title: Erityiskertomus nro 5/2000 tuomioistuimen kiinteistömenoista (lisärakennukset Erasmus ja Thomas More sekä lisärakennus C) sekä tuomioistuimen vastaukset

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
EU expenditure
Luxembourg
property leasing

text: 14. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 109/1 I (Tiedonantoja) TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ERITYISKERTOMUS nro 5/2000 tuomioistuimen kiinteist(cid:246)menoista (lis(cid:228)rakennukset Erasmus ja Thomas More sek(cid:228) lis(cid:228)rakennus C) sek(cid:228) tuomioistuimen vastaukset (annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (2000/C 109/01) SIS˜LLYS Kohdat Sivu Johdanto. Kiinteist(cid:246)ohjelman k(cid:228)ynnist(cid:228)minen. T(cid:246)iden toteuttaminen ja rakennusten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto. Rakennusten hankkimiseksi tehty sopimus. Oikeudelliset ja rahoitukselliset n(cid:228)k(cid:246)kohdat. Rakennuskustannukset ja rahoituskulut. Palais-rakennuksen vuokra. P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t. 1-2 3-6 7-11 12-19 12-14 15-18 19 20 Suositukset. 21-22 Tuomioistuimen vastaukset. 2 3 3 3 3 4 4 4 5 7 C 109/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 4. 2000 Johdanto 1. Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin teki 15. marraskuuta 1994 Luxemburgin hallintoviranomaisten kanssa vuokrasopimuksen, johon sis(cid:228)ltyi osto-oikeus (1). Sopimuksen kohteena oli kolme lis(cid:228)rakennusta, jotka liit- tyv(cid:228)t toimielimen vuonna 1972 k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottamaan Kirchbergiss(cid:228) sijaitsevaan Palais-rakennukseen. 2. Luxemburgin hallintoviranomaiset rakennuttivat (2) vuosina 1986(cid:151)1994 n(cid:228)m(cid:228) kolme rakennusta (ks. j(cid:228)l- jemp(cid:228)n(cid:228) oleva kuva), joiden pinta-ala on yhteens(cid:228) 65 949 neli(cid:246)metri(cid:228), tuomioistuimen erityistarpeiden mukaan (3). Rakennusty(cid:246)t niveltyiv(cid:228)t toisiinsa asteittain siten, ett(cid:228) tuomioistuimen jatkuvasti kasvava toimiti- lojen tarve voitiin tyydytt(cid:228)(cid:228), ja t(cid:246)iden valmistuttua vuonna 1994 tuomioistuimen henkil(cid:246)st(cid:246) voitiin koota yhteen ja samaan rakennuskompleksiin; siihen menness(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246) oli ollut hajautettuna useisiin eri paik- koihin. T(cid:228)m(cid:228)n kiinteist(cid:246)ohjelman (lis(cid:228)rakennus A eli (cid:148)Erasmus(cid:148), lis(cid:228)rakennus B eli (cid:148)Thomas More(cid:148) ja lis(cid:228)raken- nus C) menot ovat 9,2 miljardia Luxemburgin frangia (eli ilman alv:a noin 200 miljoonaa ecua) (ks. taulukko 1). Tilintarkastustuomioistuin toimitti n(cid:228)iden menojen osalta tarkastuksen, joka kattoi kyseisten kolmen lis(cid:228)- rakennuksen toteuttamisen, 15. marraskuuta 1994 p(cid:228)iv(cid:228)tyn sopimuksen teon sek(cid:228) sopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- panon vuoteen 1998 asti. Lisärakennus B Palais-rakennus Lisärakennus C Lisärakennus A Taulukko 1 Rakennuskustannukset Kustannuserittely (alv sis(cid:228)ltyy lukuihin) Hankkeen hyv(cid:228)ksymist(cid:228) koskevat lait a) Alkuper(cid:228)isten suunnitelmien mukaiset kokonaiskustannukset Ensimm(cid:228)inen laki (A-lis(cid:228)rakennus) Toinen laki (B-lis(cid:228)rakennus) Kolmas laki (C-lis(cid:228)rakennus) Alkuper(cid:228)inen enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) b) Enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n nostaminen lis(cid:228)t(cid:246)iden vuoksi Nelj(cid:228)s laki c) Lopullinen hyv(cid:228)ksytty enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Tilanne 31. 12. 