title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0411/00 υποβολή: Pasqualina Napoletano (PSE) προς το Συμβούλιο. Αποστολή χρηματοδοτούμενη από την Επιτροπή για την αναδιάρθρωση των τελωνείων στην Αλβανία.

eurovoc_concepts:
Albania
appointment of staff
customs cooperation
customs regulations
democratisation
economic reconstruction
fight against crime
public administration
rule of law

text: C 330 E/154 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/174) GRAPTH ERVTHSH E-0409/00 ypobolh·: Chris Davies (ELDR) prow thn Epitroph· (15 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Μει΄ωση της χρη΄σης τυ΄ρφης στην κηπουρικη΄ Ποια ει΄ναι τα µε΄τρα που λαµβα΄νει η Επιτροπη΄ για να ενθαρρυ΄νει τη µει΄ωση της χρη΄σης τυ΄ρφης στην οικιακη΄ και εµπορικη΄ κηπουρικη΄ και να προαγα΄γει τη χρη΄ση εναλλακτικω΄ν υλω΄ν προκειµε΄νου να προστατευ΄σει τους πεδινου΄ς τυρφω΄δεις οικοτο΄πους; Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (31 Marti·oy 2000) Σχετικα΄ µε την αναζη΄τηση εναλλακτικω΄ν, ε΄ναντι της χρη΄σεως τυ΄ρφης στην φυτοκοµι΄α, λυ΄σεων, η Επιτροπη΄ εξετα΄ζει την δυνατο΄τητα θε΄σπισης κανονιστικω΄ν διατα΄ξεων για την παραγωγη΄ λιπα΄σµατος απο΄ το βιοαποικοδο- µη΄σιµο κλα΄σµα των οικιακω΄ν απορριµµα΄των. Το λι΄πασµα κατα΄λληλης ποιο΄τητας (απο΄ πλευρα΄ς απουσι΄ας βαρε΄ων µετα΄λων, οργανικω΄ν ενω΄σεων και παθογο΄νων παραγο΄ντων) µπορει΄ να υποκαταστη΄σει την τυ΄ρφη σε σειρα΄ εφαρµογω΄ν στην οικιακη΄ και εµπορικη΄ φυτοκοµι΄α. Ωστο΄σο, ο κυ΄ριος µηχανισµο΄ς εµπλοκη΄ς της Κοινο΄τητας στην προστασι΄α των ενδιαιτηµα΄των πεδινω΄ν τυρφω΄νων ει΄ναι η δηµιουργι΄α του δικτυ΄ου προστατευοµε΄νων περιοχω΄ν Natura 2000, στο πλαι΄σιο της οδηγι΄ας 92/43/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου της 21ης Μαι΅ου 1992 περι΄ της διατηρη΄σεως των φυσικω΄ν οικοτο΄πων και της α΄γριας πανι΄δας και χλωρι΄δας (1). Επι΄σης, η Κοινο΄τητα στηρι΄ζει πολλα΄ ε΄ργα για τη διατη΄ρηση και αποκατα΄σταση των τυρφω΄νων στο πλαι΄σιο του κανονισµου΄ Life. (1) ΕΕ L 206 της 22. 7. 1992, ο΄πως τροποποιη΄θηκε απο΄ την οδηγι΄α του Συµβουλι΄ου 97/62/ΕΚ της 27. 10. 1997, ΕΕ L 305 της 8. 11. 1997. (2000/C 330 E/175) GRAPTH ERVTHSH E-0411/00 ypobolh·: Pasqualina Napoletano (PSE) prow to Symboy·lio (17 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Αποστολη΄ χρηµατοδοτου΄µενη απο΄ την Επιτροπη΄ για την αναδια΄ρθρωση των τελωνει΄ων στην Αλβανι΄α Έχοντας υπο΄ψη ο΄τι πριν απο΄ λι΄γες ηµε΄ρες η κυρι΄α Natalina Cea, αρχηγο΄ς της χρηµατοδοτου΄µενης απο΄ την Επιτροπη΄ αποστολη΄ς στην Αλβανι΄α για την αναδια΄ρθρωση των τελωνει΄ων, ανη΄γγειλε ο΄τι αφη΄νει µετα΄ απο΄ τρι΄α χρο΄νια τη θε΄ση αυτη΄ που κα΄λυψε µε µεγα΄λη επαγγελµατικο΄τητα επιδεικνυ΄οντας αφοσι΄ωση και θα΄ρρος στην εκπλη΄ρωση των καθηκο΄ντων της• ε΄χοντας υπο΄ψη τα θετικα΄ αποτελε΄σµατα της αποστολη΄ς αυτη΄ς που αποκατε΄στησε τη λειτουργι΄α του αλβανικου΄ τελωνειακου΄ συστη΄µατος επιτρε΄ποντας σηµαντικο΄τατη α΄νοδο των κρατικω΄ν εσο΄δων, απο΄ την α΄λλη δε πλευρα΄ παρε΄σχε αποφασιστικη΄ βοη΄θεια στην επανεπεξεργασι΄α της αλβανικη΄ς τελωνειακη΄ς νοµοθεσι΄ας• ε΄χοντας υπο΄ψη ο΄τι η κυρι΄α Cea κατη΄γγειλε την υ΄παρξη ενο΄ς βαρε΄ος κλι΄µατος εκφοβισµου΄ και δυσχερειω΄ν στην εκπλη΄ρωση του ε΄ργου της• ε΄χοντας υπο΄ψη ο΄τι η Ιταλικη΄ Υπηρεσι΄α Τελωνει΄ων, απ(cid:146) ο΄που και ει΄χε αποσπαστει΄ η κυρι΄α Cea, ανε΄καθεν υποστη΄ριξε ενεργα΄ και εξετι΄µησε το ε΄ργο της αρχηγου΄ της αποστολη΄ς και λαµβα΄νοντας γνω΄ση του αιτη΄µατο΄ς της να αντικατασταθει΄, υπε΄βαλε στην Επιτροπη΄ προ΄ταση αντικατα΄σταση΄ς της επιβεβαιω΄νοντας ε΄τσι τη δε΄σµευση΄ της να συνεχι΄σει τη δυ΄σκολη αυτη΄ αποστολη΄ µε στο΄χο την αντιµετω΄πιση των παρανοµιω΄ν και την ενι΄σχυση της καταπολε΄µησης της εγκληµατικο΄τητας. Ερωτα΄ται το Συµβου΄λιο: 1. 2. ποια ει΄ναι η γνω΄µη της για την κατα΄σταση στην Αλβανι΄α στο πλαι΄σιο του ιδια΄ζοντος αυτου΄ και λεπτου΄ τοµε΄α συνεργασι΄ας; δεν θεωρει΄ ο΄τι η αποστολη΄ αυτη΄ πρε΄πει να ενισχυθει΄ περαιτε΄ρω και να υποστηριχθει΄ ενεργα΄, µεταξυ΄ α΄λλων και µπροστα΄ στα εµπο΄δια που ε΄χει µε΄χρι ση΄µερα συναντη΄σει; 21. 11. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 330 E/155 3. λαµβα΄νοντας υπο΄ψη τη δε΄σµευση και τις συγκεκριµε΄νες εµπειρι΄ες που απε΄κτησε η Ιταλικη΄ Υπηρεσι΄α Τελωνει΄ων στον τοµε΄α αυτο΄, δεν θεωρει΄ ο΄τι προκειµε΄νου να διασφαλιστει΄ η συνε΄χεια της αποτελεσµατικο΄τη- τας της αποστολη΄ς αυτη΄ς, δεν θα η΄ταν σκο΄πιµο να διατηρηθει΄ µια στενη΄ σχε΄ση µε την Ιταλικη΄ Υπηρεσι΄α Τελωνει΄ων και εποµε΄νως να ληφθει΄ κατα΄ προτεραιο΄τητα υπο΄ψη η υποψηφιο΄τητα που υπε΄βαλε η εν λο΄γω υπηρεσι΄α προς αντικατα΄σταση της κυρι΄ας Cea; Apa·nthsh (2 Mai(cid:138)oy 2000) Το Συµβου΄λιο ε΄χει, επανειληµµε΄νως, επιβεβαιω΄σει ο΄τι η Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση ει΄ναι προ΄θυµη να υποστηρι΄ξει την Αλβανι΄α στη διαδικασι΄α σταθεροποι΄ησης και µεταρρυθµι΄σεω΄ν της, ιδι΄ως µε΄σω της συνεχου΄ς κοινοτικη΄ς συν- δροµη΄ς. Το Συµβου΄λιο, ενω΄ ε΄χει εκφρα΄σει την ικανοποι΄ηση΄ του ο΄σον αφορα΄ τις προσπα΄θειες των αλβανικω΄ν αρχω΄ν για την αντιµετω΄πιση οικονοµικω΄ν, πολιτικω΄ν και θεσµικω΄ν αδυναµιω΄ν, ε΄χει επι΄σης καταστη΄σει σαφε΄ς ο΄τι πρου¤πο΄θεση µιας επιτυχου΄ς συµµετοχη΄ς της χω΄ρας στη ∆ιαδικασι΄α Σταθεροποι΄ησης και Συ΄νδεσης για τη Νοτιοανατολικη΄ Ευρω΄πη ει΄ναι να αντιµετωπιστου΄ν µια σειρα΄ ζητη΄µατα, ιδι΄ως η παγι΄ωση του κρα΄τους δικαι΄ου και η επιτα΄χυνση διαρθρωτικω΄ν µεταρρυθµι΄σεων. Η εγκαθι΄δρυση µιας σταθερη΄ς και αποτελεσµατικη΄ς τελωνειακη΄ς υπηρεσι΄ας σαφω΄ς αποτελει΄ ε΄να απο΄ τα επι΄µαχα ζητη΄µατα, και το συγκεκριµε΄νο προ΄γραµµα στο οποι΄ο αναφε΄ρεται η αξιο΄τιµη κα βουλευτη΄ς, η Αποστολη΄ Τελωνειακη΄ς Συνδροµη΄ς, αποτελει΄ το σηµαντικο΄τερο προ΄γραµµα που χρηµατοδοτει΄ η κοινο΄τητα στον τοµε΄α αυτο΄, και το Συµβου΄λιο το παρακολουθει΄ µε µεγα΄λο ενδιαφε΄ρον και φροντι΄δα. Το Συµβου΄λιο, εποµε΄νως, συµµερι΄ζεται την α΄ποψη της αξιο΄τιµης κας βουλευτου΄ ο΄τι η συνε΄χιση της αποτελε- σµατικο΄τητας της Τελωνειακη΄ς Αποστολη΄ς ει΄ναι µεγι΄στης σηµασι΄ας. Εκφρα΄ζει, κατα΄ συνε΄πεια, τη λυ΄πη του για την αποχω΄ρηση της αρχηγου΄ της Αποστολη΄ς. Το Συµβου΄λιο σαφω΄ς δεν µπορει΄ να εκφρα΄σει α΄ποψη για θε΄µατα διαχει΄ρισης και διορισµω΄ν στο πλαι΄σιο της Αποστολη΄ς. Θα υποστηρι΄ξει, ωστο΄σο, την Επιτροπη΄ στις προσπα΄θειε΄ς της να ακολουθη΄σει µια διαδικασι΄α επιλογη΄ς επι΄ τη βα΄σει επαγγελµατικω΄ν προσο΄ντων η οποι΄α να επιτρε΄ψει το διορισµο΄ νε΄ου Αρχηγου΄ της Αποστολη΄ς που να ικανοποιει΄ τις απαιτη΄σεις για το ε΄ργο αυτο΄. Στο πλαι΄σιο αυτο΄, το Συµβου΄λιο θα η΄θελε να αναφερθει΄ στην απα΄ντηση που ε΄δωσε η Επιτροπη΄ στη γραπτη΄ σας ερω΄τηση Ρ-405/00. (2000/C 330 E/176) GRAPTH ERVTHSH E-0419/00 ypobolh·: Erik Meijer (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (23 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Η αποσο΄βηση των κινδυ΄νων που συνδε΄ονται µε τη χρη΄ση εξασθενηµε΄νου ουρανι΄ου στην πολιτικη΄ αεροπορι΄α Έχει λα΄βει η Επιτροπη΄ γνω΄ση της ε΄κθεσης που δηµοσι΄ευσε το περιοδικο΄ «New Scientist» (Ηνωµε΄νο 1. Βασι΄λειο) της 15ης Ιανουαρι΄ου 2000, σχετικα΄ µε το ατυ΄χηµα του Boeing 747 της Corean Airlines, στο Essex (Μεγα΄λη Βρετανι΄α) το ∆εκε΄µβριο του 1999 και απο΄ την οποι΄α απορρε΄ει, µεταξυ΄ α΄λλων, ο΄τι το (πολιτικο΄) αυτο΄ αεροσκα΄φος µετε΄φερε στο πι΄σω µε΄ρος, ο΄χι ως φορτι΄ο αλλα΄ ως αντι΄βαρο, 300 χγρ εξασθενηµε΄νου ουρανι΄ου; Γνωρι΄ζει η Επιτροπη΄ ο΄τι το εν λο΄γω εξασθενηµε΄νο ουρα΄νιο χρησιµοποιει΄ται κυρι΄ως σε µεγα΄λη κλι΄µακα στα 2. παλαιου΄ τυ΄που σκα΄φη; Γνωρι΄ζει επι΄σης η Επιτροπη΄ ο΄τι το εξασθενηµε΄νο ουρα΄νιο ει΄ναι ε΄να υλικο΄ που ενε΄χει υψηλου΄ς κινδυ΄νους για 3. τη δηµο΄σια υγει΄α, ο΄πως το απε΄δειξε κυρι΄ως η αεροπορικη΄ καταστροφη΄ του Bijlmermeer (Άµστερνταµ, Κα΄τω Χω΄ρες) και, ακο΄µη περισσο΄τερο, ο πο΄λεµος του Περσικου΄ Κο΄λπου στο Ιρα΄κ; Μπορει΄ να διευκρινι΄σει η Επιτροπη΄ τους κανο΄νες στους οποι΄ους υπο΄κειται, το΄σο σε ευρωπαι¤κο΄ ο΄σο και σε 4. παγκο΄σµιο επι΄πεδο, η χρησιµοποι΄ηση εξασθενηµε΄νου ουρανι΄ου στην αεροναυπηγικη΄; Μπορει΄ τε΄λος να διευκρινι΄σει η Επιτροπη΄ ποια ει΄ναι η ισχυ΄ουσα νοµοθεσι΄α ο΄σον αφορα΄ την επεξεργασι΄α του 5. εξασθενηµε΄νου ουρανι΄ου κατα΄ την αποξη΄λωση των αεροπλα΄νων η΄ την απο΄συρση του εν λο΄γω ουρανι΄ου στην περι΄πτωση καταστροφω΄ν; Ποια µε΄τρα προτι΄θεται να λα΄βει η Επιτροπη΄ για την οριστικη΄ αποσο΄βηση του κινδυ΄νου που αντιπροσωπευ΄ει 6. η χρησιµοποι΄ηση εξασθενηµε΄νου ουρανι΄ου στα αεροπλα΄να;


