cid:228) joulukuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228)n Turkkia koskevan liitty- misstrategian keskeisin osa on liittymiskumppanuus, joka komission on valmisteltava ennen kuin neuvosto p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) sen hyv(cid:228)ksymisest(cid:228). Kyseisen liittymiskumppanuuden tarkoituksena on p(cid:228)(cid:228)asiassa asettaa ne ensisijaiset tavoitteet, jotka Turkin on saavutettava kaikkien K(cid:246)(cid:246)penhaminassa valmistettujen arviointipe- rusteiden (my(cid:246)s poliittisten) aloilla valmistautuakseen unionin j(cid:228)senyyteen. Liittymiskumppanuuden ensisi- jaisten tavoitteiden saavuttamista tarkkaillaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti siihen soveltuvin menetelmin, kuten assosiaa- tiokomitean ja vuotuisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaiskertomusten avulla. (1) KOM(1999) 514 lopullinen. (2001/C 26 E/094) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0639/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Joaquim Miranda (GUE/NGL) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Katastrofitilanne Mosambikissa Mosambikia on kohdannut rankkasateiden aiheuttama katastrofi, jonka seurauksena suuri m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ihmisi(cid:228) on j(cid:228)(cid:228)nyt kodittomiksi, paljon karjaa on menehtynyt (t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) n. 40 000 p(cid:228)(cid:228)t(cid:228)), noin 70 000 hehtaaria viljelyksi(cid:228) on tuhoutunut (etup(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) maissia ja riisi(cid:228)) ja lis(cid:228)ksi juomaveden jakelussa asutuskeskuksiin on ollut valtavia vaikeuksia. C 26 E/76 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 26. 1. 2001 T(cid:228)llaisista rankkasateista aiheutuu valtavia taloudellisia, sosiaalisia ja terveydellisi(cid:228) ongelmia, joita ennus- tettu uusi py(cid:246)rremyrsky viel(cid:228) kasvattaa. Mosambikin talous on eritt(cid:228)in heikko, mik(cid:228) est(cid:228)(cid:228) oikea-aikaisen ja asianmukaisen toiminnan. Voiko komissio t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi ilmoittaa millaisiin h(cid:228)t(cid:228)toimenpiteisiin se aikoo ryhty(cid:228) Mosambikin viranomaisten tukemiseksi t(cid:228)ss(cid:228) maata kohdanneessa onnettomuudessa. Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) Komissio on hyvin huolissaan Mosambikin h(cid:228)t(cid:228)tilanteesta. Koko etel(cid:228)isen Afrikan alueella jatkuvat rankkasateet, joita Eline-py(cid:246)rremyrsky on viel(cid:228) pahentanut, ovat ajaneet suuria ihmism(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) kotoaan, ja rakennukset ja infrastruktuuri ovat k(cid:228)rsineet huomattavia vahinkoja. Useita ihmisi(cid:228) on menehtynyt, kadonnut tai loukkaantunut. Mosambikin hallitus pyysi humanitaarista apua kolmansilta mailta. Kansainv(cid:228)linen yhteis(cid:246) on tarjonnut merkitt(cid:228)v(cid:228)sti apua etsint(cid:228)- ja pelastusvaiheessa (joka on nyt p(cid:228)(cid:228)ttynyt) ja edelleen jatkuvissa avustus- toimissa. Virallisten avustusten ja sitoumusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi on arvioitu t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) 100 miljoonaa euroa, josta yli 60 prosenttia on tullut yhteis(cid:246)lt(cid:228) (komissiolta ja j(cid:228)senvaltioilta). Kehitysyhteisty(cid:246)st(cid:228) ja humanitaarisesta avusta vastaava komission j(cid:228)sen k(cid:228)vi Mosambikissa arvioimassa tilannetta 2. ja 3. maaliskuuta 2000 yhdess(cid:228) Portugalin ulkoministerin kanssa. Runsaiden sateiden aiheutettua ensimm(cid:228)iset tulvat helmikuun alussa komissio hyv(cid:228)ksyi 1 miljoonan euron h(cid:228)t(cid:228)apurahoituksen, jonka sen humanitaarisen avun toimisto (ECHO) v(cid:228)litti Punaisen Ristin ja toteutus- kumppaneina toimivien kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)jen kautta. Avustuksesta 750 000 euroa k(cid:228)ytettiin Mosambikissa ja 250 000 euroa Botswanassa. N(cid:228)m(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:246)t reagoivat pahimpaan h(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n siirt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) vaarassa olevat ihmiset turvallisemmille alueille ja j(cid:228)rjestiv(cid:228)t lis(cid:228)ksi t(cid:228)rkeimpi(cid:228) aputarvikkeita, h(cid:228)t(cid:228)suojia, terveydenhoitoa sek(cid:228) vett(cid:228) ja viem(cid:228)r(cid:246)innin. Lis(cid:228)ksi elintarviketurvan budjettikohdasta on asetettu 1,4 miljoonaa euroa paikalli- sesti komission valtuutetun ja Mosambikin hallituksen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n uhrien elintarviketurvan parantamiseksi. Eline-py(cid:246)rremyrskyn aiheuttamien lis(cid:228)vahinkojen johdosta komissio on tehnyt toisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 2 miljoo- joka suunnataan p(cid:228)(cid:228)osin h(cid:228)t(cid:228)apuun Limpopo- ja Save-jokien alueilla (Gazan, nan euron avustuksesta, Inhambanen ja Sofalan maakunnissa), joissa tuho ja pakolaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ovat suurimmat. Kolmas, muita laajempi ECHOn rahoitusp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, jota teht(cid:228)ess(cid:228) kuultiin tiiviisti Maputossa toimivia yhteisty(cid:246)kumppaneita, hyv(cid:228)ksyttiin 14. maaliskuuta 2000 yksik(cid:246)iden v(cid:228)lisess(cid:228) ty(cid:246)ryhm(cid:228)ss(cid:228) (ECHO, kehitysyhteisty(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)osasto, SCR), joka perustettiin komission lyhyen aikav(cid:228)lin ja keskipitk(cid:228)n(cid:129)pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin tukitoimien johdonmu- kaisuuden varmistamiseksi. Kolmannen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen strategisena painopisteen(cid:228) on pakolaisten uudelleensijoi- tuksen edist(cid:228)minen, jossa keinoina ovat elintarviketurvan alan h(cid:228)t(cid:228)toimet (kylv(cid:246)kausi alkaa muutaman viikon kuluttua), veden ja viem(cid:228)r(cid:246)innin j(cid:228)rjest(cid:228)minen, terveydenhoitotoimet (mukaan lukien terveyskeskus- ten pienimuotoinen kunnostus) sek(cid:228) valmistautuminen koleran varalta. ECHOn johtava alueellinen asiantuntija teki (cid:228)skett(cid:228)in kymmenp(cid:228)iv(cid:228)isen tarpeiden arviointimatkan Mosam- bikiin. ECHOon on my(cid:246)s palkattu vakinainen tekninen avustaja, joka l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n kent(cid:228)lle ensi viikolla. H(cid:228)n valvoo siell(cid:228) ECHOn rahoittamien operaatioiden toteutusta ja pit(cid:228)(cid:228) yhteytt(cid:228) keskuskoordinointielimeen, jonka Mosambikin hallitus on Yhdistyneiden Kansakuntien tuella perustanut. Komissio valmistelee my(cid:246)s yhteis(cid:246)n keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin apua, jossa yhdistyv(cid:228)t kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)ille tarkoitettu yhteisrahoitus ja Euroopan kehitysrahaston (EKR:n) toimet. Tarkoituksena on auttaa Mosambi- kia toipumaan kriisist(cid:228) ja palaamaan siihen nopeaan kasvutahtiin, jonka saavuttamiseksi Mosambik oli niin ankarasti ponnistellut. Lis(cid:228)ksi komission j(cid:228)sen ilmoitti Mosambikin vierailullaan 21 miljoonan euron my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) avustus on ajateltu k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi siirrytt(cid:228)ess(cid:228) nykyisest(cid:228) h(cid:228)t(cid:228)tilavaiheesta j(cid:228)lleenra- kennusvaiheeseen kolmen, nelj(cid:228)n l(cid:228)hivuoden aikana


title: QUESTION ÉCRITE E-0545/00 posée par William Newton Dunn (PPE-DE) à la Commission. Droit de timbre britannique discriminatoire à l'égard des entreprises britanniques.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
equal treatment
stamp duty
stock-exchange transaction
tax harmonisation
territorial law