1998 d) Todetut rakennuskustannukset e) Ylitys alkuper(cid:228)iseen enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)hden f) Ylitys lopulliseen enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)hden g) Rahoituskulut yhteens(cid:228) h) Rakennuskustannukset yhteens(cid:228) i) Nykyarvon laskenta (1) j) Kokonaiskustannusten nykyarvo (1) k) Tuomioistuimen maksaman kokonaissumman nykyarvo (1) l) Alv-osuuden nykyarvo yhteens(cid:228) (1) m) Maksamatta oleva m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) (milj. LUF) M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t Muutos 1 320 1 750 870 3 940 740 4 680 5 848 1 908 1 168 3 320 9 168 2 038 11 207 7 138 1 177 2 892 (d-a) (d-c) (j-k-l) + 49 % + 25 % (1) Nykyarvo laskettiin k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) perustana rakennust(cid:246)iden rahoitukseen my(cid:246)nnetyist(cid:228) lainoista perittyjen korkojen painotettua keskiarvoa. L(cid:228)hde: 25. 7. 1985 annettu laki (A-lis(cid:228)rakennus) 1. 6. 1989 annettu laki (B-lis(cid:228)rakennus) 18. 12. 1990 annettu laki (C-lis(cid:228)rakennus) 28. 12. 1992 annettu laki (enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n nostaminen) 15. 11. 1994 tehty vuokrasopimus KPMG:n myyntihintalaskelma, p(cid:228)ivitetty 31. 12. 1998. 14. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 109/3 Kiinteist(cid:246)ohjelman k(cid:228)ynnist(cid:228)minen 3. Jo vuonna 1979 tuomioistuin katsoi, ett(cid:228) toimintansa ja hen- kil(cid:246)st(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ns(cid:228) kehittymisen takia sen on pakko vuokrata toi- mistotiloja Palais-rakennuksen ulkopuolelta. 1980-luvun alussa se antoi Luxemburgin hallintoviranomaisille teht(cid:228)v(cid:228)ksi toteuttaa puolestaan kiinteist(cid:246)nkehitt(cid:228)misohjelman, joka m(cid:228)(cid:228)ritettiin asteit- tain my(cid:246)hempien vuosien kuluessa. Ohjelman rahoitus-, seuranta- ja valvontaj(cid:228)rjestelyj(cid:228) ei tuolloin vahvistettu sopimusteitse Luxem- burgin hallintoviranomaisten kanssa. 4. Tuomioistuin k(cid:228)ynnisti ja toteutti t(cid:228)m(cid:228)n kiinteist(cid:246)hankkeen, joka merkitsi yhteis(cid:246)ille pitk(cid:228)n ajan taloudellista sitoutumista, vaikkei se ollut esitt(cid:228)nyt hanketta varainhoidon valvojalleen ennalta tarkastettavaksi. Se ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n antanut budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle tietoja suunniteltujen toimien laajuudesta budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n ennalta antamaa hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228) varten. 5. Tuomioistuimen, Luxemburgin hallintoviranomaisten ja rakennuttajan (rakentajan sataprosenttisesti omistama tyt(cid:228)ryhti(cid:246)) v(cid:228)linen oikeudellinen (4) ja rahoituksellinen (5) j(cid:228)rjestely oli sen luonteinen, ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen oli l(cid:228)hes mahdotonta hallita teknisesti ja rahoituksellisesti hanketta, jonka lopulliset kustannukset tule- vat viime k(cid:228)dess(cid:228) yhteis(cid:246)jen kannettavaksi (6). 6. Luxemburgin hallintoviranomaiset toteuttivat koko ohjelman j(cid:228)rjestelyt noudattamatta julkisia hankintoja koskevien sopimus- ten alalla sovellettavien yhteis(cid:246)n menettelyjen henke(cid:228) (7). Kilpai- lukutsu oli varsin rajoitettu. Lis(cid:228)rakennuksen A rakentaja valittiin rajoitetussa tarjouskilpailussa, johon osallistujilla oli elokuussa 1985 vain 20 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) aikaa tehd(cid:228) tarjous. Samaa rakentajaa k(cid:228)ytet- tiin uudelleen (cid:151) ilman varsinaista kilpailukutsua (cid:151) vuonna 1989 lis(cid:228)rakennuksen B ja vuonna 1992 lis(cid:228)rakennuksen C toteutta- mista varten. T(cid:246)iden toteuttaminen ja rakennusten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto 7. Koordinointipuutteet sek(cid:228) tuomioistuimen valvontakeinojen heikkous t(cid:246)iden aikana vaikuttivat suoraan toteuttamisolosuhtei- siin (vastaavuus tuomioistuimen tarpeisiin n(cid:228)hden) ja rakennus- ten kustannuksiin (varsinkin kun ajatellaan lis(cid:228)kustannuksia, jotka aiheutuivat ty(cid:246)virheiden korjaamisesta sek(cid:228) suunnittelu- ja toteu- tusvirheist(cid:228)). 