title: Regolamento (CE) n. 369/2000 della Commissione, del 17 febbraio 2000, che fissa la restituzione massima all'esportazione di segala nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1758/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
export tax
rye
third country

formats: pdf print

text: 18. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 46/27 REGOLAMENTO (CE) N. 369/2000 DELLA COMMISSIONE del 17 febbraio 2000 che fissa la restituzione massima all'esportazione di segala nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1758/1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all'esportazione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2513/98 (4), e in parti- colare l'articolo 7, considerando quanto segue: (1) (2) Una gara per la restituzione e/o la tassa all'esportazione di segala verso qualsiasi paese terzo è stata indetta con il regolamento (CE) n. 1758/1999 della Commissione (5). A norma dell'articolo 7 del regolamento (CE) n. 1501/ 95, la Commissione può, secondo la procedura di cui all'articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/92 deci- dere di fissare una restituzione massima all'esportazione, tenendo conto dei criteri precisati all'articolo 1 del rego- lamento (CE) n. 1501/95. In tal caso sono dichiarati aggiudicatari il concorrente o i concorrenti la cui offerta sia pari o inferiore a detta restituzione massima, nonché il concorrente o i concorrenti la cui offerta verta su una tassa all'esportazione. (3) (4) L'applicazione degli anzidetti criteri all'attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la restituzione massima all'esportazione al livello di cui all'articolo 1. Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dall'11 al 17 febbraio 2000, nell'am- bito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1758/1999, la restituzione massima all'esportazione di segala è fissata a 65,99 EUR/t. Il presente regolamento entra in vigore il 18 febbraio 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 17 febbraio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. (5) GU L 210 del 10. 8. 1999, pag. 3


title: Comunicación en aplicación de la letra b) del apartado 5 del artículo 12 del Reglamento (CEE) nº 2913/92 del Consejo, de 12 de octubre de 1992, relativo a las informaciones dadas por las autoridades aduaneras de los Estados miembros en materia de clasificación de mercancías en la nomenclatura aduanera

eurovoc_concepts:
customs regulations
tariff nomenclature

formats: html pdf print

text: 17. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 44/3 Comunicaci(cid:243)n en aplicaci(cid:243)n de la letra b) del apartado 5 del art(cid:237)culo 12 del Reglamento (CEE) no 2913/92 del Consejo, de 12 de octubre de 1992, relativo a las informaciones dadas por las auto- ridades aduaneras de los Estados miembros en materia de clasificaci(cid:243)n de mercanc(cid:237)as en la nomen- clatura aduanera (2000/C 44/03) Una informaci(cid:243)n arancelaria vinculante dejarÆ de ser vÆlida, a partir de esta fecha, cuando ya no sea compatible con la interpretaci(cid:243)n de la nomenclatura aduanera en virtud de las medidas arancelarias internacionales siguientes: Modificaci(cid:243)n de las notas explicativas del sistema armonizado y criterios de clasificaci(cid:243)n del Consejo de cooperaci(cid:243)n aduanera (documento CCA no 0090-acta requerida de la 23a sesi(cid:243)n del ComitØ SA): MODIFICACI(cid:211)N DE NOTAS EXPLICATIVAS ADOPTADAS DE ACUERDO CON EL PROCEDIMIENTO DEL ART˝CULO 8 DEL CONVENIO SOBRE EL SA Y CRITERIOS DE CLASIFICACI(cid:211)N, REDACTADOS POR EL COMIT(cid:201) SA DE LA OMA (23a SESI(cid:211)N DEL COMIT(cid:201) SA DE MAYO DE 1999) DOCUMENTO 0090 Modificaci(cid:243)n de las notas explicativas de la nomenclatura anexa al Convenio sobre el SA 25. 18 30. 04 30. 05 96. 01 M/2 M/18 M/18 M/30 Criterios de clasificaci(cid:243)n aprobados por el ComitØ SA 1704. 90/4 1704. 90/5 1704. 90/6 1704. 90/7 1704. 90/8 1901. 90/1 1905. 90/2 2103. 90/3 2106. 90/21 3004. 39/1 3004. 90/1 3808. 40/1 3824. 90/9 4901. 99/3 8471. 60/1 8471. 90/1 8479. 89. 8 8516. 60/1 8524. 51/1 8527. 19/1 8528. 21/1 8528. 30/1 8528. 30/2 8703. 21/2 M/13 M/13 M/13 M/13 M/13 M/14 M/15 M/16 M/17 M/18 M/18 M/19 M/18 M/20 M/24 M/28 M/21 M/22 M/20 M/23 M/24 M/24 M/24 M/25 C 44/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 2. 2000 8703. 23/2 8704. 21/1 8704. 31/1 8704. 31/2 9605. 00/1 M/26 M/27 M/26 M/26 M/29 Las informaciones relativas al contenido de estas medidas podrÆn obtenerse en la Direcci(cid:243)n General de Fiscalidad y Uni(cid:243)n Aduanera, Comisi(cid:243)n Europea, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, asi como en el sitio Internet de esta Direcci(cid:243)n General (http://europa. eu. int/en/comm/dg21/whatsnew. html) Notificaci(cid:243)n de un acuerdo (asunto COMP/37. 752 (cid:151) Day-certain Cross-border Parcels) (2000/C 44/04) (Texto pertinente a efectos del EEE) El 14 de diciembre de 1999 la Comisi(cid:243)n recibi(cid:243) una notificaci(cid:243)n conjunta, segœn los art(cid:237)culos 2 y 4 1. del Reglamento no 17 del Consejo, de un acuerdo mediante el cual An Post (Irlanda), CTT Correios de Portugal, SA (Portugal), Deutsche Post AG (Alemania), Entreprise des Postes & TØlØcommunications (Lu- xemburgo), Finland Post Ltd (Finlandia), Norway Post (Noruega), Post Denmark (Dinamarca), La Poste (Francia), Poste Italiane SpA (Italia), The Post Office (Reino Unido), SNCB SA (BØlgica), Sweden Post Ltd (Suecia), The Swiss Post (Suiza) y TNT Post Group NV (Pa(cid:237)ses Bajos) establecen un servicio paneuropeo de reparto transfronterizo, con plazos garantizados, de paquetes postales. Tras un anÆlisis preliminar, 2. notificaci(cid:243)n pueden entrar en el Æmbito de aplicaci(cid:243)n del Reglamento no 17. la Comisi(cid:243)n considera que los acuerdos de cooperaci(cid:243)n objeto de la La Comisi(cid:243)n invita a las terceras partes interesadas a presentar sus posibles observaciones relativas a 3. la operaci(cid:243)n propuesta a la Comisi(cid:243)n. Las observaciones deben llegar a la Comisi(cid:243)n, a lo mÆs tardar, dentro de los veinte d(cid:237)as siguientes a indicando la referencia 4. esta publicaci(cid:243)n. PodrÆn enviarse por fax [(32-2) 296 70 81] o por correo, COMP/37. 752 (cid:151) Day-certain Cross-border Parcels, a la direcci(cid:243)n siguiente: Comisi(cid:243)n Europea Direcci(cid:243)n General de Competencia Direcci(cid:243)n C Oficina C 150 (cid:151)3/91 Avenue de Cortenberg/Kortenberglaan 150 B-1040 Bruxelles/Brussel