text: C 136 E/2 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 5. 2001 (2001/C 136 E/002) QUESTION (cid:201)CRITE E-0545/00 posØe par William Newton Dunn (PPE-DE) (cid:224) la Commission (28 fØvrier 2000) Objet: Droit de timbre britannique discriminatoire (cid:224) l(cid:146)Øgard des entreprises britanniques Si l(cid:146)on se rØfŁre (cid:224) l(cid:146)un des principes des traitØs, selon lequel il ne doit exister aucune discrimination entre les citoyens de l(cid:146)Union europØenne, est-il lØgal que le gouvernement britannique prØlŁve un droit de timbre sur les transactions individuelles portant sur les actions d(cid:146)entreprises britanniques, mais autorise que les transactions portant sur les actions d(cid:146)entreprises non britanniques soient exonØrØes de ce droit de timbre? RØponse complØmentaire donnØe par M. Bolkestein au nom ce la Commission (14 septembre 2000) Le rØgime du «Stamp Duty Reserve Tax» est rØgi par la partie IV de la loi de finances de 1986 (sections 86 et suivantes). En vertu de cette loi, ce rØgime ne s(cid:146)applique qu(cid:146)aux transferts d(cid:146)actions d(cid:146)entreprises britanniques ou d(cid:146)actions enregistrØes au Royaume-Uni, et ce, quel que soit le lieu de rØsidence de l(cid:146)acheteur. Cette limitation de la juridiction fiscale est conforme au concept de la territorialitØ, un principe gØnØral de loi internationale. En outre, comme le «Stamp Duty Reserve Tax» n(cid:146)a pas fait l(cid:146)objet d(cid:146)une harmonisation sur le plan communautaire, le Royaume-Uni est libre de le dØfinir (cid:224) sa guise, dans la mesure oø les principes du traitØ CE sont respectØs, notamment le principe de la non-discrimination. Par sa nature mŒme, une taxe nationale qui n(cid:146)existe pas dans d(cid:146)autres (cid:201)tats membres s(cid:146)applique essentiellement aux rØsidents et aux ressortissants de cet (cid:201)tat membre. Mais cela ne constitue en aucun cas une discrimination contraire au traitØ CE. (2001/C 136 E/003) QUESTION (cid:201)CRITE E-1326/00 posØe par Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (27 avril 2000) Objet: PrØsence de pesticides sur les fruits et lØgumes espagnols et introduction possible d(cid:146)un «passeport UE des pesticides» Compte tenu des fortes concentrations de rØsidus de pesticides dØtectØes depuis plusieurs semaines sur des fruits et des lØgumes espagnols, comme rapportØ par la fØdØration nationale des nØgociants en fruits allemands (Der Spiegel 9/2000, p. 86) et dans l(cid:146)idØe d(cid:146)introduire un «passeport UE des pesticides» en vue de tenir compte de l(cid:146)obligation de transparence pour la sØcuritØ des aliments et permettre des contr(cid:244)les efficaces de ces derniers, la Commission voudrait-elle apporter une rØponse aux questions suivantes: 1. est-elle informØe du fait que, depuis plusieurs semaines, des poivrons espagnols fortement impregnØs de pesticides sont importØs en Allemagne et que les concentrations maximales autorisØes de Methiocarbe, un produit antiacarien, sont dØpassØes? Dans l(cid:146)affirmative, (cid:224) quelle date a-t-elle re(cid:231)u les donnØes affØrentes et dans quelle mesure l(cid:146)opinion publique a-t-elle ØtØ informØe? 2. Quelles mesures entend-elle prendre pour que l(cid:146)obligation de transparence pour la sØcuritØ des aliments soit respectØe? 3. Sachant que la gamme des produits phytosanitaires auxquels il est fait recours est de plus en plus large et que leur utilisation n(cid:146)est pas connue des responsables du contr(cid:244)le des aliments, la recherche de rØsidus de produits phytosanitaires est inefficace et est incompatible avec l(cid:146)obligation de transparence pour la sØcuritØ des aliments. Quelles sont les mesures que la Commission envisage pour mettre un terme (cid:224) cette situation inacceptable?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0550/00 från Astrid Lulling (PPE-DE) till kommissionen. Kommissionens förfarande mot de begränsningar som på grund av Évin-lagen (Frankrike) införts för de franska TV-sändningarna av sportevenemang utomlands.

eurovoc_concepts:
EU law
France
advertising
alcoholic beverage
freedom to provide services
health policy
national law
opinion
programmes industry
single market
sporting event

text: 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/185 (2000/C 330 E/212) SKRIFTLIG FR¯GA E-0550/00 fr(cid:229)n Astrid Lulling (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Kommissionens f(cid:246)rfarande mot de begr(cid:228)nsningar som p(cid:229) grund av (cid:201)vin-lagen (Frankrike) inf(cid:246)rts f(cid:246)r de franska TV-s(cid:228)ndningarna av sportevenemang utomlands I mars 1995 st(cid:228)llde de franska myndigheterna in de franska TV-kanalernas s(cid:228)ndningar av flera sporteve- nemang utomlands p(cid:229) grund av att det p(cid:229) skyltar gjordes reklam f(cid:246)r vissa alkoholhaltiga drycker. De franska myndigheternas anser n(cid:228)mligen att reklamskyltarna utg(cid:246)r s(cid:229)dan reklam som (cid:228)r f(cid:246)rbjuden enligt (cid:201)vin-lagen. Efter dessa h(cid:228)ndelser framf(cid:246)rde de franska branschorganisationerna f(cid:246)r vinodlare, dvs. CNIV (nationell branschorganisation f(cid:246)r viner med registrerad ursprungsbeteckning) och CIVB (branschorganisation f(cid:246)r Bordeaux-viner), klagom(cid:229)l till kommissionen mot att Frankrike kr(cid:228)nkte den fria r(cid:246)rligheten f(cid:246)r tj(cid:228)nster. Den 2 juli 1996 avgav kommissionen ett motiverat yttrande riktat till Frankrike, i vilket den fastst(cid:228)llde att det f(cid:246)rekom en begr(cid:228)nsning av friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster och formellt f(cid:246)rd(cid:246)mde denna begr(cid:228)ns- ning. Kommissionen bekr(cid:228)ftade att till(cid:228)mpningen av (cid:201)vin-lagen utanf(cid:246)r Frankrike strider mot den gemensamma marknadens principer och utg(cid:246)r ett hinder f(cid:246)r den fria r(cid:246)rligheten f(cid:246)r tj(cid:228)nster. Frankrike (cid:228)ndrade nyligen den uppf(cid:246)randekod p(cid:229) detta omr(cid:229)de som landet antog unilateralt 1995 genom att dela upp sportevenemang, dels i s(cid:229)dana med tv(cid:229) deltagarl(cid:228)nder, f(cid:246)r vilka man forts(cid:228)tter att till(cid:228)mpa de begr(cid:228)nsningar som i (cid:201)vin-lagen anbefaller, dels i evenemang med flera deltagarl(cid:228)nder d(cid:228)r reklam f(cid:246)r alkoholhaltiga drycker numera (cid:228)r till(cid:229)ten. Detta leder till diskriminering eftersom endast de stora producenterna av alkoholhaltiga drycker har r(cid:229)d att g(cid:246)ra reklam vid multilaterala sportevenemang med flera deltagarl(cid:228)nder. De sm(cid:229) och medelstora tillverkarna av alkoholhaltiga drycker, s(cid:229)som tillverkare av kvalitetsvin, f(cid:229)r inte tillf(cid:228)lle att visa upp sina produkter under de sportevenemang som (cid:228)r tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r dem. Kommer kommissionen att fatta beslut om att l(cid:228)gga fram (cid:228)rendet inf(cid:246)r Europeiska gemenskapernas domstol med tanke p(cid:229) kommissionens motiverade yttrande av den 2 juli 1996 och den senaste tidens h(cid:228)ndelser i Frankrike? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, n(cid:228)r avser den att g(cid:246)ra detta? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 april 2000) Kommissionen behandlar fr(cid:229)gan ing(cid:229)ende mot bakgrund av all den oro som den har v(cid:229)llat i parlamentet. Kommissionen delar denna oro och det var d(cid:228)rf(cid:246)r som kommissionen besl(cid:246)t att (cid:229)r 1996 s(cid:228)nda ett motiverat yttrande i (cid:228)rendet. Kommissionen ans(cid:229)g d(cid:229), vilket ocks(cid:229) officiellt meddelades, att de franska myndigheternas (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra Loi Evin stred mot gemenskapens regler som f(cid:246)rbjuder ober(cid:228)ttigade inskr(cid:228)nkningar i friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster (artikel 49 (f. d. artikel 59) i EG-f(cid:246)rdraget). Kommissionen st(cid:246)der helhj(cid:228)rtat m(cid:229)ls(cid:228)ttningen att skydda folkh(cid:228)lsan men menade i det h(cid:228)r fallet att de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtogs f(cid:246)r att tolka och till(cid:228)mpa den franska lagstiftningen inte stod i proportion till syftet. Med tanke p(cid:229) det stora intresse som parlamentet har visat i det h(cid:228)r fallet har den kommissionsledamot som (cid:228)r ansvarig f(cid:246)r den inre marknaden beslutat att personligen finna en l(cid:246)sning i (cid:228)rendet. Han kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att beg(cid:228)ra ett omg(cid:229)ende m(cid:246)te de beh(cid:246)riga franska ministrarna i Paris f(cid:246)r att diskutera (cid:246)ver- tr(cid:228)delsef(cid:246)rfarandet p(cid:229) h(cid:246)gsta niv(cid:229). Kommission(cid:228)ren hoppas att tillsammans med de franska myndigheterna finna en tillfredsst(cid:228)llande l(cid:246)sning


title: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 95/50/EF om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej

eurovoc_concepts:
approximation of laws
road transport
safety standard
transport of dangerous goods
transport regulations