8. Hankkeessa ei noudatettu menojen enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) (yhteens(cid:228) 3 940 miljoonaa Luxemburgin frangia alv mukaan luettuna eli noin 100 miljoonaa ecua), jotka alun perin vahvistettiin laeissa (2), joilla Luxemburgin hallintoviranomaisille annettiin lupa lis(cid:228)ra- kennusten rakennuttamista varten. Hankkeen budjettia piti suu- rentaa vuodesta 1992 l(cid:228)htien yhteens(cid:228) 740 miljoonalla Luxem- burgin frangilla (noin 18 miljoonalla eculla), jotta voitiin ottaa huomioon toimielimen pyyt(cid:228)m(cid:228)t lis(cid:228)ty(cid:246)t sek(cid:228) tiety(cid:246)t ja ty(cid:246)virhei- den korjaukset, jotka saattavat loppujen lopuksi j(cid:228)(cid:228)d(cid:228) tuomiois- tuimen maksettavaksi. 9. Tuomioistuin saattoi itsens(cid:228) vaikeaan tilanteeseen, sill(cid:228) sen k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) oli (cid:151) ilman vuokrasopimusta (cid:151) asteittain syyskuusta 1988 l(cid:228)htien rakennuksia, joiden kustannuksista sill(cid:228) ei ollut tark- kaa tietoa ja joiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nasettamista koskevia taloudellisia ehtoja ei ollut m(cid:228)(cid:228)ritetty ennalta eik(cid:228) hyv(cid:228)ksytty kyseisten osa- puolten kesken. 10. Otettuaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n rakennuksia ilman vuokrasopimusta tuo- mioistuin maksoi vuosina 1989(cid:151)1994 yli 1,5 miljardia Luxem- burgin frangia (noin 35 miljoonaa ecua) etumaksuina my(cid:246)hem- min tarkemmin m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)vist(cid:228) vuokrista. N(cid:228)m(cid:228) maksut vastasivat niiden talousarviom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), jotka olivat k(cid:228)y- tett(cid:228)viss(cid:228) vuokriin tarkoitetussa budjettikohdassa. Tuomioistui- men varainhoidon valvoja varusti maksusitoumusehdotukset ja vastaavat maksum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset hyv(cid:228)ksymismerkinn(cid:228)ll(cid:228), vaikka n(cid:228)m(cid:228) menettelytavat ovat varainhoitoa koskevien yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten vastaisia; kyseisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaan vuokraa voidaan maksaa ainoastaan asianmukaisten tositteiden (cid:151) t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa vuok- rasopimuksen (cid:151) perusteella. 11. Tuomioistuimen l(cid:228)ht(cid:246)kohtana oli tuohon aikaan vuokraus, eik(cid:228) viel(cid:228) hankinta. Ja vaikka Luxemburgin hallintoviranomaiset olivat selv(cid:228)sti ilmoittaneet aikovansa m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) vuokran sen suu- ruiseksi, ett(cid:228) se kattaisi rakennuskustannukset (6), lis(cid:228)rakennuk- sista maksetut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t eiv(cid:228)t perustuneet osapuolten v(cid:228)liseen ennak- koarvioon kunkin rakennuksen todellisista kustannuksista, vaan ne suoritettiin Luxemburgin hallinnon vaatimien m(cid:228)(cid:228)rien mukaan siten, ett(cid:228) tuomioistuin v(cid:228)litti vastaavat maksuvaateet edelleen budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle. T(cid:228)llaista menettely(cid:228) noudatettaessa toi- mielimen maksamat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t eiv(cid:228)t perustu tarkistettuihin rahassa arvioituihin parametreihin, vaan niiden p(cid:228)(cid:228)asiallisena l(cid:228)ht(cid:246)koh- tana ovat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat, jotka budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) voi my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228). Rakennusten hankkimiseksi tehty sopimus Oikeudelliset ja rahoitukselliset n(cid:228)k(cid:246)kohdat 12. Luxemburgin hallintoviranomaiset ja tuomioistuin tekiv(cid:228)t 15. marraskuuta 1994 sopimuksen, jolla Luxemburgin hallinto- viranomaiset vuokrasivat tuomioistuimelle lis(cid:228)rakennukset A, B ja C ja jonka mukaan Euroopan yhteis(cid:246)ill(cid:228) oli n(cid:228)iden rakennusten osto-oikeus. Sopimuksen voimassaoloaika p(cid:228)(cid:228)ttyy sin(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228), jona Euroopan yhteis(cid:246)ist(cid:228) tulee rakennusten omistaja, viimeist(cid:228)(cid:228)n