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 364/2000 af 17. februar 2000 om fastsættelse af eksportrestitutioner inden for svinekødssektoren

eurovoc_concepts:
export refund
pigmeat

text: L 46/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 2. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 364/2000 af 17. februar 2000 om fastsættelse af eksportrestitutioner inden for svinekødssektoren KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2759/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for svinekød (1), senest ændret ved akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse og ved forordning (EF) nr. 3290/94 (2), særlig artikel 13, stk. 3, andet afsnit, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) I henhold til artikel 13 i forordning (EØF) nr. 2759/75 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne og pri- serne inden for Fællesskabet på de produkter, som er nævnt i artikel 1, stk. 1, i forordningen, udlignes af en eksportrestitution. Anvendelsen af disse regler og kriterier på den nuvæ- rende markedssituation inden for svinekødssektoren fører til at fastsætte restitutionen som nedenfor angivet. For så vidt angår produkter henhørende under KN-kode 0210 19 81 bør restitutionen begrænses til et beløb, som tager hensyn til dels de kvalitative karakteristika for hvert af produkterne henhørende under denne KN-kode og dels den forventede udvikling med hensyn til produk- tionsomkostningerne på verdensmarkedet. Det er dog hensigtsmæssig for visse typiske italienske produkter henhørende under KN-kode 0210 19 81 at sikre opret- holdelsen af Fællesskabets deltagelse i den internationale handel. På grund af konkurrencebetingelserne i visse tredjelande, for som traditionelt produkter henhørende under KN-kode 1601 00 og importlande vigtigste er de 1602 bør beløbet for disse produkter fastsættes under hensyntagen til denne situation. Restitutionen kan kun ydes for nettovægten af spiseligt affald, idet vægten af i disse tilberedninger dog eventuelle ben indeholdt fratrækkes. Ifølge artikel 13 i forordning (EØF) nr. 2759/75 kan situationen i den internationale handel eller de særlige krav på visse markeder gøre det nødvendigt at differen- tiere restitutionen for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 2759/75, alt efter bestemmelse. Restitutionerne bør fastsættes under hensyn til ændrin- gerne i den nomenklatur over eksportrestitutioner, der er fastsat ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/ 87 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2765/ 1999 (4). De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningsko- mitéen for Svinekød — (5) (6) (7) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Fortegnelsen over de produkter, ved hvis udførsel den i artikel 13 i forordning (EØF) nr. 2759/75 omhandlede eksportrestitu- tion ydes, samt restitutionsbeløbene fastsættes som angivet i bilaget. Denne forordning træder i kraft den 21. februar 2000. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 17. februar 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 282 af 1. 11. 1975, s. 1. (2) EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 105. (3) EFT L 366 af 24. 12. 1987, s. 1. (4) EFT L 338 af 30. 12. 1999, s. 1. 18. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 46/19 BILAG til Kommissionens forordning af 17. februar 2000 om fastsættelse af eksportrestitutioner inden for svinekøds- sektoren Produktkode Restitutionens destination (1) Restitutionsbeløb Produktkode Restitutionens destination (1) Restitutionsbeløb (EUR/100 kg netto) (EUR/100 kg netto) 0203 11 10 9000 0203 12 11 9100 0203 12 19 9100 0203 19 11 9100 0203 19 13 9100 0203 19 15 9100 0203 19 55 9110 0203 19 55 9310 0203 21 10 9000 0203 22 11 9100 0203 22 19 9100 01 02 01 02 01 02 01 02 01 02 01 02 01 02 01 02 01 02 01 02 01 02 15,00 40,00 15,00 40,00 15,00 40,00 15,00 40,00 15,00 40,00 10,00 25,00 15,00 40,00 10,00 25,00 15,00 40,00 15,00 40,00 15,00 40,00 0203 29 11 9100 0203 29 13 9100 0203 29 15 9100 0203 29 55 9110 0210 11 31 9110 0210 11 31 9910 0210 12 19 9100 0210 19 81 9100 0210 19 81 9300 1601 00 91 9000 1601 00 99 9110 1602 41 10 9210 1602 42 10 9210 1602 49 19 9120 01 02 01 02 01 02 01 02 04 04 04 04 04 04 03 04 03 04 04 03 04 03 (1) Destinationerne er følgende: 01 Polen, Tjekkiet, Slovakiet, Ungarn, Rumænien, Bulgarien, Slovenien, Letland, Litauen, Estland 02 Alle destinationer, med undtagelse af destinationerne nævnt under 01 03 Rusland 04 Alle destinationer. NB: Produktkoderne, herunder henvisninger til fodnoter, er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87. 15,00 40,00 15,00 40,00 10,00 25,00 15,00 40,00 90,00 90,00 20,00 95,00 76,00 28,00 50,00 25,00 40,00 62,00 34,00 50,00 25,00 45,00


title: Besluit nr. 1/2000 van de Associatieraad EU-Slowakije van 17 februari 2000 tot verlenging van het bij Besluit nr. 3/97 van de Associatieraad ingestelde systeem voor dubbele controle voor de periode van 1 januari tot en met 31 december 2000

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Slovakia
association agreement (EU)
export monitoring

text: L 67/36 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 15. 3. 2000 BESLUIT Nr. 1/2000 VAN DE ASSOCIATIERAAD EU-SLOWAKĲE van 17 februari 2000 tot verlenging van het bĳ Besluit nr. 3/97 van de Associatieraad ingestelde systeem voor dubbele controle voor de periode van 1 januari tot en met 31 december 2000 (2000/215/EG) DE ASSOCIATIERAAD, Overwegende hetgeen volgt: (1) De contractgroep als bedoeld in artikel 10 van Protocol nr. 2 bĳ de op 1 februari 1995 in werking getreden Europaovereenkomst waarbĳ een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzĳds, en de Slowaakse Republiek, anderzĳds, heeft op 7 oktober 1999 vergaderd en is overeengekomen aan de krachtens artikel 104 van de overeenkomst opgerichte Associatieraad aan te bevelen dat het in 1998 bĳ Besluit nr. 3/97 van de Associatieraad ingestelde systeem voor dubbele controle (1), bĳ Besluit nr. 1/1999 van de Associatieraad verlengd voor de periode van 1 januari tot en met 31 december 1999 (2), dient te worden verlengd voor de periode van 1 januari tot en met 31 december 2000. (2) De Associatieraad heeft, na alle desbetreffende informatie te hebben ontvangen, ingestemd met deze aanbeveling, BESLUIT: Artikel 1 Het systeem voor dubbele controle, ingesteld bĳ Besluit nr. 3/97 blĳft van toepassing voor de periode van 1 januari tot en met 31 december 2000. In de preambule en artikel 1, leden 1 en 3 van het besluit worden de verwĳzingen naar de periode van 1 januari tot en met 31 december 1999 vervangen door verwĳzingen naar de periode van 1 januari tot en met 31 december 2000. Dit besluit treedt in werking op de dag waarop het wordt aangenomen. Het is van toepassing vanaf 1 januari 2000. Artikel 2 Gedaan te Brussel, 17 februari 2000. Voor de Associatieraad De Voorzitter E. KUKAN (1) PB L 13 van 19. 1. 1998, blz. 57. (2) PB L 36 van 10. 2. 1999, blz. 18


title: Comunicação em conformidade com o disposto no n.o 5, alínea b), do artigo 12.o do Regulamento (CEE) n.o 2913/92 do Conselho, de 12 de Outubro de 1992, relativo às informações prestadas pelas autoridades aduaneiras dos Estados-Membros em matéria de classificação das mercadorias na nomenclatura aduaneira

text: 17. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 44/3 Comunica(cid:231)ªo em conformidade com o disposto no n. o 5, al(cid:237)nea b), do artigo 12. o do Regulamento (CEE) n. o 2913/92 do Conselho, de 12 de Outubro de 1992, relativo (cid:224)s informa(cid:231)ıes prestadas pelas autoridades aduaneiras dos Estados-Membros em matØria de classifica(cid:231)ªo das mercadorias na no- menclatura aduaneira (2000/C 44/03) Uma informa(cid:231)ªo pautal vinculativa deixa de ser vÆlida sempre que se tornar incompat(cid:237)vel com a inter- preta(cid:231)ªo da nomenclatura aduaneira, tal como ela resulta das seguintes medidas pautais de carÆcter internacional: Altera(cid:231)ıes das notas explicativas do Sistema Harmonizado e pareceres sobre a classifica(cid:231)ªo aprovados pelo Conselho de Coopera(cid:231)ªo Aduaneira (documento CCD n. o 0090 (cid:151) relat(cid:243)rio da 23. a sessªo do ComitØ do Sistema Harmonizado): ALTERA˙(cid:213)ES (cid:192)S NOTAS EXPLICATIVAS A EFECTUAR ATRAV(cid:201)S DO ARTIGO 8. o DA CONVEN˙ˆO SH E PARECERES SOBRE A CLASSIFICA˙ˆO REDIGIDAS PELO COMIT(cid:201) SH DA OMA (23. a sessªo do ComitØ SA DE MAIO DE 1999) DOCUMENTO 0090 Altera(cid:231)ıes (cid:224)s notas explicativas da nomenclatura anexada (cid:224) Conven(cid:231)ªo SH 25. 18 30. 04 30. 05 96. 01 M/2 M/18 M/18 M/30 Pareceres sobre a classifica(cid:231)ªo aprovados pelo ComitØ SH 1704. 90/4 1704. 90/5 1704. 90/6 1704. 90/7 1704. 90/8 1901. 90/1 1905. 90/2 2103. 90/3 2106. 90/21 3004. 39/1 3004. 90/1 3808. 40/1 3824. 90/9 4901. 99/3 8471. 60/1 8471. 90/1 8479. 89. 8 8516. 60/1 8524. 51/1 8527. 19/1 8528. 21/1 8528. 30/1 8528. 30/2 8703. 21/2 M/13 M/13 M/13 M/13 M/13 M/14 M/15 M/16 M/17 M/18 M/18 M/19 M/18 M/20 M/24 M/28 M/21 M/22 M/20 M/23 M/24 M/24 M/24 M/25 C 44/4 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 2. 2000 8703. 23/2 8704. 21/1 8704. 31/1 8704. 31/2 9605. 00/1 M/26 M/27 M/26 M/26 M/29 Informa(cid:231)ıes relativas ao conteœdo destas medidas podem ser obtidas junto da Direc(cid:231)ªo-Geral da Fiscali- dade e da Uniªo Aduaneira da Comissªo Europeia, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelas ou no s(cid:237)tio da Internet desta Direc(cid:231)ªo-Geral (http://europa. eu. int/en/comm/dg21/whatsnew. html) Notifica(cid:231)ªo de Acordos de Coopera(cid:231)ªo (Processo COMP/37. 752 (cid:151) Day-certain Cross-border Parcels) (2000/C 44/04) (Texto relevante para efeitos do EEE) Em 14 de Dezembro de 1999, a Comissªo recebeu uma notifica(cid:231)ªo nos termos dos artigos 2. o e 4. o 1. do Regulamento n. o 17 do Conselho nos termos da qual a An Post (Irlanda), os CCT Correios de Portugal SA, a Deutsche Post AG, a Entreprise des Postes et TØlØcommunications (Luxemburgo), o Finland Post Ltd, o Norway Post, o Post Denmark, a La Poste (Fran(cid:231)a), os Poste Italiane SpA, o The Post Office (Reino Unido), a SNCB SA (BØlgica), o Sweden Post Ltd, o The Swiss Post e o TNT Post Group NV (Pa(cid:237)ses Baixos), estabelecem um servi(cid:231)o transfronteiri(cid:231)o pan-europeu de aceita(cid:231)ªo e entrega de encomendas com data certa. Ap(cid:243)s uma anÆlise preliminar, a Comissªo considera que os acordos de coopera(cid:231)ªo notificados poden 2. ser abrangidos pelo a(cid:136)mbito de aplica(cid:231)ªo do Regulamento n. o 17. A Comissªo convida os terceiros interessados a apresentarem-lhe as suas eventuais observa(cid:231)ıes sobre 3. o projecto de opera(cid:231)ªo. Estas observa(cid:231)ıes devem ser recebidas pela Comissªo, o mais tardar, no prazo de vinte (20) dias a 4. contar da data da publica(cid:231)ªo da presente comunica(cid:231)ªo. Podem ser enviadas por fax ou por correio, com a men(cid:231)ªo do nœmero do processo COMP/37. 752 (cid:151) Day-certain Cross-border Parcels, para o seguinte endere(cid:231)o: Comissªo Europeia Direc(cid:231)ªo-Geral da ConcorrŒncia Direc(cid:231)ªo C Gabinete C150 (cid:151) 3/91 Avenue de Cortenberg/Kortenberglaan 150 B-1040 Bruxelas [telefax (32-2) 296 70 81]