text: C 177 E/96 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 6. 2000 Forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv om (cid:230)ndring af direktiv 95/50/EF om indfłrelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej (2000/C 177 E/17) (E(cid:216)S-relevant tekst) KOM(2000) 106 endelig udg. (cid:151) 2000/0044(COD) (Forelagt af Kommissionen den 28. februar 2000) EUROPA-PARLAMENTET OG R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 71, under henvisning til forslag fra Kommissionen, (6) Bilag I til direktiv 95/50/EF błr (cid:230)ndres med henblik p(cid:229) at tage hłjde for Kommissionens Direktiv 1999/47/EF (4) af 21. maj 1999 om anden tilpasning til den tekniske udvik- ling af R(cid:229)dets direktiv 94/55/EF om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning om transport af farligt gods ad vej. (7) Direktiv 95/50/EF błr (cid:230)ndres i overensstemmelse hermed (cid:151) under henvisning til udtalelse fra Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg, UDSTEDT F(cid:216)LGENDE DIREKTIV: under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, Artikel 1 efter fremgangsm(cid:229)den i traktatens artikel 251, og I direktiv 95/50/EF foretages fłlgende (cid:230)ndringer: ud fra fłlgende betragtninger: (1) R(cid:229)dets direktiv 94/55/EF (1) af 21. november 1994 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning om transport af farligt gods ad vej fastsatte ensartede regler for transport af farligt gods i F(cid:230)llesskabet. (2) Bilagene til R(cid:229)dets direktiv 95/50/EF (2) af 6. oktober 1995 om indfłrelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej er forbundet med bilagene til direktiv 94/55/EF. Tilpasning til den videnska- belige og tekniske udvikling af bilagene til direktiv 94/55/EF kan p(cid:229)virke bilagene til direktiv 95/50/EF. (3) Tilpasning til den videnskabelige og tekniske udvikling af bilagene til direktiv 94/55/EF sker ved hj(cid:230)lp af en udvalgs- procedure. (4) Det skal v(cid:230)re muligt hurtigt at tilpasse bilagene til direktiv 95/50/EF til den videnskabelige og tekniske udvikling. Med dette m(cid:229)l for łje błr der ogs(cid:229) neds(cid:230)ttes et udvalg for dette direktiv. (5) Da de nłdvendige foranstaltninger til gennemfłrelse af dette direktiv er generelle foranstaltninger i betydningen i artikel 2 i R(cid:229)dets afgłrelse 1999/468/EF (3) af 28. juni 1999 om fasts(cid:230)ttelse af de n(cid:230)rmere vilk(cid:229)r for udłvelsen af de gennemfłrelsesbefłjelser, der till(cid:230)gges Kommissionen, błr de vedtages ved anvendelse af forskriftsproceduren i afgłrelsens artikel 5. 1. Fłlgende artikler inds(cid:230)ttes: »Artikel 9a De (cid:230)ndringer, der m(cid:229)tte v(cid:230)re nłdvendige for at tilpasse bilagene til den videnskabelige og tekniske udvikling p(cid:229) de af direktivet omfattede omr(cid:229)der, herunder navnlig for at tage hłjde for (cid:230)ndringer af direktiv 94/55/EF, vedtages i overensstemmelse med proceduren i artikel 9b. Artikel 9b Kommissionen bist(cid:229)s af det udvalg for transport af 1. farligt gods, der er nedsat i henhold til artikel 9 i direktiv 94/55/EF (5), og som best(cid:229)r af repr(cid:230)sentanter for medlems- staterne og har en repr(cid:230)sentant for Kommissionen som formand. 2. N(cid:229)r der henvises til dette stykke, anvendes forskrifts- proceduren i artikel 5 i afgłrelse 1999/468/EF i overens- stemmelse med artikel 7, stk. 3, og artikel 8 i n(cid:230)vnte afgł- relse. Den frist, der er omhandlet i artikel 5, stk. 6, i afgł- 3. relse 1999/468/EF, er p(cid:229) tre m(cid:229)neder. « 2. I bilag I foretages fłlgende (cid:230)ndringer: a) I punkt 13 erstattes udtrykket »Bruttom(cid:230)ngde af farligt gods pr. transportenhed« med udtrykket »Total m(cid:230)ngde farligt gods pr. transportenhed« (1) EFT L 319 af 12. 12. 1994, s. 7. (2) EFT L 249 af 17. 10. 1995, s. 35. (3) EFT L 184 af 17. 7. 1999, s. 23. (4) EFT L 169 af 5. 7. 1999, s. 1. (5) EFT L 319 af 12. 12. 1994, s. 7. 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/97 b) i punkt 15 erstattes udtrykket »beholderbatteri« med udtrykket »batterikłretłj« c) i punkt 32 erstattes udtrykket »V(cid:230)rktłjss(cid:230)t til nłdrepa- rationer« med udtrykket »En h(cid:229)ndlygte til hvert medlem af kłretłjets mandskab« d) i punkt 34 erstattes udtrykket »To orange advarselslygter« med udtrykket »To selvst(cid:229)ende advarselsmarkeringer« e) i punkt 36 erstattes udtrykket til fłreren« med udtrykket »en egnet advarselsvest eller advarselsbekl(cid:230)dning til hvert medlem af kłretłjets mandskab«. »Beskyttelsesudstyr Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggłrelsen ledsages af en s(cid:229)dan henvisning. De n(cid:230)rmere regler for henvis- ningen fasts(cid:230)ttes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder p(cid:229) det omr(cid:229)de, der er omfattet af dette direktiv. Artikel 3 Dette direktiv tr(cid:230)der i kraft p(cid:229) dagen for offentliggłrelsen i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Artikel 2 1. Medlemsstaterne s(cid:230)tter de nłdvendige love og admini- strative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den. (1). De underretter straks Kommissionen herom. Artikel 4 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. (1) 6 m(cid:229)neder regnet fra datoen for dette direktivs ikrafttr(cid:230)den


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-0643/00 di Sergio Berlato (UEN) alla Commissione. Influenza aviare.

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
animal plague
poultry farming
vaccination