vuonna 2015. Sopimus voidaan purkaa ennen t(cid:228)t(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaa, mik(cid:228)li tuomioistuimen kotipaikka siirret(cid:228)(cid:228)n Luxemburgin ulko- puolelle EY:n perustamissopimuksen 289 artiklaan perustuvalla p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) sopimuksessa on huomattavan ep(cid:228)tavanomai- sia ehtoja. Luxemburgin hallinto sitoutuu myym(cid:228)(cid:228)n rakennuksia, joiden omistaja se ei tuolloin viel(cid:228) ollut. Sopimuksessa on my(cid:246)s yleisesti sovellettavasta oikeudesta poikkeavia lausekkeita (8), jotka voivat vahingoittaa pahoin yhteis(cid:246)jen taloudellisia etuja, sek(cid:228) ep(cid:228)- tarkkuuksia sopimuksen olennaisessa osassa, joka koskee myyn- tihinnan m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)mist(cid:228) ja valvontaa. C 109/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 4. 2000 13. Lis(cid:228)rakennusten toteuttamista varten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notetuista rahoi- tusj(cid:228)rjestelyist(cid:228) aiheutuu tuomioistuimelle lainanottajan velvoit- teita ilman ett(cid:228) sille vastaavasti syntyisi oikeuksia (esimerkiksi rahoitettujen rakennusten omistusoikeus). V(cid:228)litt(cid:228)jill(cid:228) eli Luxem- burgin hallinnolla ja rakennuttajalla on muodollinen oikeudelli- nen vastuu. Ne eiv(cid:228)t kuitenkaan vastaa sopimuksenmukaisiin vel- voitteisiinsa perustuvista kustannuksista. Varainhoitoa koskevissa yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) ei s(cid:228)(cid:228)det(cid:228) lainanoton k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) kiinteist(cid:246)- hankintojen tekemiseksi; t(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi on erikseen todettava, ett(cid:228) toteutetunlaisissa j(cid:228)rjestelyiss(cid:228) yhteis(cid:246)jen on mahdotonta hallita niiden kannettavaksi tulevia kustannuksia, olivatpa ne mink(cid:228) suu- ruisia tahansa. 14. Mit(cid:228) tulee 15. marraskuuta 1994 tehdyn sopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanoon, on todettava, ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen vastattavaksi kirjataan nykyisin useita menoja, jotka liittyv(cid:228)t rakennusten rakennuskus- tannuksiin (ulkoalueiden kunnostamisesta aiheutuneita menoja, yhdystien rakentaminen). Yhteis(cid:246)jen on pit(cid:228)nyt k(cid:228)yd(cid:228) neuvotte- luja saadakseen lopulta vapautuksen alv:sta yhteis(cid:246)jen erioikeuk- sia ja vapauksia koskevan p(cid:246)yt(cid:228)kirjan mukaisesti. Tullakseen lopul- lisesti n(cid:228)iden rakennusten omistajaksi yhteis(cid:246)jen kuuluu lis(cid:228)ksi maksaa tontin hinta, jota ei ole m(cid:228)(cid:228)ritetty sopimuksessa. Yhtei- s(cid:246)jen ottaessa vastatakseen n(cid:228)ist(cid:228) menoista menn(cid:228)(cid:228)n pitemm(cid:228)lle kuin alun perin oli sovittu (9), sill(cid:228) molempien osapuolten l(cid:228)ht(cid:246)- kohtana oli tuolloin vuokraus. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi yhdystien rakenta- mismenoista vastaaminen on t(cid:228)ysin perusteetonta. Rakennuskustannukset ja rahoituskulut 15. Rakennuskustannusten m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)minen ja valvonta annettiin asiantuntijan teht(cid:228)v(cid:228)ksi. Tarkoituksena oli, ett(cid:228) kustannusten m(cid:228)(cid:228)- ritt(cid:228)misess(cid:228) ja valvonnassa k(cid:228)ytett(cid:228)isiin perustana Luxemburgin hallinnon saamia tietoja, jotka t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa eiv(cid:228)t ylip(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n sis(cid:228)ll(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228)sti informaatiota toteutettujen ty(cid:246)suoritusten luon- teesta. Vaikka asiantuntija kiinnitti tuomioistuimen huomiota asiaan, tuomioistuin ei vaatinut toimittamaan asiakirjoja, joilla olisi voitu todentaa yhteens(cid:228) 629 miljoonan Luxemburgin frangin (noin 15 miljoonan ecun) lis(cid:228)ty(cid:246)t. 16. Lis(cid:228)rakennusten rakennuskustannukset eiv(cid:228)t olleet hallin- nassa. Asiantuntijan laskelmat osoittavat, ett(cid:228) kustannukset ylit- t(cid:228)v(cid:228)t 49 prosentilla alkuper(cid:228)isen budjetin ja ovat yli 25 prosent- tia suuremmat kuin uusi enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228), joka vahvistettiin vuonna 1992 kolmen lis(cid:228)rakennuksen lis(cid:228)t(cid:246)iden suorittamista varten (ks. taulukko 1). 