title: 2000/137/EF: Kommissionens afgørelse af 17. februar 2000 om godtagelse af tilsagn i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine (meddelt under nummer K(2000) 2712)

eurovoc_concepts:
Croatia
Ukraine
anti-dumping duty
import
piping
tube

text: L 46/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 2. 2000 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS AFGØRELSE af 17. februar 2000 om godtagelse af tilsagn i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine (meddelt under nummer K(2000) 2712) (2000/137/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 (2), særlig artikel 8, stk. 1, efter konsultation i Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) (EF) forordning indførte Ved Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine. 1802/1999 (3) nr. Efter at de midlertidige antidumpingforanstaltninger var truffet, videreførte Kommissionen undersøgelsen af dumping, skade og Fællesskabets interesser. De endelige resultater og konklusioner af undersøgelsen fremgår af Rådets forordning (EF) nr. 348/2000 (4) om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør med oprindelse i Kroatien og Ukraine. Undersøgelsen bekræftede de midlertidige undersøgelses- resultater vedrørende skadelig dumping som følge af importen med oprindelse i Kroatien og Ukraine. Efter at de midlertidige antidumpingforanstaltninger var truffet, afgav den eksporterende producent i Kroatien og de eksporterende producenter i Ukraine i samarbejde (1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. (2) EFT L 128 af 30. 4. 1998, s. 18. (3) EFT L 218 af 18. 8. 1999, s. 3. (4) EFT L 45 af 17. 2. 2000, s. 1. (5) (6) (7) (8) med de ukrainske myndigheder pristilsagn i henhold til i grundforordningen. artikel 8, stk. 1, Ifølge disse tilsagn vil de pågældende eksporterende producenter til deres uafhængige kunder sælge op til en bestemt mængde af den pågældende vare med henblik på eksport til Fællesskabet til reviderede priser. Desuden har de afgivet tilsagn om at påse, at deres priser inden for hver varegruppe stemmer overens med den pris- struktur, der er fremherskende i Fællesskabet. For at sikre, at importmængden til reviderede priser ikke overstiger den mængde, der er fastsat i hvert enkelt tilsagn, gøres undtagelsen betinget af, at der forelægges Fællesskabets gyldigt originalt produktionscertifikat udstedt i overensstemmelse med de specifikationer, der er fastsat i Rådets forordning om indførelse af en endelig antidumpingtold. toldmyndigheder et For Ukraines vedkommende er det tilsagn, der er afgivet af de ukrainske eksporterende producenter, et fælles tilsagn, som afspejler Ukraines status som land uden markedsøkonomi, og det underbygges med tilsagn fra de ukrainske myndigheders side om passende overvågning, navnlig hvad angår den mængde, der er undtaget fra antidumpingtold. Efter omhyggeligt at have gennemgået de ovennævnte forslag finder Kommissionen det godtgjort, at dumpin- gens skadelige virkninger, dersom forslagene godtages, vil blive udlignet ved hjælp af følgende to faktorer: først et pristilsagn op til en årlig mængdemæssig tærskel og dernæst en værditold på resten. 18. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 46/35 (9) Desuden drages der den konklusion af de eksporterende producenters og de ukrainske myndigheders tilsagn om regelmæssigt at afgive detaljerede salgsoplysninger til Kommissionen og undlade at indgå direkte eller indi- rekte kompenserende aftaler med deres kunder i Fælles- skabet, at overholdelsen af tilsagnene effektivt kan over- våges af Kommissionen. (10) På baggrund af de ovennævnte forhold anses tilsagnene fra den eksporterende producent i Kroatien og de eksporterende producenter i Ukraine for acceptable, og undersøgelsen kan derfor afsluttes for de pågældende eksporterende producenters vedkommende. (11) Hvis tilsagnet misligholdes eller trækkes tilbage, eller hvis der er grund til at antage, at tilsagnet er misligholdt, kan der indføres en midlertidigt eller endelig antidum- pingtold i henhold til artikel 8, stk. 9 og 10, i grundfor- ordningen — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 De tilsagn, som de nedenfor anførte producenter har afgivet inden for rammerne af antidumpingproceduren vedrørende importen af sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprin- delse i Kroatien og Ukraine, godtages. Land Producent Taric-tillægskode Kroatien Ukraine Zeljezara Sisak d. d. , Sisak Dnepropetrovsk Tube Works, Dnepropetrovsk Nikopol Pivdennotrubny Works, Nikopol Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnepropetrovsk A064 A065 A066 A067 Undersøgelsen vedrørende den i artikel 1 omhandlede antidumpingprocedure afsluttes, for så vidt angår de parter, der er nævnt i den pågældende artikel. Artikel 2 Udfærdiget i Bruxelles, den 17. februar 2000. På Kommissionens vegne Pascal LAMY Medlem af Kommissionen


title: Yttrande från Regionkommittén om "Meddelande från kommissionen till medlemsstaterna om fastställande av riktlinjer för program inom ramen för gemenskapsinitiativet Equal för vilka medlemsstaterna uppmanas lämna in förslag till stöd"

eurovoc_concepts:
EU initiative
Structural Funds
cross-border cooperation
deprived urban area
equal treatment
rural development