text: 26. 1. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 26 E/77 (2001/C 26 E/095) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0643/00 di Sergio Berlato (UEN) alla Commissione (28 febbraio 2000) Oggetto: Influenza aviare Da circa un anno il settore avicolo in Italia Ł stato colpito dall(cid:146)influenza aviare, che ha determinato e sta determinando una crisi economica e produttiva di dimensioni eccezionali. Il settore, formato non solo dall(cid:146)allevamento, ma comprensivo di un indotto che occupa migliaia di persone con le relative famiglie, Ł in ginocchio a causa del blocco della produzione, trasformazione e commercializzazione dell(cid:146)intero settore. Considerando che l(cid:146)unico rimedio previsto Ł un indennizzo per i danni diretti, vale a dire per i capi abbattuti e per le uova forzatamente distrutte; considerando che l(cid:146)intera filiera subisce il danno del fermo della produzione senza alcuna prospettiva di aiuto ad un settore che ben poco Ł stato sovvenzionato dalle istituzioni pubbliche; considerando che il virus H 7 Ł ormai presente da circa un anno in Italia e la sua diffusione nel resto dei paesi europei non si scongiura certamente con la distruzione dell(cid:146)intero settore produttivo che ha garantito sicurezza e qualit(cid:224) per ci(cid:242) che concerne la produzione di carni avicole e uova; considerando che l(cid:146)arresto della produzione significa la perdita dei contratti di distribuzione e la verosimile incertezza per il futuro produttivo dell(cid:146)intero settore; si chiede che la direttiva 92/40 (1) del 19 maggio 1992 venga modificata permettendo una indispensabile, mirata, controllata ed efficace vaccinazione che favorisca la ripresa degli accasamenti degli animali evitando il ripetersi di cos(cid:236) gravi situazioni; che l(cid:146)Unione europea preveda adeguati interventi anche di natura finanziaria per affrontare l(cid:146)emergenza venutasi a creare nell(cid:146)intero settore avicolo italiano, non limitando tali interventi al semplice ristoro dei danni diretti, ma garantendo strumenti che permettano al settore nella sua totalit(cid:224) di tornare ad essere produttivo e competitivo. (1) GU L 167 del 22. 6. 1992, pag. 1. Risposta data dal sig. Byrne in nome della Commissione (10 aprile 2000) La Commissione ha seguito con grande preoccupazione l(cid:146)epidemia di influenza aviaria in Italia. La situazione Ø stata discussa e riesaminata in occasione di ogni riunione del comitato veterinario permanente dal mese di dicembre 1999 in poi. Fino alla met(cid:224) di marzo sono stati registrati 368 focolai epidemici e 15,2 milioni di volatili hanno dovuto essere abbattuti. Due missioni della Commissione sono state effettuate all(cid:146)inizio di gennaio e alla met(cid:224) di febbraio per valutare in loco la situazione. Gli Stati membri hanno riconosciuto adeguate le misure previste dalla direttiva del Consiglio 92/40/CEE, che istituisce misure comunitarie di lotta contro l(cid:146)influenza aviaria, e le misure complementari che vanno oltre le disposizioni della direttiva in parola (cid:129) gi(cid:224) applicate dalle autorit(cid:224) italiane (cid:129) giudicandole sufficienti ad impedire il diffondersi della malattia ad altri Stati membri. Gli sforzi che l(cid:146)Italia ha compiuto per debellare la malattia sono stati riconosciuti dagli Stati membri; il numero di nuovi focolai settimanali Ł infatti notevolmente diminuito e la malattia rimane piø o meno circoscritta alle regioni gi(cid:224) colpite in precedenza. Per rafforzare le misure prese a livello nazionale Ł stata adottata la decisione della Commissione 2000/149/CE (1), del 22 febbraio 2000, che prevede l(cid:146)attuazione sia di ulteriori provvedimenti in materia di pulizia e disinfezione nelle aziende agricole, di tutti i mezzi di trasporto impiegati nel settore avicolo e del materiale d(cid:146)imballaggio delle uova, sia delle norme cui il personale e tutti gli altri operatori che lavorano in stretto contatto con i volatili debbono attenersi. C 26 E/78 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 26. 1. 2001 lotta ed eradicazione da applicare in caso di La direttiva del Consiglio 92/40/CEE istituisce le misure comunitarie di lotta contro l(cid:146)influenza aviaria. Le disposizioni di questa direttiva definiscono chiaramente l(cid:146)agente patogeno della malattia e disciplinano le misure di insorgenza di nuovi focolai. In situazioni di emergenza Ł previsto il possibile ricorso alla vaccinazione per integrare le principali misure di lotta. Queste ultime consistono nell(cid:146)abbattere i volatili che presentano i sintomi della malattia, quelli sospettati di averla contratta nell(cid:146)azienda infetta e quelli appartenenti ad altri branchi che sono stati esposti all(cid:146)infezione e nell(cid:146)applicazione di restrizioni alla circolazione del pollame vivo e dei prodotti derivati onde evitare la diffusione del virus. Spetta agli Stati membri assicurare l(cid:146)applicazione delle misure di lotta. Ci(cid:242) significa che ogni Stato membro dovr(cid:224) esaminare attentamente l(cid:146)evoluzione della malattia e gli effetti delle misure di lotta in atto prima di dare il via alla vaccinazione. Tuttavia la decisione di introdurre la vaccinazione di emergenza nei focolai epidemici pu(cid:242) essere presa dallo Stato membro interessato, successivamente alla notifica alla Commissione, a condizione che non vengano lesi gli interessi fondamentali della Comunit(cid:224). Una simile decisione andrebbe riesaminata immediatamente in seno al comitato veterinario permanente. In questo contesto va sottolineato che la vaccinazione pu(cid:242) prevenire i sintomi clinici della malattia ma non la circolazione del virus selvatico. La situazione epidemiologica e lo stato di salute dei volatili richiederanno inoltre l(cid:146)applicazione di alcune restrizioni alla circolazione del pollame presente in zone in cui si effettua la vaccinazione. Per quanto riguarda l(cid:146)assistenza finanziaria accordata dalla Comunit(cid:224) in caso di epidemia di influenza aviaria, la decisione del Consiglio 90/424/CEE, relativa a talune spese nel settore veterinario (2), prevede una partecipazione finanziaria della Comunit(cid:224) pari ad un massimo del 50 % delle spese sostenute dagli Stati membri per indennizzare i proprietari per la distruzione degli animali, dei mangimi e materiali contaminati e per la pulizia e la disinfezione delle aziende. Il contributo finanziario concesso dalla Comunit(cid:224) per eradicare la malattia Ł subordinato alla immediata e corretta applicazione di tutte le misure di lotta. Il sostegno specifico sar(cid:224) quindi deciso dalla Commissione previa consultazione del comitato veterinario permanente. Per quanto riguarda l(cid:146)avvenire dell(cid:146)industria avicola in Italia Ł evidente che essa dovrebbe riconsiderare i vantaggi e gli svantaggi della produzione di pollame in aree ad alta concentrazione di volatili. Gi(cid:224) da tempo ci si Ł resi conto del fatto che nelle zone ad alta densit(cid:224) di animali esistono innumerevoli potenziali fattori di rischio che ostacolano una rapida eradicazione delle malattie virali. Una replicazione virale non identificata pu(cid:242) infatti sfociare in un(cid:146)ulteriore diffusione del virus ed in nuovi focolai sia all(cid:146)interno che all(cid:146)esterno di zone soggette a limitazioni sanitarie. In futuro, per evitare il diffondersi di gravi epidemie Ł essenziale sperimentare piani d(cid:146)intervento, essere realmente consapevoli dell(cid:146)esistenza della malattia, registrare e rendere disponibili tutti i movimenti degli animali; occorre inoltre che tutti gli operatori dell(cid:146)industria avicola si impegnino per prevenire e debellare il diffondersi delle malattie infettive. Ci(cid:242) significa da un lato che gli allevatori, i veterinari, gli addetti aziendali alle varie mansioni (distribuzione mangime, cattura, ecc. ), gli autotrasportatori di animali vivi e quanti altri vengono in contatto con il pollame debbono imporsi una rigorosa autodisciplina nello svolgimento delle loro mansioni in modo da i responsabili della produzione prevenire la diffusione dei virus da un(cid:146)azienda all(cid:146)altra. Dall(cid:146)altro lato, animale e dell(cid:146)industria agroalimentare debbono riconsiderare le strutture del settore e la politica attuata finora alla luce dell(cid:146)epidemia esplosa in Italia. Da quando Ł stata adottata la direttiva 92/40/CEE del Consiglio, si sono registrati solo casi sporadici ad eccezione dell(cid:146)attuale epidemia nel Nord Italia. Assistita dal comitato scientifico per la salute e il benessere degli animali, la Commissione esaminer(cid:224) le norme della suddetta direttiva e presenter(cid:224) (cid:129) se del caso (cid:129) una proposta al Consiglio per garantire che tali norme riflettano le conoscenze piø aggiornate in materia di epidemiologia dell(cid:146)influenza aviaria e le misure di lotta piø efficaci. (1) GU L 50 del 23. 2. 2000. (2) GU L 224 del 18. 8. 1990


title: WRITTEN QUESTION E-0549/00 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) to the Commission. Current situation in the European milk sector.

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural quota
common agricultural policy

text: C 374 E/102 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/117) WRITTEN QUESTION E-0547/00 by Daniel Hannan (PPE-DE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Corpus Juris and staff Further to the reply given to my Written Question E-2596/99 (1), will the Commission indicate the positions currently held by the authors of the reports on Corpus Juris? (1) OJ C 280 E, 3. 10. 2000, p. 79. Answer given by Mrs Schreyer on behalf of the Commission (13 April 2000) The group of researchers working on the Corpus Juris were chosen for this purpose because they are well- known experts in criminal law in their respective Member States. As far as the Commission is aware, these researchers are still working in their respective Member States, where they hold independent posts in universities and higher education and are recognised as authorities in jurisprudence. Some of them hold other national posts (as judges). Mrs Mireille Delmas-Marty, who was given the task of drawing up the summary report on the Corpus Juris follow-up study, was recently appointed, on the basis of a joint agreement between Parliament, the Council and the Commission (1), as a member of the Supervisory Committee of the European Anti-Fraud Office (OLAF). (1) OJ C 220, 31. 7. 1999. (2000/C 374 E/118) WRITTEN QUESTION E-0549/00 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) to the Commission Subject: Current situation in the European milk sector (28 February 2000) In the light of the information forwarded to the Commission by the Member States in the first four months of the current milk year (April to July) and the Commission(cid:146)s forecasts on the basis of that information, which were published in November, it appears that several Member States will exceed their allocated milk quotas. With a view to forming a picture of the situation in the European milk sector now that the current milk year is drawing to a close, can the Commission report on the most recent data available on the quantities of milk produced by the various Member States during the current milk year (1999/2000) and the level of quotas used up on the reference date? In particular, can the Commission say, on the basis of its end-of-year forecasts, which Member States are expected to exceed their quota and by how much? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (27 March 2000) First of all, the official data concerning the quotas has to be communicated to the Commission, by the Member States before 1 September of each year following the end of the reference period (April-March) by the questionnaire in annex to Commission Regulation (EEC) No 536/93 of the Commission, from 9 March levy in the sector of milk and of the (1) milk 1993, products according to the forecasts of the fourth indent of Article 8. For this reason, the data referring to reference period 1999/2000 will be known only after this date. This questionnaire constitutes the base for the payment of the additional levy. laying down the detailed rules of the additional 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/103 However, Member States, in practice current, communicate to the Commission the development consid- ered deliveries carried out to industry. Currently, the Commission has these estimates for the period April- December, except for Greece (August) and Spain (November). In this estimate, one can observe that certain Member States exceed the profile considered for the period in question. As one can observe in the table which is sent directly to the Honourable Member as well as to the Secretariat-General of Parliament, this involves Spain, Italy, Luxembourg, Austria, Finland, Sweden and the United Kingdom. At the reading of this table, one must take account that the transfers provided for in Articles 4 and 6 of Council Regulation (EEC) No 3950/92 of the Council, of 28 December 1992, establishing an additional levy in the sector of milk and of the (2) milk products can cause an increase or reduction in the overshooting according to the case. Considering what precedes, the data available gives only a partial vision of the quantities of overshooting, since the estimates of the 25 % of the reference period also are missing, i. e. , January 2000 at March 2000, which can change significantly the development undertaken until now by each Member State. (1) OJ L 57, 10. 3. 1993. (2) OJ L 405, 31. 12. 1992. (2000/C 374 E/119) WRITTEN QUESTION E-0551/00 by Guido Podest(cid:224) (PPE-DE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Ground services and air traffic control Civil aviation is, by definition, an international concern. Individual nations must therefore be bound by common rules and standards. Technical standards are set at international level by the ICAO, and at European level by the ECAC. Individual countries have the sovereign right to choose exactly how to transpose the recommendations made by those bodies into their national legislation. In keeping with the objectives set for the European Union, uniform rules should be laid down for the main sectors of the industry in the interests of air safety. As far as aircraft and pilots are concerned, the rules governing systems and staff training and mobility have already been harmonised. However, a number of shortcomings are still to be found in European air traffic control legislation. In view of their impact on air safety, European standards based on uniform criteria should be laid down for maintenance and systems management operations carried out by the various national bodies operating in the civil aviation sector (airport operating companies, ground service companies, etc. ). There is also a need for common standards governing licences and certificates of competency for air traffic controllers (as provided for in Annex 1 to the ICAO Convention), AIS officers, meteorologists and technical ground staff. An EU directive should therefore be adopted with a view to ensuring both the adoption of and compliance with uniform criteria and respect for the principle of freedom of movement for ground staff and air traffic controllers. Does the Commission intend to submit proposals for Community legislation governing the above matters, and if so, when? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (10 April 2000) As far as the production, maintenance, and operation of aircraft and related personnel are concerned, the development and implementation of common safety regulatory standards and procedures have been