18. Tarkastuksessa havaittiin, ett(cid:228) rakennuttajan esitt(cid:228)mien las- kujen tarkastamisessa oli puutteita (tiettyjen lis(cid:228)t(cid:246)iden tosite- aineisto, laatutason alentamisen huomioon ottaminen). Kun ote- taan huomioon kyseiset raham(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t (v(cid:228)h(cid:228)n yli 2,5 miljoonaa ecua) sek(cid:228) se, ett(cid:228) ne saattavat j(cid:228)(cid:228)d(cid:228) yhteis(cid:246)jen maksettavaksi, on todettava, ett(cid:228) tuomioistuimen olisi teetett(cid:228)v(cid:228) lis(cid:228)tutkimuksia. Palais-rakennuksen vuokra 19. Vaikka lis(cid:228)rakennusten toteuttamishanketta koskevissa neu- votteluissa vuonna 1984 sitouduttiin pienent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Palais- rakennuksen vuokraa kyseisen rakennuksen kuolettamista vastaa- valla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ll(cid:228), vuonna 1994 eli kun rakennus oli kuoletettu vaadittiin edelleen, ett(cid:228) alkuper(cid:228)isen vuokrasopimuksen mukaiset summat oli suoritettava kokonaisuudessaan. Tuomioistuin p(cid:228)(cid:228)tti tuolloin keskeytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n vuokran maksun vuodesta 1995 alkaen. Sittemmin vuonna 1996 se p(cid:228)(cid:228)tti alkaa maksaa uudelleen kyseist(cid:228) vuokraa vuodesta 1997 l(cid:228)htien. Pelk(cid:228)n sopimusvelvoitteiden nou- dattamisen lis(cid:228)ksi tuomioistuimen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen vaikutti toisin sanoen sen arvio, jonka mukaan esitetyt vuokravaateet olisivat kokonaisuudessaan budjettiteknisesti hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vi(cid:228), ja t(cid:228)ll(cid:228) arviolla oli suurempi vaikutus kuin vaateiden aiheellisuuden arvioinnilla. T(cid:228)llainen asenne, jonka vuoksi yhteis(cid:246)jen kannetta- vaksi j(cid:228)(cid:228) kustannuksia yhteis(cid:246)jen talousarvioon otettujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)- rahojen mukaan, ei sin(cid:228)ns(cid:228) takaa varainhoidon moitteettomuutta. P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t 20. Tuomioistuin k(cid:228)ynnisti merkitt(cid:228)v(cid:228)n kiinteist(cid:246)nkehitt(cid:228)mis- ohjelman, jossa oli tarkoituksena laajentaa sen k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevia Kirchbergiss(cid:228) sijaitsevia tiloja asteittain m(cid:228)(cid:228)ritetyll(cid:228) tavalla ja ehdoilla, jotka antavat aiheen seuraaviin huomautuksiin: a) ohjelman toteuttaminen annettiin Luxemburgin hallintoviran- omaisten teht(cid:228)v(cid:228)ksi toimittamatta ennalta asianmukaisia tie- toja budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle ja m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) ohjelman toteut- tamisen taloudellisia, hallinnollisia ehtoja ja sopimusteitse kyseisten osapuolten kesken; teknisi(cid:228) b) varsinainen ohjelman toteuttaminen annettiin alihankintana rakennuttajan teht(cid:228)v(cid:228)ksi oikeudellisin ja rahoituksellisin j(cid:228)r- jestelyin, jotka ovat osoittautuneet eritt(cid:228)in kalliiksi; 17. Asiantuntijan t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) kokoama aineisto, jossa on perusteet ja tiedot hankkeeseen kohdistetuista rahoituskuluista ja -tuotoista, ei ole riitt(cid:228)v(cid:228), ja asiantuntijan suorittamissa tarkastuk- sissa on puutteita. Aineiston perusteella ei voida viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n var- mistua riitt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin siit(cid:228), ett(cid:228) kulut ja tuotot on laskettu oikein. Rahoituskulujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), joka on 36 