text: C 156/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 6. 2000 Yttrande från Regionkommittén om: — ”Kommissionens meddelande till medlemsstaterna om fastställande av riktlinjer för gemen- skapsinitiativet för landsbygdens utveckling (Leader+)”, — ”Meddelande från kommissionen till medlemsstaterna om fastställande av riktlinjer för program inom ramen för gemenskapsinitiativet Equal för vilka medlemsstaterna uppmanas lämna in förslag till stöd”, och — ”Meddelande från kommissionen till medlemsstaterna om fastställande av riktlinjer för ett gemenskapsinitiativ för transeuropeiskt samarbete som syftar till att stimulera harmonisk och balanserad utveckling i Europa (Interreg)” (2000/C 156/04) BAKGRUND ”Meddelande från kommissionen till medlemsstaterna om fastställande av riktlinjer för ett gemenskapsini- tiativ för transeuropeiskt samarbete som syftar till att stimulera harmonisk och balanserad utveckling i Europa” (Interreg) (KOM(1999) 479 slutlig). ”Kommissionens meddelande till medlemsstaterna om fastställande av riktlinjer för gemenskapsinitiativet för landsbygdens utveckling (Leader+)” (KOM(1999) 475 slutlig). ”Meddelande från kommissionen till medlemsstaterna om fastställande av riktlinjer för program inom ramen för gemenskapsinitiativet Equal för vilka medlemsstaterna uppmanas lämna in förslag till stöd” (KOM(1999) 476 slutlig). Kommissionens beslut av den 25 oktober 1999 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i detta ärende. Presidiets beslut av den 2 juni 1999 att ge utskott 1 (regionalpolitik, strukturfonder, ekonomisk och social sammanhållning, samarbete över nations- och regiongränser) i uppdrag att utarbeta kommitténs yttrande i frågan. Det bidrag som utarbetats av utskottet för socialpolitik, folkhälsa, konsumentskydd, forskning och turism (utskott 5). Föredragande: Mae Sexton, ledamot av Longford County Council, IRL–ELDR. Det bidrag som utarbetats av utskottet för jordbruk, Föredragande: José Correia, kommunstyrelsens ordförande i Tavira, P–PPE. landsbygdsutveckling och fiskeri (utskott 2). Det utkast till yttrande (CdR 219/99 rév. 3) som antogs av utskott 1 den 1 december 1999. Föredragande: Vibeke Storm Rasmussen, borgmästare i Köpenhamns amt, DK–PSE. Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 32:a plenarsession den 16–17 februari 2000 (sammanträdet den 17 februari). 1. Inledning (Interreg; KOM(1999) 479 slutlig) har Regionkommittén utar- betat ett yttrande om gemenskapsinitiativen 2000–2006. Detta yttrande är Regionkommitténs bidrag till diskussionen omgemenskapsinitiativen Interreg, Leader+ och Equal under kommande strukturfondsperiod. Urban-initiativet behandlas inte i detta yttrande. 1. 1. Mot bakgrund av kommissionens meddelande om gemenskapsinitiativen 2000–2006 (kommissionens arbets- program nr 97/020) och kommissionens meddelande till medlemsstaterna om fastställande av riktlinjer för ett gemen- skapsinitiativ för transeuropeiskt samarbete som syftar till att stimulera harmonisk och balanserad utveckling i Europa 1. 2. Regionkommittén uppmanar kommissionen och med- lemsstaternas representanter i de kommittéer som ansvarar för 6. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 156/19 de enskilda gemenskapsinitiativen att i enlighet med detta yttrande tillgodose regionernas och kommunernas intressen. 2. Allmänna kommentarer om gemenskapsinitiativen 2. 1. Gemenskapsinitiativen är av stort värde och intresse för de lokala och regionala myndigheterna i EU. Det är ofta de regionala och lokala myndigheterna som antingen administre- rar programmen eller genomför projekten. Därför välkomnar Regionkommittén att man har fäst större vikt vid de regionala och lokala myndigheternas deltagande i gemenskapsinitiativen under kommande strukturfondsperiod. 2. 2. Med hänvisning till subsidiaritetsprincipen betonar kommittén att både utformningen och genomförandet av strategier och program i första hand faller inom de lokala och regionala myndigheternas behörighetsområde. 2. 3. Regionkommittén stöder i stort den föreslagna kon- centrationen av stöd till gemenskapsinitiativen, varigenom de nuvarande tretton initiativen reduceras till fyra. I gemenskaps- initiativen tas i stor utsträckning hänsyn till både kontinuitets- principen och de aktuella utvecklingstendenserna. Interreg Gränsöverskridande, transnationellt och trans- regionalt samarbete i syfte att främja en har- monisk och balanserad utveckling i Europa. Leader+ Utveckling av landsbygden. Equal Urban Transnationellt samarbete i syfte att främja nya metoder för bekämpning av alla former av diskriminering på arbetsmarknaden. Ekonomiskt och socialt nyskapande i stadsom- råden med akuta problem. 2. 4. Regionkommittén välkomnar den förenkling som in- nebär att varje gemenskapsinitiativ enbart finansieras genom en strukturfond. Interreg och Urban finansieras genom Euro- peiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Leader+ finansieras genom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbru- ket (EUGFJ), och Equal finansieras genom Europeiska socialfon- den (ESF). Inom ramen för varje gemenskapsinitiativ kan man alltså vidta åtgärder som täcks av andra fonder. Det betyder till exempel att Interreg också skall kunna stödja verksamheter som vanligtvis omfattas av social- eller jordbruksfonden. På så sätt säkerställer man att insatsen inom varje gemenskapsinitia- tiv i högre grad inriktas på problemen som skall lösas och behoven inom de myndigheters ansvarsområde som använder stödet. Det underlättar den administrativa bördan, men ställer särskilda krav på de myndigheter som är ansvariga för strukturfonderna. 2. 5. Gemenskapsinitiativen kompletterar övriga struktur- fondsinitiativ i de områden som kommer i fråga för stöd enligt mål 1, 2 och 3. Det är därför nödvändigt att samordna programmen inom ramen för gemenskapsinitiativen med medlemsstaternas programplaneringsdokument och de opera- tionella programmen. 2. 6. Regionkommittén välkomnar att ”nedifrån-och-upp- metoden” och regionalt och lokalt ansvar och deltagande (partnerskapsprincipen) är bland de viktigaste principerna i de nya gemenskapsinitiativen. Det är viktigt att de regionala och lokala myndigheterna spelar en central roll i både utformning- en, genomförandet och utvärderingen av programmen. De regionala och lokala myndigheterna är närmast medborgarna och vet därför hur man bäst hanterar dessa utmaningar. Med tanke på detta bör det framhållas att det krävs ett välutvecklat partnerskap under programmets inledningsskede mellan med- lemsstaten och de organisationer och föreningar som företrä- der de lokala och regionala myndigheter som genomför programmet. 2. 7. Förvaltnings- och utvärderingsstrukturerna bör vara så enkla och obyråkratiska som möjligt och beslutsprocessen bör förenklas. Därför bör de administrativa strukturerna skärpas. 2. 8. Gemenskapsinitiativen har till syfte att stödja initiativ av typisk gemenskapskaraktär. Stöd inom ramen för gemen- skapsinitiativen bör därför inte vara beroende av om projektet utförs i ett av gemenskapens målområden eller inte. Däremot bör samhörighetspolitiken bidra till stödutjämning mellan regionerna genom gemenskapens urval av målområden och regionala program. 2. 9. Regionkommittén anser att det är viktigt att samarbets- parterna uppträder likställda inom ramen för gemenskapsini- tiativen. 2. 10. Den 1 juli 1999 beslutade rådet att avsätta ca 10,4 miljarder euro (1999 års priser) till gemenskapsinitiati- ven, varav 4 875 miljoner euro till Interreg, 700 miljoner euro till Urban, 2 020 miljoner euro till Leader+ och 2 847 miljoner euro till Equal. 2. 11. Regionkommittén konstaterar att stöd till gemen- skapsinitiativen reduceras under den kommande perioden 2000–2006. Interreg 3. Kommentarer beträffande Interreg 3. 1. Målet med det nya Interreg-initiativet är att främja gränsöverskridande, transnationellt och transregionalt samar- bete i syfte att säkerställa en balanserad utveckling i Europa. C 156/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 6. 2000 3. 2. Regionkommittén välkomnar och erkänner de lokala och regionala myndigheternas stärkta roll inom ramen för Interreg III. 3. 3. Regionkommittén ställer sig positiv till att initiativet bygger på erfarenheterna från tidigare Interreg-program, samt att erfarenheterna från de nyskapande projekten enligt artikel 10 i ERUF ingår i Interreg. 3. 4. Interreg-initiativet omfattar följande tre områden: Område A Gränsöverskridande samarbete i syfte att främ- ja en integrerad regional utveckling mellan gränsregioner, vilket omfattar yttre gränser och maritima gränser (Interreg III A). Område B Område C Transnationellt samarbete i syfte att främja en harmonisk och gynnsam utveckling i stora grupper av regioner — makroregioner (Inter- reg III B). Transregionalt samarbete i syfte att främja utbytet av erfarenheter när det gäller regional utveckling, sammanhållningspolitik och an- knutna metoder samt att främja upprättandet av nätverk inom regionalpolitiska områden (Interreg III C). 3. 5. Regionkommittén anser att det är viktigt att program- men inom ramen för område A, B och C inte överlappar varandra, utan att de kompletterar varandra och därmed möjliggör ett brett spektrum av samarbetsformer och samar- betsrelationer. På så sätt kommer både myndigheter, som enbart i begränsad utsträckning har deltagit i interregionalt samarbete, och mer erfarna regioner och städer att få möjlighet att delta i Interreg-samarbetet. 3. 6. Regionkommittén anser att man bör förenkla förvalt- ningen av Interreg-medel genom att decentralisera beslutspro- cessen till de berörda parterna och uppnå den rätta balansen mellan förenkling och flexibilitet och på så sätt säkerställa att stödet utbetalas snabbt och effektivt. Därför bör ansvarsfördel- ningen mellan det vertikala och horisontella partnerskapet bli tydligare, byråkratin minskas och övervakningen, utvärdering- en och kontrollen skärpas, så att en förbättrad och sund finansiell förvaltning kan säkerställas. 3. 7. Kommittén anser att det är viktigt att etablera verkliga gränsöverskridande och transnationella åtgärder och förvalt- ningsenheter. Ett verkligt gränsöverskridande samarbete kän- netecknas bland annat av en gemensam beslutsstruktur som omfattar både programutveckling, urval av projekt, finansie- ring och gemensamma administrativa strukturer. 3. 8. Regionkommittén konstaterar med tillfredsställelse att kommissionen planerar att anslå globalt stöd direkt till varje Interreg III-program. Programmen fungerar bäst om ”nedifrån- och-upp-principen” tillämpas, dvs. om regionala och lokala parter själva tar initiativ, och urvalet av projekt sker i partnerskap mellan de lokala och regionala instanserna och arbetsmarknadens parter. Gemensamt fattas beslut om vilka åtgärder som ingår i programmet och därför bör stödjas. 3. 9. Regionkommittén välkomnar att upp till 100 % finan- siering kan beviljas för upprättande och utveckling av struktu- rer för gemensam programplanering, uppföljning och pro- gramförvaltning (tekniskt bistånd). 3. 10. Den offentliga sektorn är strukturerad på olika sätt i skilda delar av Europa, och definitionen på offentliga åliggan- den och medel varierar. Med erfarenheterna från de nuvarande Interreg-programmen som utgångspunkt rekommenderar Re- gionkommittén att man, med beaktande av gällande konkur- rensregler, överväger att tillåta vissa former av privata medel som medfinansiering till EU:s stöd, så att dessa medel jämställs med offentlig medfinansiering. Dessa medel kan exempelvis komma från fackföreningar, icke-statliga organisationer eller föreningar som stöder mer allmänna mål. Medfinansieringen skall bedömas på grundval av stödets ändamål snarare än var det kommer ifrån. 3. 11. Regionkommittén konstaterar att kommissionens översikt över stödberättigade gränsområden inom ramen för Interreg II A och geografiska avgränsningar för makroregioner inom ramen för Interreg II B har justerats i de nya Interreg- riktlinjerna. 3. 12. Regionkommittén stöder kommissionens förslag om att inrätta ett observationsorgan för gränsöverskridande, trans- nationellt och mellanregionalt samarbete, under förutsättning att detta inte finansieras på bekostnad av de finansiella anslagen till Interreg-programmen. Det finns behov av ett system för att samordna, utbyta och sprida erfarenheter från internationellt samarbete. 4. Område A: Gränsöverskridande samarbete (Inter- reg III A) 4. 1. Många av gränserna mellan Europas länder har fastlagts under 1900-talet. De konflikter och den misstro som uppstår i samband med att en gräns förändras ersätts först efter lång tid av fredlig samexistens och positivt samarbete. I synnerhet i länder som gränsar till länder i Central- och O¨ steuropa märker man att en gräns snarare utgör en skiljelinje mellan två länder än en mötesplats för dessa länder. Det är därför av stor betydelse att man fortsätter att prioritera stöd till samarbete över EU:s yttre gränser — även i kustområden. 6. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 156/21 4. 2. Det gränsöverskridande samarbetet fyller en viktig funktion när det gäller att förbättra den ömsesidiga historiska, kulturella och politiska förståelsen mellan befolkningarna och i försök att undanröja språkliga, kulturella, politiska och administrativa hinder för samarbete över gränserna. 4. 3. Regionkommittén delar kommissionens uppfattning att de nuvarande Interreg II A-regionerna bör ligga till grund för beslut om kommande program för gränsöverskridande samarbete. Regionkommittén noterar med glädje att även EU:s yttre gränser betonas i riktlinjerna. Interreg III A är ett program som har stor betydelse för utjämningen av de regionala skillnaderna i längs den långa gränsen mellan EU och Ryssland. Interreg III A-programmet hjälper de baltiska länder som ansökt om medlemskap att tillägna sig unionens utvecklingspolitik. levnadsstandarden, särskilt För de regioner som utgör ösamhällen eller gränsar till 4. 4. havet sker kommunikation och kontakt över havet. Det är viktigt att dessa kommunikationsvägar förbättras och byggs ut för att inre marknadens gränsöverskridande arbetsmarknad, näringsliv, utbildningssektor och kulturella liv i högre grad skall utgöra en helhet. Följaktligen bör en viss flexibilitet införas som gör det möjligt för öarna att utnyttja område A, i synnerhet de regioner som är avlägset belägna och berörs av avskaffandet av gemenskapsinitiativet Regis. 4. 5. Regionkommittén noterar därför med glädje att vissa maritima gränser även i fortsättningen faller inom ramen för Interreg III A. Att nuvarande välfungerande, naturliga maritima samarbetsregioner även fortsättningsvis kan beviljas stöd gyn- nar i synnerhet ösamhällen och isolerade och avlägsna om- råden. 4. 6. Det finns ett betydande antal exempel på verkliga gränsöverskridande administrativa strukturer inom Interreg, däribland ”Euregio”-samarbetet. Eftersom Euregio-samarbetet bygger på decentraliserade, transnationella, politiska och ad- ministrativa strukturer anser Regionkommittén att begreppet ”Euregio” inte bör vara en förutsättning för att en region skall kunna erhålla stöd inom ramen för Interreg III A-program, även om det bör betraktas som en fördel. 4. 7. Kommissionen föreslår att man endast inför ett enda program för varje nationell gräns med särskilda delprogram för mindre gränsöverskridande samarbetsområden. Region- kommittén påpekar emellertid att man inom ramen för Interreg III A-regionerna arbetar utifrån egna politiska priorite- ringar som inte kan föras samman i ett enda centralt program inom varje nationell gräns. Att avlägsna den administrativa och finansiella beslutsprocessen från det horisontella partnerskapet mellan de regionala och lokala parterna och arbetsmarknads- parterna i regionen strider dessutom mot ”nedifrån-och-upp- principen”. Därför uppmanar Regionkommittén att man även i fortsättningen håller isär de skilda samarbetsprogram som sträcker sig över samma nationella gräns. 4. 8. Regionkommittén noterar med tillfredsställelse den mängd insatsområden som kommissionen föreslår som samar- betsområden inom vilka man ämnar införa gränsöverskridande utvecklingsstrategier. De gränsöverskridande programmen återspeglar de särskilda utmaningar som varje enskild gränsre- gion står inför. Det är därför viktigt att listan över samarbetsfrå- gor utgör en bred ram som även kan omfatta exempelvis lokalt och regionalt mediasamarbete. 4. 9. Interreg III A-programmen bör bli flexiblare så att det inbördes samarbetet mellan programmen stärks på fyra nivåer; på programnivå, politisk och administrativ nivå och på projektnivå. Man bör kunna samarbeta mellan två eller flera program för att uppnå gemensamma målsättningar, samordna verksamheten och stödja gemensamma projekt. Genom denna flexibilitet bör program, där detta verkar rimligt, kunna omfatta regioner i fler än två länder, såsom samarbetsprojekten i gränsregionen mellan Belgien, Frankrike och Luxemburg. 4. 10. Regionkommittén stöder den nuvarande bestämmel- sen om att upp till 20 % av stödet inom ramen för gränsöver- skridande program kan beviljas för projekt och åtgärder i områden som gränsar till gränsområden. En förutsättning för att stöd skall beviljas är att hela gränsområdet drar nytta av dessa medel, till exempel genom ökad rörlighet. 5. Område B: Transnationellt samarbete (Interreg III B) 5. 1. Samarbetet inom område B skiljer sig från det inom område A bland annat genom att det geografiska området och antalet parter är större (makroregioner). Åtgärderna omfattar samarbete inom fysisk planering och regional utveckling. Inom ramen för område B finns det möjlighet att samarbeta med grannregioner utanför EU genom projekt som bidrar till att utforma och stödja gemensamma strategier för makroregio- nerna. 5. 2. Den stödberättigade verksamheten inom ramen för Interreg III B bör utvidgas i förhållande till det nuvarande Interreg II C-programmet. Utöver analyser och studier bör stöd även beviljas för projekt med mer synliga resultat, till exempel mindre (infrastruktur-)investeringar och pilotprojekt. På så sätt ökar man mätbarheten av både verksamhet och resultat. Samtidigt bör begreppet fysisk planering utvidgas så att stöd kan beviljas till regional utveckling och företagsutveckling såsom teknisk utveckling och forskning, sysselsättningsfräm- jande åtgärder och utbildning. För att Interreg skall bidra positivt till EU:s framtida 5. 3. politik för fysisk planering anser Regionkommittén att initiati- vets operationella program, i den mån det är möjligt, bör ligga C 156/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 6. 2000 i linje med målsättningarna i Regional utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv (ESDP). Interreg III B och ESDP bör stödja varandra så att rekommendationerna i ESDP, om ett mer balanserat polycentriskt territorium, en gynnsam utveckling, en mer balanserad transportinfrastruktur och re- spekt för natur och kulturarv, kan genomföras genom praktis- ka projekt. 5. 4. Regionkommittén anser att makroregionerna inom område B bör vara öppna för regioner som positivt kan bidra till en gynnsam, harmonisk och balanserad utveckling. Närliggande regioner som har en naturlig koppling till makro- regionen bör kunna delta i Interreg III B. 5. 5. framstår Det nuvarande Interreg II C-programmet främst som ett nationellt program som även regionala och lokala myndigheter kan delta i. Det är emellertid inte baserat på de lokala och regionala myndigheternas prioriteringar för utvecklingen av de geografiska områden som programmet täcker. Därför bör man noga överväga huruvida de strukturer för programplanering och förvaltning som ligger till grund för Interreg II C skall utnyttjas inom ramen för de nya III B- programmen. 5. 6. Regionkommittén anser att definitionen av samarbets- områden inom Interreg III B bör göras med godkännande från de regioner och regiongrupperingar som berörs, efter det att Interreg II C-samarbetsområdenas lämplighet utvärderats. Vid utvärderingen bör hänsyn tas till att tillämpningen av program- men går långsamt i vissa Interreg II C-områden. 6. Område C: Transnationellt samarbete (Interreg III C) 6. 1. Interreg III C avser samarbete mellan regioner över hela Europa. Det är inte alla lokala och regionala myndigheter som har de geografiska villkor, de erfarenheter, den kapacitet eller den storlek som krävs för att delta i gränsöverskridande eller transnationellt samarbete inom ramen för område A eller B. Regionkommittén välkomnar därför de nya initiativen och bekräftar att det finns behov av medel för att stödja upprättan- det av nätverk och mindre interregionala projekt för utbyte av erfarenheter. utifrån andra perspektiv, och administrationsenheterna inom område B har definitionsmässigt inte förutsättningar att utarbe- ta program som kan sträcka sig över hela EU och täcka ett bredare ämnesområde än programmen inom ramen för områ- de B. 6. 3. Innehållsmässigt bör åtgärdsområde C syfta till — att ge det transregionala samarbetet en egen innehållsmäs- sig kvalitet inom gemenskapsinitiativet Interreg III, — att göra det transregionala samarbetet till ett komplement till övriga åtgärdsområden i egenskap av ett horisontellt verkande instrument för en europeisk dialog och för ett erfarenhetsutbyte genom lokala och regionala myndighe- ters medverkan vid genomförandet av gemenskapspoli- tiken, — att stärka det transregionala samarbetet i Europa med hjälp av en självständig och decentraliserad programförvaltning. 6. 4. Interreg III C-programmen skall hänga samman geo- grafiskt och tematiskt eller på andra sätt uppvisa gemensamma kännetecken. Regionkommittén anser att område B i högre grad bör kännetecknas av nyskapande och specialinriktning och att man inom detta område bör stödja samarbetsmodeller som inte kan komma i fråga för stöd inom område A eller B. 6. 5. Med tanke på unionens utvidgning skulle man dess- utom till exempel kunna upprätta ett antal geografiska pro- gram enbart för lokala och regionala myndigheter, som tillsammans med Phare-, Tacis- och Meda-medel utformas mot bakgrund av gemensamma politiska prioriteringar för utvecklingen i området. En sådan gemensam ram skall kunna ligga till grund för beslut om stöd till projekt som omfattar parter från både medlemsstater och icke medlemsstater. På så sätt säkerställs att initiativen stämmer överens med de lokala och regionala myndigheternas behov och prioriteringar. Regionkommittén välkomnar att i synnerhet myndig- 6. 6. heter i eftersatta regioner, på öar och i isolerade och avlägsna områden får möjlighet att delta i programmen inom område C. 7. Samordning av stöd till tredje land 6. 2. Regionkommittén ställer sig kritisk till att de admini- strativa enheterna inom område B skall utarbeta och förvalta programmen inom område C. Programmen inom ramen för område B definieras utifrån geografiska makroregioner och omfattar fysisk planering och regional utveckling. De transna- tionella programmen inom ramen för område C bör betraktas 7. 1. Det finns behov av förenklade och sammanhängande förfaranden så att samarbetet med länderna i Central- och O¨ steuropa och Medelhavsområdet förstärks och länderna integreras i EU:s politik. Phare-, Tacis- och Meda-programmen samt EU-instrument för stöd till icke Phare-länder på Balkan måste därför samordnas bättre med Interreg III. 6. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 156/23 7. 2. Interregionalt samarbete är i synnerhet rättfärdigat inom ramen för EU:s utvidgning. Samarbete och utbyte av erfarenheter utgör ett viktigt bidrag till kandidatländernas förberedelser inför medlemskapet i Europeiska unionen — och därmed till den europeiska integrationen och samhörigheten. Följande problem kan nämnas i samband med samordningen av stöd: Enligt de nya riktlinjerna kommer Phare CBC (cross- 7. 3. border cooperation) endast att kunna medfinansiera område A, medan område B kan medfinansieras av de strukturpolitiska åtgärderna inför anslutningen (ISPA) eller Mainstream Phare. Projekten inom ramen för område B är emellertid inte tillräckligt stora för att finansieras inom ramen för dessa program. inom transport och miljö som överstiger 5 miljoner euro, och Mainstream Phare är begränsat till projekt som överstiger 2 miljoner euro. till att stödja projekt ISPA är begränsat 7. 4. Programmens förfaranden och budgetar skiljer sig från varandra. Budgeten för Phare–, ISPA- och Tacis-programmen sträcker sig över en ettårsperiod, medan budgeten för Interreg omfattar flera år. Projekten skall således genomföras inom olika tidsramar. Programmen har olika målsättningar och åtgärdsområ- 7. 5. den. Interreg III B är inriktat på fysisk planering, Phare- programmet på kandidatländernas förberedelser inför EU- medlemskap, och Tacis är inriktat på att underlätta övergången för länderna i f. d. Sovjetunionen. Att olika riktlinjer gäller för programmen medför att flera olika ansökningshandlingar skall utfärdas för samma projekt. Dessutom fördröjs projekten i onödan av skillnader i den tid det tar att godkänna en ansökan inom de olika programmen. Regionkommittén föreslår att man öronmärker medel 7. 6. till medfinansiering av Interreg III-projekt i budgeten för Phare-, Tacis- och Meda-programmen, som de transnationella förvaltningskommittéerna inom Interreg kan använda till projekt som bör stödjas. 7. 7. Regionkommittén noterar att kommissionen i riktlin- jerna för Interreg vill förbättra samordningen mellan Interreg och stöden till EU:s grannländer i Central- och O¨ steuropa, på Balkan och i Medelhavsområdet. 8. Finansiering 8. 1. ReK ställer sig positiv till att Interreg ges högre prioritet. Kommittén ger sitt stöd åt att Interreg III beviljas minst hälften av de totala resurserna till gemenskapsinitiativen, d. v. s. 4 875 miljoner euro för perioden 2000–2006. 