title: Parere del Consiglio del 28 febbraio 2000 sul programma di stabilità aggiornato della Germania, 1999-2003

eurovoc_concepts:
Germany
economic convergence
economic cooperation
economic stabilisation
public finance

text: 6. 4. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 98/1 I (Comunicazioni) CONSIGLIO PARERE DEL CONSIGLIO del 28 febbraio 2000 sul programma di stabilit(cid:224) aggiornato della Germania, 1999-2003 (2000/C 98/01) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:224) europea, visto il regolamento (CE) n. 1466/97 del Consiglio, del 7 luglio 1997, per il rafforzamento della sorveglianza delle posizioni di bilancio nonchØ della sorveglianza e del coordinamento delle politiche economiche (1), in particolare l’articolo 5, paragrafo 3, vista la raccomandazione della Commissione, previa consultazione del Comitato economico e finanziario, HA ESPRESSO IL PRESENTE PARERE: Il 28 febbraio 2000 il Consiglio ha esaminato il programma di stabilit(cid:224) aggiornato della Germania per il periodo 1999-2003. Il Consiglio rileva con soddisfazione che i disavanzi registrati sia nel 1998 sia nel 1999 sono nettamente inferiori a quelli preventivati nel programma iniziale. Il conseguimento di que- sto risultato in presenza di una crescita economica meno forte di quella prevista ha portato la Germania sensibilmente piø vicino all’obiettivo indicato nel patto di stabilit(cid:224) e crescita del conseguimento di una situazione di bilancio a medio termine prossima al pareggio o in attivo. Il Consiglio osserva tuttavia che i risultati migliori del previsto del 1998 sono stati dovuti quasi esclusivamente all’andamento difficilmente prevedibile delle finanze delle amministrazioni regionali e locali. Questi sviluppi tendono quindi a mettere in evidenza l’importanza di una cooperazione efficace in materia finanziaria a livello nazionale, al fine di facilitare la pianificazione e il monitoraggio del processo di risanamento del bilancio. Il Consiglio rileva che le informazioni fornite nel programma di stabilit(cid:224) aggiornato, come era gi(cid:224) accaduto per il programma originario, non sono del tutto conformi al codice di condotta sul contenuto e sulla presentazione dei programmi di stabilit(cid:224) e di convergenza. In particolare, nel programma mancano infor- mazioni particolareggiate sulle componenti delle entrate e delle spese pubbliche e sui fattori che determinano il rapporto de- bito/PIL. l’invito, gi(cid:224) rivolto alle autorit(cid:224) tedesche nel suo parere sul precedente programma di stabilit(cid:224) (2), a fornire tali informazioni aggiuntive al piø tardi nel successivo aggiornamento del programma di stabilit(cid:224). Il Consiglio rinnova quindi Lo scenario macroeconomico sul quale si fonda il programma aggiornato (3) ipotizza che l’economia tedesca realizzer(cid:224) una crescita annua media del 2,5 % circa nel corso del periodo di riferimento del programma stesso. Il Consiglio considera reali- stico questo scenario, purchØ si mantenga la moderazione sa- lariale e continuino le riforme strutturali dei mercati dei pro- dotti e del lavoro. Il programma aggiornato prevede un calo del disavanzo pub- blico allo 0,5 % del prodotto interno lordo (PIL) entro il 2003, mentre il debito lordo dovrebbe scendere nello stesso periodo Il Consiglio considera appropriato che il al 58,5 % del PIL. risanamento di bilancio programmato sia realizzato attraverso una riduzione del rapporto spesa/PIL solo parzialmente con- trobilanciata da un calo del rapporto entrate/PIL. Il Consiglio apprezza, in particolare, l’intenzione di contenere la spesa pub- blica limitando il suo incremento nominale complessivo ad un tasso inferiore a quello preventivato per la crescita del PIL in termini nominali. Il Consiglio riconosce che i risparmi previsti sul lato della spesa creeranno un margine per sgravi fiscali nel quadro delle riforme delle imposte sul reddito delle persone fisiche e delle persone giuridiche, che rappresentano un fatto positivo in quanto porteranno ad un’auspicabile riduzione del- l’elevata pressione tributaria complessiva in Germania. Il Con- siglio raccomanda tuttavia che le riforme siano messe in atto con la massima cautela al fine di minimizzare il rischio di un durevole deterioramento del disavanzo pubblico strutturale. Il Consiglio rileva che l’obiettivo a medio termine previsto per il disavanzo, ossia lo 0,5 % del PIL nel 2003, Ł conforme alle disposizioni del patto di stabilit(cid:224) e crescita, cos(cid:236) come l’obiet- tivo per il 2002. Inoltre, il saldo di bilancio della Germania rimarr(cid:224) prossimo al valore benchmark minimo, consentendo agli stabilizzatori automatici di funzionare, gi(cid:224) a partire dal 1999, senza che il disavanzo rischi di oltrepassare il valore di riferimento del 3 % del PIL. Il Consiglio raccomanda tuttavia che, qualora la crescita risulti piø robusta del previsto, le mag- giori entrate che ne deriveranno vengano sfruttate per ridurre il disavenzo al di sotto del livello fissato come obiettivo al fine di allargare il margine di sicurezza e creare maggior spazio per gli auspicabili ulteriori sgravi fiscali programmati per tempi che si situano al di l(cid:224) dell’orizzonte del programma. Inoltre, occorre- rebbe sfruttare tutte le opportunit(cid:224) di privatizzazione a tutti i livelli di governo per garantire che il rapporto debito/PIL sia saldamente mantenuto su una traiettoria discendente. (1) GU L 209 del 2. 8. 1997, pag. 1. (2) GU C 124 del 5. 5. 1999, pag. 3. (3) Nella sua versione riveduta al 1o febbraio 2000, comprendente quindi il supplemento al programma di stabilit(cid:224) aggiornato. C 98/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 6. 4. 2000 Il Consiglio osserva che, nonostante l’intenzione espressa nel programma di operare un riassetto del bilancio a favore degli investimenti pubblici, il governo federale prevede di ridurre la spesa per investimenti livello attuale. Il Consiglio raccomanda ancora una volta al governo tedesco di rivedere i suoi programmi di investimento senza tuttavia pregiudicare gli obiettivi del programma in materia di bilancio. in termini nominali rispetto al Il Consiglio apprezza le riforme annunciate nel programma, in particolare nei settori delle pensioni e della sanit(cid:224) e nella pub- blica amministrazione, che sono fondamentali per la sostenibi- lit(cid:224) della finanza pubblica e l’aumento dell’occupazione. Un’at- tuazione determinata delle riforme, in combinazione con mi- sure intese ad accrescere la flessibilit(cid:224) dei mercati dei prodotti e del lavoro, come raccomandato negli indirizzi di massima per le politiche economiche e previsto nella relazione presentata dalla Germania stessa sullo stato di attuazione delle riforme strutturali nel quadro del processo di Cardiff, contribuirebbe al conseguimento degli obiettivi del programma di stabilit(cid:224). PARERE DEL CONSIGLIO del 28 febbraio 2000 sul programma di stabilit(cid:224) aggiornato dell’Italia, 1999-2003 (2000/C 98/02) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:224) europea, visto il regolamento (CE) n. 1466/97 del Consiglio, del 7 luglio 1997, per il rafforzamento della sorveglianza delle posizioni di bilancio nonchØ della sorveglianza e del coordinamento delle politiche economiche (1), in particolare l’articolo 5, paragrafo 3, vista la raccomandazione della Commissione, previa consultazione del Comitato economico e finanziario, HA ESPRESSO IL PRESENTE PARERE: il 28 febbraio 2000 il Consiglio ha esaminato il programma di stabilit(cid:224) aggiornato dell’Italia per il periodo 1999-2003. Il Con- siglio rileva con soddisfazione che, nonostante il rallentamento congiunturale, sembra che sia stato comunque centrato l’obiet- tivo previsto nel programma originario di un disavanzo di bilancio pari al 2,0 % del prodotto interno lordo (PIL) nel 1999, come raccomandato negli indirizzi di massima per le politiche inferiore al previsto ed economiche. Una spesa per interessi entrate maggiori di quelle preventivate, in particolare grazie ad una migliore riscossione delle imposte, hanno contribuito a questo risultato. Il rapporto tra debito pubblico lordo e il PIL ha continuato a scendere come previsto nel 1999, dato che gli ingenti proventi delle privatizzazioni hanno controbilanciato l’impatto negativo della crescita piø debole. Il Consiglio prende atto della conferma degli obiettivi per l’indebitamento netto delle amministrazioni pubbliche nel 2000 e nel 2001 (rispetti- vamente l’1,5 % e l’1,5 % del PIL). Esso apprezza l’impegno a ridurre ulteriormente il disavanzo, consentendo un calo del rapporto debito/PIL di oltre 3 punti percentuali l’anno, per toccare il 100,0 % nel 2003. A giudizio del Consiglio il pro- gramma aggiornato Ł conforme agli indirizzi di massima per le politiche economiche. Le proiezioni macroeconomiche del programma di stabilit(cid:224) aggiornato prevedono una graduale accelerazione della crescita del PIL da un tasso annuo dell’1,3 % nel 1999 fino a quasi il 3 % nel 2002-2003. Il Consiglio osserva che una simile acce- lerazione corrisponde ad uno scenario realistico e che la fase di espansione congiunturale nel 2000 e nel 2001 potrebbe rive- larsi piø forte di quanto ipotizzato nel programma aggiornato; d’altro canto, le nuove ipotesi in materia di tassi di interesse potrebbero essere troppo ottimistiche alla luce dei recenti svi- luppi sui mercati finanziari. Il Consiglio rileva che si intende continuare ad attuare la stra- tegia di bilancio delineata nel programma iniziale, che mira a proseguire il risanamento delle finanze pubbliche e a promuo- vere la crescita e un’equa distribuzione del reddito. La stragia si fonda sul mantenimento ad un livello elevato dell’avanzo pri- mario e sulla riduzione della spesa corrente in percentuale del PIL, accompagnati da un certo alleggerimento dell’ancora ele- vata pressione fiscale e da un’espansione degli investimenti pubblici, specie nel Mezzogiorno. Il Consiglio rileva che gli obiettivi in materia di disavanzo sono mantenuti benchØ sia ora prevista una stabilizzazione dell’avanzo primario al livello del 5 % del PIL, che Ł inferiore a quello indicato nel pro- gramma iniziale. Il Consiglio prende atto dell’impegno delle autorit(cid:224) italiane a ridurre le spese correnti, escluse quelle per interessi, espresse in percentuale del PIL dal 37,9 % del PIL nel 1999 al 36,2 % del PIL nel 2003. Il Consiglio ritiene che la posizione di bilancio sottostante nel 2000 devrebbe essere sufficiente a lasciare un margine di sicu- rezza tale da evitare che il disavanzo superi la soglia del 3 % del PIL nell’ambito delle normali fluttuazioni congiunturali; il processo di risana- seguendo la traiettoria programmata, mento dei conti pubblici amplierebbe tale margine di sicurezza, cosicchØ l’Italia continuerebbe a soddisfare i requisiti del patto di stabilit(cid:224) e crescita fino al 2003. Tuttavia, il Consiglio ribadi- sce che l’Italia deve assicurare un costante ridimensionamento del rapporto debito/PIL, ancora molto elevato, e che Ł indi- spensabile che gli obiettivi di bilancio del programma aggior- nato siano conseguiti affinchØ venga rispettato l’impegno del governo italiano a ridurre il rapporto debito/PIL al di sotto del 100 % entro il 2003. Se la crescita dovesse rivelarsi piø vivace di quanto pronosticato nel programma aggiornato, il Consiglio si attende che l’Italia consegua risultati di bilancio migliori di quelli programmati ed acceleri quindi il calo del rapporto de- bito/PIL verso il valore di riferimento del 60 %. Come giÆ nel suo parere (2) sul programma di stabilit(cid:224) origina- rio, il Consiglio invita il governo italiano ad affrontare con determinazione i problemi strutturali a medio termine che le (1) GU L 209 del 2. 8. 1997, pag. 1. (2) GU C 68 dell’11. 3. 1999, pag. 1