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista, vaikuttaa suurelta. Siihen sis(cid:228)ltyy huo- mattavia kuluja, jotka liittyv(cid:228)t rakennuttajan huolehtimaan hank- keen ennakkorahoitukseen. c) d) rakennuksia k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n toimielimen hyv(cid:228)ksymien j(cid:228)rjestelyjen vuoksi ohjelman toteuttamisen valvonta ja kustannusten hal- linta oli l(cid:228)hes mahdotonta; tuomioistuin toimi sen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n asetetuissa rakennuksissa syyskuusta 1988 l(cid:228)htien ilman vuokrasopimusta ja maksoi n(cid:228)ist(cid:228) kiinteist(cid:246)ist(cid:228) (cid:148)etumaksuja(cid:148), jotka eiv(cid:228)t ole varainhoitoa koskevien yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisia; 14. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 109/5 e) tuomioistuin teki marraskuussa 1994 vuokra/ostosopimuksen, joka antaa aiheen seuraaviin huomautuksiin: i) ii) saadakseen kiinteist(cid:246)t lopullisesti omistukseensa tuomio- istuimen on maksettava k(cid:228)yp(cid:228) hinta tonteista, jotka oli alun perin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) asettaa sen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n veloituksetta; rakennusten myyntihinnan m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)minen annettiin riip- pumattoman asiantuntijan teht(cid:228)v(cid:228)ksi, mutta asiantuntijan suorittamille tarkastuksille asetettujen rajoitusten vuoksi on mahdotonta antaa takeita siit(cid:228), ett(cid:228) myyntihinta vastaa tarkasti hankkeen todellisia kustannuksia; iii) yhteis(cid:246)jen kuluiksi on t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) kirjattu joitakin kustannuksia, joista yhteis(cid:246)jen ei ollut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vastata; f) laskutuksessa on todettavissa ep(cid:228)tarkkuuksia, joissa on kyse merkitt(cid:228)vist(cid:228) summista, ja tuomioistuimen olisi aiheellista suorittaa lis(cid:228)tutkimuksia, jotta virhem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t eiv(cid:228)t j(cid:228)isi yhteis(cid:246)- jen maksettavaksi. Suositukset 21. Tuomioistuimen lis(cid:228)rakennusten toteuttamis- ja hankinta- olosuhteet ovat kuvaava esimerkki ongelmista, joita yhteis(cid:246)n toi- mielimill(cid:228) on, kun ne pyrkiv(cid:228)t toteuttamaan kiinteist(cid:246)hankkei- taan laillisuus- ja asianmukaisuusperiaatteiden sek(cid:228) moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Vastaavien tilanteiden tois- tumiselta voitaisiin v(cid:228)ltty(cid:228), jos annettaisiin tarvittavat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, joiden t(cid:228)rkeydest(cid:228) tilintarkastustuomioistuin on jo monesti muis- tuttanut (10) ja joiden avulla luotaisiin avoin ja tehokas perusta yhteis(cid:246)jen kiinteist(cid:246)politiikalle. Erityisesti seuraavat suositukset olisi otettava huomioon: a) Yhteis(cid:246)jen toimielimill(cid:228) on aina oltava ennalta saatu budjetti- vallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n hyv(cid:228)ksynt(cid:228), ennen kuin ne sitoutuvat merkit- t(cid:228)viin kiinteist(cid:246)hankkeisiin, olipa niiden muoto tai kohde mik(cid:228) tahansa (vuokraus, vuokraus/osto, hankinta jne. ). b) Puhtaasti vuotuisiin kiinteist(cid:246)menoihin perustuva budjettitek- ninen menettelytapa ei ole moitteettoman varainhoidon edellytys- ten mukainen. Toimielimet joutuvat sen vuoksi k(cid:228)ynnist(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n kiinteist(cid:246)hankkeensa ilman riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kaukon(cid:228)k(cid:246)isyytt(cid:228) ja asettamaan budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n tapahtuneiden tosiasioi- den eteen. Olisi v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) luoda monivuotinen, jaksotet- tuihin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoihin perustuva investointibudjetti, jotta toi- mielimet kiinteist(cid:246)politiikkaansa mahdollisimman avoimesti ja tehokkaasti. suunnitella voisivat c) Yhteis(cid:246)ill(cid:228) on