8. 2. Stats- och regeringscheferna betonade i samband med godkännandet av Agenda 2000 att man med hänsyn till utvidgningen av EU i synnerhet bör fästa vikt vid den gränsöverskridande verksamheten. 8. 3. Regionkommittén anser samtidigt att man bör ta hänsyn till att det under innevarande strukturfondsperiod anslagits finansiella medel till Interreg II C endast under åren 1997–1999. Av denna anledning, och med hänvisning till de positiva resultat som har uppnåtts med Interreg II C, bör den transnationella verksamhetens relativa vikt stärkas. 8. 4. Regionkommittén rekommenderar därför en väl av- vägd fördelning av stödet mellan Interreg III A och B, så att den nuvarande nivån på gränsöverskridande verksamhet inom ramen för Interreg II A upprätthålls, samtidigt som man tar hänsyn till att det till transnationell verksamhet inom ramen för Interreg II C har anslagits finansiella medel endast under halva den innevarande strukturfondsperioden. Detta får till följd att en mindre del beviljas för initiativ inom ramen för det nya Interreg III C-programmet. Regionkommittén rekommenderar därför att stödet 8. 5. fördelas mellan de olika Interreg III-områdena på ett sådant sätt att hänsyn tas till stats- och regeringschefernas beslut i samband med Agenda 2000 att lägga särskild vikt vid gränsöverskridande verksamhet – inte minst med tanke på utvidgningen. 8. 6. För att undvika att vissa nationella delar av de transna- tionella områdena under Interreg III B blir underfinansierade jämfört med sina grannar, vilket skulle försvaga de förväntade samverkanseffekterna, föreslår Regionkommittén att kommis- sionen uppmanar medlemsstaterna att fördela ERUF-anslagen enligt principen att garantera en intern solidaritet inom områdena och en verklig kontinuitet med Interreg II C. 9. Rekommendationer beträffande Interreg III Regionkommittén rekommenderar följande: 1. Att de lokala och regionala myndigheternas roll i både utformningen, genomförandet och utvärderingen av pro- grammen stärks genom att subsidiaritetsprincipen tilläm- pas fullt ut. 2. Att man förenklar förvaltningen av Interreg-medel genom att decentralisera beslutsprocessen till de berörda parterna och uppnå den rätta balansen mellan förenkling och flexibilitet och på så sätt säkerställa att stödet utbetalas snabbt och effektivt. C 156/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 6. 2000 3. Att programmen utarbetas i enlighet med partnerskaps- principen så att finansiella och administrativa beslut samt beslut om programplanering fattas av lokala och regionala instanser och arbetsmarknadens parter. 14. Att man överger idén om att de transnationella administra- tiva enheterna under område B skall utarbeta och förvalta programmen under område C. 4. Att Interreg-programmen A, B och C kompletterar varand- ra så att både myndigheter, som enbart i begränsad utsträckning har deltagit i interregionalt samarbete, och mer erfarna regioner har möjlighet att delta i Interreg- samarbetet. 5. Att Interreg III-programmen blir mer flexibla så att samar- bete på programnivå, politisk och administrativ nivå och projektnivå möjliggörs. 6. Att stödet inom ramen för Interreg III används på ett flexibelt sätt och är tillgängligt för regioner som positivt kan bidra till en harmonisk och balanserad utveckling. Närliggande regioner som har en naturlig och tydlig koppling till Interreg-området bör kunna delta i Interreg III-programmen. 7. Att tilläggsstöd beviljas för alla projekt och parter som kommer i fråga för stöd, oavsett om dessa parter kommer från ett målområde eller inte. 8. Att privat finansiering av projekt med allmänna målsätt- ningar jämställs med offentlig medfinansiering. 9. Att begreppet ”Euregio” inte är en förutsättning för att en region skall kunna fungera som programplanerings- och förvaltningsenhet för Interreg III A-programmen. 10. Att fler Interreg III A-program upprättas över de nations- gränser som i nuvarande programperiod omfattar flera program. 11. Att översikten över insatsområden utgör en bred ram inom vilken utrymme ges för samarbete i relevanta frågor. 12. Att de stödberättigade åtgärderna inom ramen för Interreg III B utökas så att stöd kan beviljas för bland annat mindre (infrastruktur-)investeringar och pilotprojekt. 15. Att man förbättrar samordningen mellan Phare-, Tacis-, Meda- och Interreg III-programmen. 16. Att stödet fördelas rättvist mellan Interreg III A och B, så att den gränsöverskridande verksamheten upprätthålls samtidigt som den transnationella verksamhetens relativa betydelse stärks och så att även den del som beviljas för initiativ inom ramen för det nya Interreg III C-programmet ligger på lämplig nivå. Equal 10. Kommentarer beträffande Equal De två målen full sysselsättning och social samman- 10. 1. hållning utgör avgörande utmaningar för Europeiska unionen. I Amsterdamfördraget erkänns den roll som unionen har att spela för att bekämpa social utslagning. Fördraget nämner uttryckligen bekämpande av socialt utanförskap och diskrimi- nering. I artikel 137 ges grund för ”åtgärder som är avsedda att främja samarbetet mellan medlemsstaterna genom initiativ som syftar till att öka kunskapen, utveckla utbytet av information och beprövade erfarenheter, främja nyskapande tillvägagångssätt och ut- värdera erfarenheter för att bekämpa social utslagning. ” 10. 2. Det finns inte bara moraliska och etiska anledningar att bekämpa arbetslösheten och social utslagning, utan även ekonomiska. Moderniseringstakten och utvecklingen av ny teknik har tvingat fram en snabb omvärdering av behovet av färdigheter inom unionen. För dem som har tillgång till utbildning finns det oändliga möjligheter att njuta fördelarna av informationssamhällets utveckling. För de arbetstagare som har arbeten med låg kunskapsintensitet, eller ännu värre står utanför arbetslivet, blir uppdelningen mellan de som har utbildning och de som inte har det emellertid ännu mer tydlig. Genom att arbeta för att arbetsmarknaden skall öppnas för alla, och särskilt de mest missgynnade, kan unionen frigöra en potential hos arbetstagarna som annars skulle förbli dold och outnyttjad. Det är inte ovanligt att man vid brist på viss utbildad arbetskraft rekryterar utomlands i stället för att ge de egna arbetstagare som har lågkvalificerade arbeten eller är arbetslösa utbildning. 13. Att man noga överväger huruvida de strukturer för pro- gramplanering och förvaltning som ligger till grund för Interreg II C skall utnyttjas inom ramen för de nya III B- programmen. 10. 3. Införandet av en Europeisk sysselsättningsstrategi och nationella åtgärdsplaner har tvingat fram en reform av Europeiska socialfonden (ESF). Vad gäller målsättningar och prioriteringar kommer Europeiska socialfonden i framtiden att vägledas av den europeiska sysselsättningsstrategin. 6. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 156/25 10. 4. Under programperioden 1994–1999 ägde betydande delar av ESF-verksamheten rum inom ramen för två gemen- skapsinitiativ: Adapt (anpassning av förändringar i industrin) och Employment (återföring av arbetslösa nyckelgrupper till arbetsmarknaden). Det senare initiativet består av fyra delar: Now, Horizon, Youthstart och Integra. 11. 1. 2. Kommissionen må vara orolig att den administra- tiva börda som kommer att läggas på organisationerna och kommissionen själv, om de deltar i småskaliga projekt, inte skulle medföra någon märkbar multiplikatoreffekt. Region- kommittén anser emellertid att om administrationen av Equal vore effektiv och enkel skulle avkastningen bli högre, och det skulle vara till gagn för alla inblandade. 10. 5. Dessa två gemenskapsinitiativ är viktiga verktyg för gemenskapen för att främja en förändring av politik som har koppling till sysselsättning och arbetsmarknaden. Både Adapt och Employment har spelat en avgörande roll för att förbereda framtida åtgärder på innovationsområdet och nyskapande sätt att genomföra förebyggande och aktiva åtgärder. Genom att överföra beprövade lösningar och erfarenheter till andra organisationer, program och projekt mellan medlemsstaterna har de utgjort en grund för ett breddande av arbetsmarknads- politiken. Genom sina transnationella partnerskap har de ökat takten i inlärningsprocessen. 10. 6. Det nyligen utarbetade Equal-initiativet kommer att bygga vidare på erfarenheterna och framgångarna från Adapt och Employment. Det förutses att den avsevärda potential som ligger i transnationellt samarbete, både mellan individuella projekt och mellan projektledare och politiska beslutsfattare, kommer att utvecklas ytterligare och att överföringen av beprövade erfarenheter kommer att återföras till den europeis- ka sysselsättningsstrategin. 10. 7. Kommissionen har med all rätt hävdat att man kan lära av Adapt och Employment. Det kunnande som har samlats måste vidareutvecklas, särskilt vad avser projektansvariga och de som är inblandade i ledningen av projekten. Det mervärde som skapats under de sista åren av de nuvarande gemenskaps- initiativen måste bevaras och vidareutvecklas. 11. Projektprofil och additionalitet 11. 1. Projektprofil 11. 1. 1. Kommissionens förslag angående hur man skall undvika att finansiella medel sprids på för många små projekt innebär ett nytt vägval. I motsats till föregående programperiod är det kommissionens åsikt att antalet projekt som skall få medel skall minskas, något som får till följd att de projekt som väljs ut tenderar att vara större. Frågan om huruvida det är möjligt för små projekt att utveckla transnationellt samarbete är avgörande. Regionkommittén anser att projekten inte skall bedömas eller utvärderas på grundval av storlek. ”Små” projekt har ofta stor potential vad gäller att utveckla metoder och överföring av beprövade metoder. Det kan vara något lättare att visa prov på beprövade metoder från mindre projekt än från stora oöverskådliga projekt. 11. 2. Additionalitet Frågan om additionalitet måste också tas upp i det 11. 2. 1. nya Equal-initiativet. Erfarenheten från Adapt och Employment visar att partner ofta får kämpa för att få samfinansiering. Detta har särskilt varit ett problem för de lokala och regionala myndigheter som deltar i stora transnationella projekt. Genom att finansieringen i Equal-initiativet koncentreras till projekt som är stora kommer vissa av de lokala och regionala myndigheterna inte att kunna delta i Equal-projekt eftersom de inte kan finna tillräcklig samfinansiering. Följaktligen finns det ytterligare argument för att ”mindre” projekt kan ha en viktig roll att spela inom Equal-initiativet eftersom samfinansie- ring är lättare att ordna för projekt med mindre budget. 12. Åtgärder 12. 1. till åtgärder inom tre huvudområden. Enligt planerna skall stöd inom ramen för Equal ges i) Område A: transnationella, övergripande projekt ii) Område B: nationell samordning och spridning iii) Område C: utformning av politik 12. 2. Område A: Transnationella, övergripande projekt 12. 2. 1. Projekt inom Område A är avsedda att bekämpa diskriminering och ojämlikheter när det gäller tillgången till arbetsmarknaden. Efter det att förslag har lagts fram skall projekt väljas ut och genomföras på grundval av följande tre kriterier: a) Nyskapande — projekt skall utvärderas mot bakgrund av erfarenheter från tidigare gemenskapsinitiativ. b) Medansvar — Större inflytande för dem som i störst utsträckning direkt berörs av kampen mot diskriminering och ojämlikheter när det gäller tillgången till arbetsmark- naden c) Integrerat synsätt — Lyckade projekt bör omfatta ett flertal åtgärder. 12. 2. 2. Inom ramen för ”Område A: Transnationella, över- gripande projekt” har kommissionen föreslagit att projekten skall delas upp i följande tre projektfaser: En förberedande fas, en genomförandefas och slutligen en utvärderings- och spridningsfas. C 156/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 6. 2000 12. 2. 3. Regionkommittén välkomnar kommissionens re- kommendation om att Europeiska socialfonden bör vara finansiera dessa den enda av strukturfonderna som skall övergripande projekt, eftersom detta förenklar arbetsgången. 12. 2. 4. Regionkommittén anser att det är av avgörande betydelse att begreppen nyskapande, medansvar och integrerat synsätt definieras tydligt i initiativets inledningsfas. När begrep- pen väl har definierats inom ramen för Equal bör man kunna undvika mycket av den förvirring som uppstod i samband med Adapt- och Employment-initiativen. 12. 3. Område B: Nationell samordning och spridning 12. 3. 