title: WRITTEN QUESTION E-0517/00 by Hiltrud Breyer (Verts/ALE) to the Commission. Environmental health failures in Frankfurt (former US housing).

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Germany
Hesse
access to information
air quality
environmental impact
health risk
scientific discovery
substandard housing

text: C 26 E/54 Official Journal of the European Communities EN 26. 1. 2001 the impact on ACP countries and other cocoa producers and this can only be done once the directive is implemented. In case an estimation of the impact were necessary in the future, the common position foresees a study after 36 months of application of the directive. As far as the compensatory measures are concerned, the Post LomØ Agreement introduces a special mechanism designed to offer support to countries vulnerable to fluctuations from export earnings, in particular earnings from the agricultural and mining sector. If a country is heavily dependent on the cocoa sector it may, subject to a number of criteria concerning the importance of the export losses and the country(cid:146)s public finances, benefit from the support system. The ACP country concerned may decide to target this additional support, when allocated, to compensate cocoa farmers or help them to diversify their crops. (1) OJ C 231, 9. 8. 1996. (2) OJ C 10, 13. 1. 2000. (2001/C 26 E/068) WRITTEN QUESTION E-0517/00 by Hiltrud Breyer (Verts/ALE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Environmental health failures in Frankfurt (former US housing) The new occupants of what was formerly US housing face a health risk, as very large amounts of adhesive containing tar, with potential carcinogenic effects, were used in the past in the housing in question (e. g. up to 80 % in the case of parquet flooring), as were toxic PCBs and pesticides (e. g. DDT). Is the Commission aware that the authorities concerned have failed to observe the right to the 1. provision of environmental information? Does the Commission agree that it is a serious failing that the risk assessment does not take proper 2. account of small children (under six years of age) as one of the main groups affected? Does the Commission agree that the authorities have the greatest duty of care, and must act in as 3. transparent a manner as possible, vis-(cid:224)-vis those concerned? Does the Commission agree that, 4. pollution? in future, greater importance needs to be attached to indoor Does the Commission agree that, pursuant to Article 17 of the environmental information directive, 5. it should not be possible for public authorities to withhold, by claiming a derogation, information the disclosure of which could avert a significant threat to health? Does the Commission agree that the latest scientific findings should be taken into consideration in 6. risk assessments? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (14 April 2000) The Commission shares the Honourable Member(cid:146)s concern that there must be transparency for European citizens, especially with regard to environmental and health problems. Article 3 of Council Directive 90/313/EEC of 7 June 1990 on the freedom of access to information on the environment (1) stipulates that public authorities are required to make available information relating to the environment to any natural or legal person at his request and without his having to prove an interest. Any 26. 1. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 26 E/55 refusal to provide information must be explained and must be based on one of the exceptions listed in the Directive. Under the terms of the Directive, public authorities are also required to provide general information to the public on the state of the environment by such means as the periodic publication of descriptive reports. In addition, any opinion must, to be relevant, be based on the best scientific knowledge available. To this end, the Commission backs many action programmes. With regard to indoor pollution, the Commission, through the programme of Community action on pollution-related diseases (2), is supporting three projects which will improve our knowledge of how this type of pollution affects public health and so help deal with the risks affecting individuals. (1) OJ L 158, 23. 6. 1990. (2) OJ L 155, 22. 6. 1999. (2001/C 26 E/069) WRITTEN QUESTION E-0520/00 by Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Environmentally-damaging agricultural practices in the Almenara marshlands (area protected under the LIFE programme) The Almenara marshland area is being steadily drained by means of water extraction pumps and this is having a serious effect on the level of the water table. It is now over ten years since the last occurrence of the traditional winter flooding which is so beneficial to crops such as rice which are adapted to that kind of environment. The reason why these wetlands are drying out is that the cultivation of citrus fruit by agricultural companies which receive funding from the EAGGF and which pursue their activities with the consent of the Valencian authorities is becoming increasingly widespread. The area under greatest threat (cid:129) which covers the districts of Almenara, Benavites, Quartell, Sagunt, La Llosa and Xilxes (cid:129) has been included by the Spanish authorities in the Nature 2000 Network since it is regarded as being representative of a number of habitats, some of which are home to certain species which have been allocated priority status in the Annexes to the Directive on habitats. In addition to its significant environmental and landscape value the Almenara marshland area provides ideal conditions for native plants and for many endemic species of fauna. Local environmental associations, in particular Acc(cid:237)o Ecologista Agr(cid:243), have repeatedly complained about these environmentally-damaging agricultural practices to the appropriate authorities but this has not so far led to any cutback in the operations of the extraction pumps which are damaging marshlands protected under the LIFE programme. In view of the fact that the EAGGF regulation establishes a framework for the application of Community aid to underpin sustainable rural development, has the Commission considered opening an enquiry (including the dispatch of a delegation to Almenara if this is deemed necessary) into the damage done to the Almenara wetlands as a result of agricultural activities financed by the EAGGF? Does the Commission not think that EAGGF funds and other possible forms of aid should be used to increase agricultural employment in activities which will not damage the area in question, which is protected under the LIFE programme? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (13 April 2000) The (cid:145)Marjal de Almenara(cid:146) site in Valencia has been proposed by Spain as a Site of Community Importance for inclusion in the Natura 2000 network under Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (1). The Commission is currently supporting this site as part of a LIFE-nature project


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0502/00 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen. Arbetstiden för kommissionens personal.

eurovoc_concepts:
European Commission
European civil service
flexible working hours
working time