1. Det är kommissionens avsikt att ”Område B: Natio- nell samordning och spridning” skall inriktas på ett begränsat antal tematiska områden som skall finansieras inom ramen för Equal i varje medlemsstat. Regionkommittén anser att hänsyn bör tas till lokala och regionala intressen när medlemsstaterna och kommissionen fattar beslut om lämpliga tematiska områ- den. Kommissionen rekommenderar dessutom att varje med- lemsstat föreslår lämpliga instrument på nationell nivå för samordning och spridning av information om välfungerande metoder. Regionkommittén anser att lokala och regionala intressenter bör delta aktivt när beslut fattas om sådana instrument. 12. 4. Område C: Utformning av politik 12. 4. 1. Regionkommittén delar kommissionens uppfatt- ning att medlemsstaterna och kommissionen bör samarbeta inom ”Område B: utformning av politik” förena välfungerande praxis från andra projekt med utformning av politik på de tematiska områden som man enats om inom ramen för Equal. Regionkommittén stöder i synnerhet försök att utveckla instrument för benchmarking och spridning av resultat. för att 13. Genomförande av Equal 13. 1. När det gäller genomförandet av Equal rekommende- rar kommissionen att varje medlemsstat, inom de områden man enats om, genom samarbete utarbetar ett nationellt program med koppling till Europeiska sysselsättningsstrategin. När beslut har fattats om dessa program är det medlemsstater- nas ansvar att regelbundet utlysa projekt och upprätta nationel- la övervakningskommittéer för att kontrollera genomförandet av initiativet. Regionkommittén anser att det är på medlems- statsnivå som de lokala och regionala myndigheterna i hög grad kan bidra till initiativets framgång. Kommittén anser att regionala och lokala intressenter bör vara representerade i den nationella övervakningskommittén, där de har möjlighet att göra de egna lokala och regionala erfarenheterna gällande i processen. 14. Riktade åtgärder i sitt Regionkommittén ser det som ett problem att kom- 14. 1. missionen, inledande uttalande om Equal-initiativet, antydde att man, i motsats till gällande praxis, i framtiden inte längre kommer att kunna öronmärka anslag till vissa sektorer i samhället. Alla organisationer som är engagerade i kampen mot utslagning kommer i fortsättningen att konkurrera med varandra om anslag inom ramen för Equal-initiativet. De grupper i samhället som är engagerade i kampen mot diskrimi- nering på grund av funktionshinder kan till exempel tvingas konkurrera med grupper som kämpar för att främja lika möjligheter för kvinnor på arbetsplatsen. Om man på detta sätt får ett rättvist urval av de bästa projekten är osäkert. Regionkommittén uppmuntrar kommissionen att överväga att införa åtgärder inom ramen för Equal-initiativet som särskilt är inriktade på de olika marginaliserade grupperna i samhället. 15. Rekommendationer beträffande Equal 15. 1. ett antal punkter när riktlinjer utarbetas för Equal: Regionkommittén rekommenderar att hänsyn tas till (1) Equal syftar till att sammanföra resultaten från de nuvar- ande Adapt- och Employment-initiativen. Det finns dock behov att integrera nya program och åtgärder i ett nytt sammanhang, nämligen i samband med Europeiska sysselsättningsstrategin. Equal bör formas till ett instru- ment till stöd för organ på gemenskapsnivå och på lokal, regional och nationell nivå som är engagerade i kampen mot social utslagning på och utanför arbetsplatsen. (2) Den administrativa belastningen i samband med ansökning av stöd bör underlättas i så stor utsträckning som möjligt. Alltför byråkratiska ansökningsförfaranden kan ofta verka avskräckande för potentiella sökande. (3) Tydliga definitioner bör ges, Begreppen nyskapande, streaming bör definieras tydligt inom ramen för Equal. i de fall detta är möjligt. transnationalitet och main- (4) Ett kontrollsystem bör utarbetas där utrymme ges för jämförelser av projektresultat och grad av framgång. (5) För att man skall kunna säkerställa en effektiv integration i andra politikområden (mainstreaming) av framgångsrika Equal-projekt på nationell, regional och lokal nivå är det av avgörande betydelse att en strategi för spridning utarbetas under projektets gång och att utformningen av en sådan inte skjuts upp till projektets slut. Leader+ 16. Kommentarer om Leader+ De viktigaste nyheterna inom gemenskapsinitiativet 16. 1. Leader+ (I och II) hänförde sig till den antagna strategin vilken kan sammanfattas i följande punkter: 6. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 156/27 — Integrerade åtgärder som beaktar nästan alla interventions- instrument: — Uppmuntran och stöd till teknisk utveckling. — Utbildning på olika nivåer. — Grundande/förstärkning/modernisering av företag. — Uppvärdering av lokala råvaror genom bearbetning i liten skala. — Marknadsföring och försäljning av lokala produkter och tjänster. — Förstärkning och diversifiering av turismen på lands- bygden. — Bevarande och uppvärdering av miljö- och kulturarvet. — Integrationsfrämjande insatser, det vill säga projekt och åtgärder inom olika områden skall samordnas i en enhetlig och konsekvent uppbyggd handlingsplan och inte enbart utgöra en enkel sammanfattning av enskilda projekt. — Regionala insatser som skall utarbetas och genomföras med avseende på de resurser, möjligheter och förväntning- ar som finns i ett begränsat område. — O¨ kande dynamik genom att såväl företag som befolkning i ett aktuellt område motiveras att se sig själva som aktörer i en lokal utvecklingsprocess. — Decentraliserad förvaltning för vilken lokala åtgärdsgrup- per med hög grad av självbestämmande är ansvariga så att nödvändig flexibilitet säkerställs. 16. 2. I kommissionsdokumentet om Leader+ tas de viktiga riktlinjerna från de tidigare programmen upp. Ett nytt inslag är dock kravet på att strategin i de lokala utvecklingsplanerna enbart skall avse en av de frågor som anges. Regionkommittén anser att det är viktigt att åtgärden koncentreras till målinrikta- de problemområden. De frågor och målgrupper som kommis- sionen anger lämpar sig väl för en integrerad utvecklingsstrate- gi. Regionkommittén anser dock att det är viktigt att den lokala åtgärdsgruppen har möjlighet att välja mer än en fråga eller målgrupp och uppmanar således medlemsstaterna att utnyttja möjligheten att komplettera listan över möjliga frågor och målgrupper. Det är viktigt att betona att det fortfarande är av största betydelse att Leader+ i princip kan utnyttjas i alla landsbygds- områden i de 15 medlemsstaterna i Europa och att man således inte bör införa några begränsningar i riktlinjerna för utformningen av programmen. Kommittén föreslår därför att man stryker de stycken i utkastet till kommissionens meddelande som begränsar gemenskapsini- i detta hänseende. Det gäller den sista delen av tiativet meningen efter kommat i punkt 9 och hela sista meningen i punkt 10. I övrigt talas det dessutom om särdrag och originalitet 16. 3. i fråga om den utvecklingsstrategi som förväntas av varje lokal handlingsplan i förhållande till de insatser som gjorts inom de klassiska programmen. Det som i synnerhet kännetecknar de klassiska programmen är just ett sektoriellt synsätt eller ett målgruppssynsätt. 16. 4. Den verkliga nyheten som infördes i och med Leader+ består i ett synsätt med möjligheter att utveckla och motivera, och det är just detta metodiska framsteg som ovillkorligen måste bevaras och förstärkas. 16. 5. Enligt vår uppfattning är det viktigt att framhålla att en handlingsplan för integrerad utveckling av landsbygden inte enbart kan bestå av nyskapande åtgärder. En plan av detta slag måste inbegripa ett stort antal initiativ och projekt som svarar mot lokala problem och förväntningar, har effekter på det lokala planet, och således bidrar till att förstärka den lokala dynamiken i utvecklingen. Det som är nyskapande är planen i sin helhet, men vissa åtgärder som inte är nydanande kan också visa sig vara nödvändiga för att säkerställa livskraft, konsekvens och kontinuitet i den totala processen. 16. 6. Sammanfattningsvis framhålls att Leaders synsätt kräver lokala partnerskap för utveckling. Dessa partnerskap skall vara ansvariga för utarbetande och genomförande av en lokal handlingsplan och dessutom för en intensiv motiverings- process samt aktivering och engagemang när det gäller befolk- ningen och de lokala företagen. Utan lokal dynamik och utvecklingskultur på områdesnivå kommer Leader+ aldrig att kunna fungera. Dessutom är det av avgörande betydelse att Leader+ fortsätter att tillhandahålla ett starkt motiveringselement och tekniskt stöd till utveckling som möjliggör finansiering av ett stort antal aktiviteter och initiativ — bland annat när det gäller att inrätta och driva idénätverk (med egna centralenheter och materiella och mänskliga resurser), skapa områdesinriktade informations- och motiveringsinstrument samt anordna olika festligheter och festivaler. Möjligheten att få stöd till kompetensutveckling och annat tekniskt bistånd bör — eventuellt i begränsad utsträckning — även gälla landsbygdsområden där nuvarande Leader-grupper fortsätter sin verksamhet. Programmet Leader+ måste särskilt betona åtgärder 16. 7. som har ett integrerande syfte, så att investeringar med samma mål leder till samordningsvinster och kompletterar varandra. C 156/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 6. 2000 16. 8. liga lokala initiativ. Det är särskilt viktigt att programmet främjar småska- Leader+ skall 16. 9. förstärka det arbete som utförs av sammanslutningar och aktörer inom lokal utveckling. För att på bästa sätt kunna genomföra motivationsåtgärderna, det mellanregionala samarbetet och skapa nätverk mellan lands- bygdsområden är det särskilt viktigt att man direkt involverar Carrefour-kontoren. 16. 10. Leader+ måste samverka med andra program med kompletterande målsättningar när det gäller sysselsättningsska- pande åtgärder, yrkesutbildning, hantverk och andra sociala insatser. 16. 11. Regionkommittén, där många förtroendevalda från landsbygdsområden med särskilda strukturproblem är före- trädda, fäster stor vikt vid programmet Leader+. De är i 16. 12. förtroendevaldas första hand de lokalt uppgift att driva på utvecklingsprocessen i landsbygdsområden med strukturproblem. Viktiga investeringsprojekt i syfte att skapa sysselsättning och allmän utveckling av ekonomin stöds av de lokala myndigheterna. Det vore därför olyckligt om Leader+ i stället för att främja lokala projekt underordnades byråkratiska och centralstyrda visioner på europeisk, nationell eller regional nivå. 16. 13. Regionkommittén vill att de bestämmelser som skall ligga till grund för programmets genomförande skall börja gälla så snart som möjligt. Med tanke på de högt ställda förväntningarna skulle det vara bra om utvärderingen av interventionsansökningarna inte sträcker sig utöver de fem månader som anges i kommissions- dokumentet. Aktörerna på den lokala utvecklingens område, som inte är särskilt vana vid byråkrati, kommer att ha svårt att hantera långa förseningar. har godkänts. Denna urvalsprocess bör kunna begränsas till exempelvis sex månader. Mot bakgrund av erfarenheterna från nuvarande programperiod bedömer Regionkommittén att om verkställandet av programmen försenas kommer åtgärdens genomförande och effekt att försvagas i nya Leader-områden, som först måste bygga upp know-how. I de områden som utses på nytt kan den expertis som byggts upp gå till spillo. 16. 14. Med avseende på Leader-programmets tre inrikt- ningar anser Regionkommittén att den största delen av de finansiella medlen bör satsas på den första inriktningen: lokala integrerade strategier av pilotkaraktär för utveckling av landsbygdsområden. Vid urvalet av stödansökningarna bör man ta hänsyn till om det finns en lokal utvecklingsstrategi som engagerar olika aktörer. 16. 15. Regionkommittén vill att infrastrukturprojekt skall kunna omfattas av Leaderstrategin, och när dessa inte är stödberättigade enligt programmet måste de prioriteras inom andra program. En strategi för landsbygdsutveckling krävs för att anlägga vissa grundläggande infrastrukturer; utan dessa kan utvecklingspro- cessen inte bli långsiktigt hållbar. 16. 16. ESK stöder i huvudsak kommissionens krav att inte inskränka samarbete till endast utbyte av erfarenheter. Trots detta skall erfarenhetsutbyte som självständig samarbetsform inte uteslutas från stöd. 16. 17. Man bör upphäva den begränsning i punkt 9 i utkastet till riktlinjer enligt vilken endast vissa områden inom en region kommer att få stöd. 16. 18. Man bör upphäva den begränsning i punkt 12. 1 i riktlinjerna enligt vilken endast de lokala aktionsgrupperna skall vara stödberättigade inom ramen för Leader+. Man måste säkerställa att genomförandet av programmet inte försenas. Enligt kommissionens förslag kan urvalet av åtgärdsgrupper ta upp till två år från det att urvalskriterierna Samma sak gäller för den begränsning enligt vilken företrädare för offentlig förvaltning och förtroendevalda inte får utgöra mer än 50 % på den beslutsfattande nivån (punkt 12. 3). Bryssel den 17 februari 2000. Regionkommitténs ordförande Jos CHABERT