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/91 (2000/C 374 E/105) SKRIFTLIG FR¯GA E-0501/00 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till r(cid:229)det (25 februari 2000) ˜mne: Arbetstiden f(cid:246)r r(cid:229)dets personal Vilka (cid:228)r de f(cid:246)reskrivna arbetstiderna (cid:129) sammanlagt per vecka samt den dagliga arbetstidens b(cid:246)rjan och slut (cid:129) f(cid:246)r r(cid:229)dets personal? P(cid:229) vilket s(cid:228)tt erbjuds personalen att ta igen flextid? Svar (18 maj 2000) R(cid:229)det meddelar den (cid:228)rade parlamentsledamoten att arbetstiden f(cid:246)r r(cid:229)dets personal styrs av avdelning IV, kapitel 1, artiklarna 55 till 56b i tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna f(cid:246)r tj(cid:228)nstem(cid:228)n och (cid:246)vriga anst(cid:228)llda vid Europeiska gemenskaperna. Enligt dessa artiklar f(cid:229)r den normala arbetstiden i veckan inte (cid:246)verstiga 42 timmar som f(cid:246)rdelas enligt en arbetstidsplan som skall fastst(cid:228)llas av tills(cid:228)ttningsmyndigheten. Vid r(cid:229)dets generalsekre- tariat f(cid:246)reskrivs i denna arbetstidsplan f(cid:246)r heltidsarbete minst 37,5 timmar i veckan som f(cid:246)rdelar sig (cid:246)ver en arbetstid som str(cid:228)cker sig fr(cid:229)n mellan 8. 00 och 8. 45 fram till 17. 00, inbegripet en lunchpaus som skall tas ut mellan 12. 15 och 14. 15, beroende p(cid:229) ankomsttiden, vilket dock inte hindrar att m(cid:246)ten f(cid:229)r forts(cid:228)tta till 18. 00. R(cid:229)det vill till(cid:228)gga att enligt artikel 55 f(cid:246)rsta stycket i de ovann(cid:228)mnda tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna tj(cid:228)nstem(cid:228)n i aktiv tj(cid:228)nst alltid skall st(cid:229) till sin institutions f(cid:246)rfogande, men att det totala antalet (cid:246)vertidstimmar inte f(cid:229)r (cid:246)verstiga 150 under en sexm(cid:229)nadersperiod (artikel 56). D(cid:228)rut(cid:246)ver kan det beh(cid:246)va preciseras att, inom ramen f(cid:246)r ovan n(cid:228)mnda best(cid:228)mmelser, i sin verksamhet styrs av en arbetsrytm som (cid:228)r n(cid:228)ra f(cid:246)rbunden med sj(cid:228)lva r(cid:229)dets arbetsvolym och arbetsrytm; de sifferuppgifter som beg(cid:228)rs i fr(cid:229)gan skall allts(cid:229) ses mera som en v(cid:228)gledning (cid:228)n strikt matematiskt. Detta inneb(cid:228)r i praktiken att st(cid:246)rre delen av den personal som har direkt ansvar f(cid:246)r uppf(cid:246)ljningen av arbetet inom r(cid:229)dets instanser arbetar minst fram till 18. 00. Slutligen kan n(cid:228)mnas att inom ramen f(cid:246)r p(cid:229)g(cid:229)ende (cid:246)versyn av arbetsf(cid:246)rh(cid:229)llandena f(cid:246)r tj(cid:228)nstem(cid:228)nnen vid generalsekretariatet ett utkast till arbetstidsreform (cid:228)r under utredning. tj(cid:228)nstem(cid:228)n och anst(cid:228)llda vid r(cid:229)dets generalsekretariat (2000/C 374 E/106) SKRIFTLIG FR¯GA E-0502/00 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Arbetstiden f(cid:246)r kommissionens personal Vilka (cid:228)r de f(cid:246)reskrivna arbetstiderna (cid:129) sammanlagt per vecka samt den dagliga arbetstidens b(cid:246)rjan och slut (cid:129) f(cid:246)r kommissionens personal? P(cid:229) vilket s(cid:228)tt erbjuds personalen att ta igen flextid? Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (23 mars 2000) Enligt artikel 55 i tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna skall tj(cid:228)nstem(cid:228)n i aktiv tj(cid:228)nst alltid st(cid:229) till sin institutions f(cid:246)rfogande. Enligt g(cid:228)llande avtal skall en normal arbetsvecka dock inte (cid:246)verstiga 42 timmar och en tj(cid:228)nsteman kan inte beordras att arbeta (cid:246)vertid mer (cid:228)n 150 timmar under en sexm(cid:229)nadersperiod. F(cid:246)r kommissionens personal har tills(cid:228)ttningsmyndigheten i enlighet med tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna fastst(cid:228)llt att en arbetsvecka skall vara 37,5 timmar (g(cid:228)ller sedan den 1 oktober 1986). C 374 E/92 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Kommissionen till(cid:228)mpar f(cid:246)ljande arbetstider: officiell arbetstid (cid:228)r 8. 30(cid:141)13. 00 (fr(cid:229)n 8. 45 p(cid:229) m(cid:229)ndagar) och 14. 15(cid:141)17. 30 (till 16. 30 p(cid:229) fredagar). Under dessa timmar m(cid:229)ste alla avdelningar vara bemannade. F(cid:246)ljande har avtalats n(cid:228)r det g(cid:228)ller flexibel arbetstid: alla anst(cid:228)llda m(cid:229)ste vara p(cid:229) plats 9. 30(cid:141)12. 00 och 14. 45(cid:141)17. 00, utom p(cid:229) fredagar d(cid:229) den obligatoriska n(cid:228)rvaron upph(cid:246)r 16. 00. ¯terst(cid:229)ende arbetstid skall f(cid:246)rl(cid:228)ggas mellan 8. 00 och 20. 00 med en obligatorisk lunchpaus p(cid:229) 30 minuter och en maximal daglig arbetstid p(cid:229) 10 timmar. Varje enhetschef ansvarar f(cid:246)r den flexibla arbetstidens funktion och fastst(cid:228)ller l(cid:228)mpliga kontrollf(cid:246)rfaranden i samr(cid:229)d med personalen. Dessa best(cid:228)mmelser g(cid:228)ller i princip all personal som omfattas av tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna och som arbetar i Bryssel. F(cid:246)r (cid:246)vriga arbetsorter fastst(cid:228)lls flexibla arbetstider utifr(cid:229)n r(cid:229)dande behov och f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar d(cid:228)r. Det skall noteras att m(cid:229)nga tj(cid:228)nstem(cid:228)n ofta arbetar mer (cid:228)n normal veckoarbetstid p(cid:229) grund av de krav som arbetet st(cid:228)ller och vilken relevant personal som finns tillg(cid:228)nglig. (2000/C 374 E/107) SKRIFTLIG FR¯GA E-0508/00 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Statistik (cid:246)ver regionalt f(cid:246)rdelade reala bruttonationalprodukten per inv(cid:229)nare I svaret till skriftlig fr(cid:229)ga E-2223/99 (1) redogjorde kommissionen f(cid:246)r statistik avseende EU (cid:246)ver den reala bruttonationalprodukten per inv(cid:229)nare och den regionalt f(cid:246)rdelade reala bruttonationalprodukten per inv(cid:229)nare. Skulle kommissionen nu utifr(cid:229)n samma grunder kunna redog(cid:246)ra f(cid:246)r de senast tillg(cid:228)ngliga uppgifterna avseende varje region f(cid:246)r 1997? Skulle kommissionen dessutom kunna f(cid:246)rklara varf(cid:246)r det (cid:228)r en s(cid:229)dan avsev(cid:228)rd tidsf(cid:246)rdr(cid:246)jning i samband med publikationen av dessa uppgifter? (1) EGT C 203 E, 18. 7. 2000, s. 150. Svar fr(cid:229)n Pedro Solbes Mira p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 april 2000) Resultaten av ber(cid:228)kningarna p(cid:229) 1997 (cid:229)rs bruttonationalprodukt (BNP) per region kommer att (cid:246)verl(cid:228)mnas direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat. Att publiceringen av denna regionala statistik blivit f(cid:246)rsenad, beror p(cid:229) att BNP per region publiceras p(cid:229) NUTS 3-niv(cid:229), som omfattar mer (cid:228)n 1 000 regioner i gemenskapen. Det tar tid att samla in och bearbeta dessa uppgifter i medlemsstaterna. Den grundl(cid:228)ggande statistiken, bruttof(cid:246)r(cid:228)dlingsv(cid:228)rdet per region, tillhandah(cid:229)lls av medlemsstaterna 24 m(cid:229)nader efter referens(cid:229)ret. Det (cid:228)r normal tid f(cid:246)r att samla in s(cid:229) detaljerad statistik. Tyv(cid:228)rr s(cid:228)nder inte alla medlemsstater in uppgifterna i tid, d(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:229)ste Eurostats publikation v(cid:228)nta tills en tillr(cid:228)ckligt stor m(cid:228)ngd uppgifter har inkommit. Fram till nyligen fanns det ingen r(cid:228)ttslig grund f(cid:246)r den h(cid:228)r typen av statistik, och d(cid:228)rmed ingen m(cid:246)jlighet att kr(cid:228)va att uppgifterna skulle inl(cid:228)mnas i tid. Situationen kommer att f(cid:246)rb(cid:228)ttras n(cid:228)r det Europeiska nationalr(cid:228)kenskapssystemets (ENS 95) leveranspro- gram tas i bruk. D(cid:229) kommer tidsf(cid:246)rskjutningen att begr(cid:228)nsas till 24 m(cid:229)nader efter referens(cid:229)ret, t. ex. kommer Eurostat i december 2001 att ha n(cid:246)dv(cid:228)ndig information f(cid:246)r att ber(cid:228)kna 1999 (cid:229)rs BNP per region


title: PERGUNTA ESCRITA E-0507/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) à Comissão. Medição dos níveis de vida regionais.

eurovoc_concepts:
economic analysis
gross domestic product
gross regional product
region
standard of living
statistical method

text: 21. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 330 E/177 No entanto, em resposta (cid:224) pergunta do senhor Deputado, o Secretariado-Geral nªo estabeleceu atØ (cid:224) data procedimentos nem regulamentos internos espec(cid:237)ficos em matØria de reafecta(cid:231)ªo ou de «redistribui(cid:231)ªo» dos efectivos dentro dos servi(cid:231)os e das Direc(cid:231)ıes-Gerais. Contudo, na prÆtica, aconteceu vÆrias vezes nestes œltimos anos ter sido efectuada a redistribui(cid:231)ªo pontual de postos de trabalho para refor(cid:231)ar as equipas existentes ou criar novas equipas, em fun(cid:231)ªo da urgŒncia e da import(cid:226)ncia de determinados «dossiers». Estas redistribui(cid:231)ıes foram realizadas na observ(cid:226)ncia do processo de mobilidade e tratou-se, designada- mente, de funcionÆrios colocados na Unidade de Planeamento de Pol(cid:237)tica e de Alerta Precoce (UPPAP) e na Unidade «Processo Legislativo de Co-decisªo». AlØm disso, o SecretÆrio-Geral tambØm recorreu (cid:224) cria(cid:231)ªo de uma «task force», equipa de refor(cid:231)o temporÆrio de funcionÆrios destacados provisoriamente das suas fun(cid:231)ıes habituais para fazer frente a necessidades pontuais e excepcionais da Institui(cid:231)ªo, como por exemplo as CIG ou as negocia(cid:231)ıes para os sucessivos alargamentos. O Secretariado-Geral do Conselho atribui muita import(cid:226)ncia a que uma certa flexibilidade em matØria de reafecta(cid:231)ªo permita tratar «dossiers» novos e urgentes, conforme as necessidades. (2000/C 330 E/202) PERGUNTA ESCRITA E-0506/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Utiliza(cid:231)ªo dos servi(cid:231)os secretos para colher informa(cid:231)ıes sobre actividades comerciais Na opiniªo da Comissªo, constitui um aux(cid:237)lio estatal leg(cid:237)timo a utiliza(cid:231)ªo dos servi(cid:231)os secretos, por parte de um Estado-membro, para colher informa(cid:231)ıes sobre actividades comerciais de sociedades de um outro Estado-membro? Dispıe a Comissªo de algum ind(cid:237)cio que leve a crer que algum Estado-membro esteja a orientar as actividades dos seus servi(cid:231)os secretos nesse sentido? EstÆ a Comissªo preocupada com not(cid:237)cias que referem que alguns Estados-membros estªo a servir-se dessa prÆtica (como, por exemplo, no «Sunday Times» de 23 de Janeiro de 2000)? Resposta dada por Mario Monti em nome da Comissªo (29 de Mar(cid:231)o de 2000) AtØ (cid:224) data, a Comissªo nªo possui quaisquer ind(cid:237)cios de que os Estados-membros estejam a utilizar os servi(cid:231)os secretos para colher informa(cid:231)ıes sens(cid:237)veis sobre actividades comerciais de empresas de outros Estados-membros. Seja qual for a caracteriza(cid:231)ªo jur(cid:237)dica dessas alegadas prÆticas, Comissªo nunca poderÆ, obviamente, subscrevŒ-las. No que respeita aos instrumentos jur(cid:237)dicos utilizados para combater essas supostas prÆticas, a Comissªo nªo considera que as disposi(cid:231)ıes em matØria de aux(cid:237)lios estatais constituam a solu(cid:231)ªo mais adequada. Normalmente, as questıes levantadas por esse tipo de prÆticas devem ser tratadas pelos tribunais nacionais competentes. (2000/C 330 E/203) PERGUNTA ESCRITA E-0507/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Medi(cid:231)ªo dos n(cid:237)veis de vida regionais Na sequŒncia da resposta (cid:224) pergunta escrita E-2223/99 (1), na qual a Comissªo fornecia dados pormeno- rizados no tocante ao produto interno bruto real per capita e ao produto regional bruto real per capita, considera a Comissªo que estes dados representam o melhor indicador dispon(cid:237)vel dos n(cid:237)veis de vida regionais? HaverÆ um modo de tomar em considera(cid:231)ªo o rendimento auferido numa regiªo por alguØm que reside noutra regiªo (cid:129) por exemplo, um cidadªo que se desloca diariamente do seu domic(cid:237)lio no sudeste de Inglaterra atØ ao seu local de trabalho em Londres (cid:129) no sentido de produzir estat(cid:237)sticas baseadas nos rendimentos pessoais e nªo no produto regional bruto? (1) JO C 203 E de 18. 7. 2000, p. 150. Resposta dada por Pedro Solbes Mira em nome da Comissªo (3 de Abril de 2000) O produto interno bruto (PIB) Ø o valor da produ(cid:231)ªo gerada por unidades de produ(cid:231)ªo residentes. O valor da produ(cid:231)ªo Ø igual (cid:224) soma dos rendimentos (salÆrios, rendas e lucros) criados no (cid:226)mbito da actividade de produ(cid:231)ªo. Assim, o PIB regional Ø um indicador sintØtico da actividade de produ(cid:231)ªo numa regiªo e bem adaptado para medir o n(cid:237)vel de desenvolvimento econ(cid:243)mico das regiıes. C 330 E/178 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 11. 2000 No entanto, Ø certo que os rendimentos da produ(cid:231)ªo nªo equivalem aos rendimentos dispon(cid:237)veis dos cidadªos; a diferen(cid:231)a provØm dos impostos e das transferŒncias. Por outro lado, o PIB regional Ø estimado no local de produ(cid:231)ªo, enquanto o rendimento dispon(cid:237)vel deveria sŒ-lo no local de residŒncia das fam(cid:237)lias. A Comissªo nªo dispıe ainda de informa(cid:231)ıes acerca do rendimento dispon(cid:237)vel das fam(cid:237)lias ao n(cid:237)vel regional. Todavia, no (cid:226)mbito da revisªo do Sistema Europeu de Contas (SEC) realizada em 1995, foram definidos os princ(cid:237)pios metodol(cid:243)gicos necessÆrios (cid:224) elabora(cid:231)ªo de contas regionais das fam(cid:237)lias. Este trabalho, realizado com a colabora(cid:231)ªo dos institutos nacionais de estat(cid:237)stica, permitirÆ obter as primeiras informa(cid:231)ıes neste dom(cid:237)nio a partir de 2001. Estas serªo regularmente publicadas, o que permitirÆ aos utilizadores dispor de um indicador complementar para medir as disparidades regionais. (2000/C 330 E/204) PERGUNTA ESCRITA E-0509/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Avalia(cid:231)ªo dos diferenciais de infla(cid:231)ªo Na resposta de 20 de Dezembro de 1999 do Sr. Solbes Mira (cid:224) pergunta escrita E-2228/99 (1), a Comissªo afirma que os diferenciais das taxas de infla(cid:231)ªo serªo avaliados com base na situa(cid:231)ªo econ(cid:243)mica global, a fim de evitar quaisquer divergŒncias nocivas a n(cid:237)vel do andamento da infla(cid:231)ªo. Tendo em conta que a Comissªo afirma tambØm que «seria extremamente dif(cid:237)cil fornecer uma avalia(cid:231)ªo quantitativa da margem existente para a manuten(cid:231)ªo a prazo de diferenciais de infla(cid:231)ªo na zona euro», como propıe a Comissªo que se «avaliem» tais diferenciais de infla(cid:231)ªo? Seria a avalia(cid:231)ªo proposta pela Comissªo mais cred(cid:237)vel se se baseasse num estudo ex ante e nªo ex post deste problema? Sublinhando consoante necessÆrio a incerteza inerente (cid:224)s hip(cid:243)teses admitidas, poderÆ a Comissªo publicar um estudo dessa natureza? (1) JO C 219 E de 1. 8. 2000, p. 127. Resposta dada por Solbes Mira em nome da Comissªo (27 de Mar(cid:231)o de 2000) A Comissªo e o Conselho acompanham constantemente a evolu(cid:231)ªo econ(cid:243)mica na zona euro e em cada um dos Estados-membros. Este acompanhamento Ø efectuado sobretudo com base em documentos oficiais, tais como o relat(cid:243)rio anual sobre a economia comunitÆria, e em debates em matØria de fiscaliza(cid:231)ªo no (cid:226)mbito do ComitØ Econ(cid:243)mico e Financeiro, do ComitØ de Pol(cid:237)tica Econ(cid:243)mica, o Grupo Euro-11 e o Conselho Ecofin. O acompanhamento dos diferenciais de infla(cid:231)ªo e das divergŒncias c(cid:237)clicas em toda a zona euro Ø um aspecto fundamental da fiscaliza(cid:231)ªo econ(cid:243)mica. A Comissªo reconhece que poderªo persistir na Uniªo Econ(cid:243)mica e MonetÆria (UEM) diferenciais de infla(cid:231)ªo. Os recentes estudos emp(cid:237)ricos baseados no modelo de Balassa-Samuelson contribu(cid:237)ram para confirmar essa possibilidade e constituem uma base importante para avaliar a evolu(cid:231)ªo efectiva da infla(cid:231)ªo. Contudo, o exame dos pressupostos subjacentes a estas simula(cid:231)ıes numØricas indica que Ø muito dif(cid:237)cil quantificar ex ante a margem existente para a manuten(cid:231)ªo de diferenciais de infla(cid:231)ªo dentro da zona euro. Nªo Ø poss(cid:237)vel fazŒ-lo garantindo um alto grau de fiabilidade. A Comissªo nªo aplica nem tenciona vir a aplicar um modelo estÆtico para avaliar os diferenciais de infla(cid:231)ªo da UEM, pois considera que Ø necessÆrio tomar em considera(cid:231)ªo uma sØrie de factores que podem explicar os diferentes resultados econ(cid:243)micos. A Comissªo estÆ actualmente a avaliar as divergŒncias c(cid:237)clicas e os diferenciais de infla(cid:231)ªo com base numa vasta gama de indicadores, tais como as quebras de produ(cid:231)ªo, os n(cid:237)veis de crescimento econ(cid:243)mico, os n(cid:237)veis salariais, os custos unitÆrios de trabalho, a infla(cid:231)ªo, as varia(cid:231)ıes de pre(cid:231)os de produtos comercializados e nªo comercializados e as flutua(cid:231)ıes das taxas de c(cid:226)mbio reais relativas aos n(cid:237)veis da paridade de poder de compra (PPC) a longo prazo