oltava omat kiinteist(cid:246)hankkeet hallinnollisesti, teknisesti ja rahoituksellisesti t(cid:228)ysin hallinnassa, ja yhteis(cid:246)ill(cid:228) on oltava niihin tarvittavat oikeudelliset, tekniset ja rahoituksel- liset keinot. T(cid:228)t(cid:228) varten olisi esimerkiksi komission aloitteesta kehitett(cid:228)v(cid:228) toimielinten v(cid:228)lisi(cid:228) yhteis(cid:246)n palveluyksik(cid:246)it(cid:228), jotka avustaisivat kutakin toimielint(cid:228) rakennust(cid:246)iden valvontaan liittyvien hallinnollisten, teknisten ja rahoituksellisten n(cid:228)k(cid:246)- kohtien m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)misess(cid:228) ja hoitamisessa. Olisi my(cid:246)s selvitet- t(cid:228)v(cid:228), onko mahdollista muuttaa yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), jotta yhteis(cid:246)t voisivat tarvittaessa rahoittaa kiinteist(cid:246)ohjelmiaan suoralla lainanotolla, jolloin k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olisi avoimuuden ja kustannusten kannalta paremmat ehdot kuin ne, jotka on nyt todettu yhteis(cid:246)jen k(cid:228)ytt(cid:228)mien v(cid:228)litt(cid:228)jien ja rahoitusj(cid:228)rjestely- jen kohdalla. d) Mik(cid:228)li yhteis(cid:246)iss(cid:228) kuitenkin halutaan poikkeuksellisesti siirt(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)ille kuuluvat hankkeen toteuttajan teht(cid:228)v(cid:228)t kolmansille osapuolille, olisi v(cid:228)ltett(cid:228)v(cid:228) vastuualueiden vesitt(cid:228)mist(cid:228) ja lii- kakustannusten riskej(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) varten toimeksisaajien kanssa olisi ennalta vahvistettava sopimusteitse toimeksiannon yksityis- kohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, ja toimeksisaajien olisi noudatettava samoja velvoitteita (cid:151) erityisesti kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen alalla (cid:151) kuin yhtei- s(cid:246)jen. On m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)v(cid:228) selv(cid:228)sti, miten osapuolten vastuualueet jaetaan ohjelman toteuttamisen eri vaiheissa. T(cid:228)llaisissa sopi- muksissa olisi nimenomaisesti ja ehdottomasti vahvistettava enimm(cid:228)ishinta sek(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)v(cid:228) yksityiskohtaisesti ehdot hin- nantarkistukselle, jota ei saa tehd(cid:228) ilman hankkeen toteuttajan suostumusta ja budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n ennalta antamaa hyv(cid:228)k- synt(cid:228)(cid:228). 22. Tuomioistuimen Palais-rakennuksen lis(cid:228)rakennusten tapauk- sessa tuomioistuimen olisi otettava yhteys Luxemburgin hallinto- viranomaisiin, jotta neuvoteltaisiin uudestaan niist(cid:228) vuoden 1994 sopimuksen kohdista, jotka aiheuttavat ongelmia (erityisesti niist(cid:228) kohdista, jotka liittyv(cid:228)t ulkoalueiden kunnostust(cid:246)iden maksami- seen ja tonttien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nasettamiseen). Tilintarkastustuomioistuin on hyv(cid:228)ksynyt t(cid:228)m(cid:228)n kertomuksen Luxemburgissa 23. ja 24. helmi- kuuta 2000 pit(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Jan O. KARLSSON presidentti C 109/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 4. 2000 ALAVIITTEET (1) 15. marraskuuta 1994 tehdyn sopimuksen 1 artiklan mukaisesti. (2) 25. 7. 1985, 1. 6. 1989, 18. 12. 1990 ja 28. 12. 1992 annettujen Luxem- burgin lakien mukaisesti. (3) 15. marraskuuta 1994 tehdyn sopimuksen johdanto-osan mukaisesti. (4) Laajennusosien toteuttamista varten Luxemburgin hallinto luovutti kunkin kiinteist(cid:246)n tontin osalta oikeuden maapohjaan rakennutta- jalle, jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) oli rakennuttaa kyseiset rakennukset, joiden omistajaksi kyseinen rakennuttaja tulisi. Kun luovutussopimukset, jotka on tehty 20 vuodeksi kiinteist(cid:246)jen v(cid:228)liaikaisesta vastaanotosta alkaen, lakkaavat olemasta voimassa, rakennusten omistusoikeus siir- tyy sopimusten mukaan Luxemburgin hallinnolle. Lis(cid:228)ksi Luxembur- gin hallinto on tehnyt rakennuttajan kanssa kustakin kiinteist(cid:246)st(cid:228) vuokra/ostosopimuksen, jonka mukaan kiinteist(cid:246)t vuokrataan raken- nust(cid:246)iden v(cid:228)liaikaisesta vastaanotosta l(cid:228)htien Luxemburgin hallin- nolle 20 vuodeksi. Sopimusten mukaan Luxemburgin hallinnolla on mahdollisuus vuokrata kiinteist(cid:246)t edelleen tai luovuttaa oikeutensa. Vuokra/ostohinta m(cid:228)(cid:228)ritettiin rakennuttajalle my(cid:246)nnettyjen lainojen summan perusteella. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)rjestelyn mukaan tuomioistuimella on alivuokralaisen asema. (5) Rakennusty(cid:246)t rahoitettiin rakennuttajalle my(cid:246)nnetyill(cid:228) pankkilai- noilla, joiden ehdot Luxemburgin hallinto neuvotteli. Luxemburgin hallinto otti kuitenkin suoraan vastattavakseen tiettyj(cid:228) menoja, kuten arkkitehtien palkkiot. Rakennuttaja k(cid:228)ytti n(cid:228)it(cid:228) lainoja maksaakseen t(cid:246)ist(cid:228) vastaavan p(cid:228)(cid:228)urakoitsijan sille esitt(cid:228)m(cid:228)t laskut, sen j(cid:228)lkeen kun se oli saanut ennalta hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n julkisten rakennusten hallinnolta, ja lis(cid:228)ksi se maksoi lainavaroin takaisin lainan annuiteetteja raken- nusvaiheessa. Itse asiassa Luxemburgin hallinto maksoi kunkin ty(cid:246)- vaiheen vastaanotosta l(cid:228)htien maksettavaksi er(cid:228)(cid:228)ntyneet summat suo- raan pankille rakennuttajalle my(cid:246)nnettyjen lainojen perusteella. Vahvistaakseen t(cid:228)m(cid:228)n velvoitteiden siirron rakennuttaja luovutti pan- kille vuonna 1994 virallisesti saamiset, joita sill(cid:228) oli Luxemburgin hal- linnolta vuokra/ostosopimusten perusteella. (6) Alun perin oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), ett(cid:228) alivuokralaisen (tuomioistuimen) vuokra vahvistettaisiin ottamalla huomioon tarvittavien lainojen lyhennys- aika sek(cid:228) n(cid:228)iden lainojen korot. (7) Neuvoston direktiivi 71/305/ETY julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten yhteydess(cid:228) sovellettavista menettelyist(cid:228) (EYVL L 185, 16. 8. 1971); pantu t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n Luxemburgissa 4. 4. 1974 annetulla lailla (MØmorial grand-ducal A 36, 13. 5. 1974). (8) Varsinkin lauseke, jonka mukaan lis(cid:228)rakennukset siirtyv(cid:228)t sopimuk- sessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn tontinvuokraoikeuden voimassaoloajan (49 tai 98 vuotta tapauksesta riippuen) p(cid:228)(cid:228)ttyess(cid:228) Luxemburgin hallinnon omis- tukseen, mik(cid:228)li tuomioistuin ei osta k(cid:228)yp(cid:228)(cid:228)n hintaan tonttia, jolle lis(cid:228)rakennukset on rakennettu. (9) Yhteis(cid:246)n toimielinten ja virastojen sijoittamisen koordinointia k(cid:228)sit- telev(cid:228)n komitean puheenjohtaja ilmoitti kes(cid:228)kuussa 1983 tuomiois- tuimelle, ett(cid:228) Luxemburgin valtio oli valmis maksamaan tontin hin- nan ja ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) sek(cid:228) my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n poikkeuksellisesti vapautuksen alv:sta. tehdyt muutosty(cid:246)t (10) Ks. asiaa koskevat kertomukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on aiemmin antanut: (cid:151) Euroopan yhteis(cid:246)jen kiinteist(cid:246)politiikkaa koskeva erityiskertomus (EYVL C 221, 3. 9. 1979), (cid:151) vuosikertomus varainhoitovuodelta 1987, kohdat 10. 41(cid:151)10. 77 (kaikki toimielimet), (cid:151) vuosikertomus varainhoitovuodelta 1992, kohdat 15. 7(cid:151)15. 9 (par- lamentti), (cid:151) vuosikertomus varainhoitovuodelta 1993, kohdat 17. 1(cid:151)17. 38 (parlamentti) ja 18. 1(cid:151)18. 19 (neuvosto), (cid:151) vuosikertomus varainhoitovuodelta 1995, kohdat 13. 16(cid:151)13. 39 (komissio), (cid:151) erityiskertomus nro 5/95 Strasbourgiin rakennettavan parlamen- tin uuden rakennuksen sopimuksen allekirjoittamisesta ilman ennakkohyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228), kohdat 5. 1(cid:151)5. 16 (EYVL C 27, 31. 1. 1996), (cid:151) vuosikertomus varainhoitovuodelta 1998, kohdat 6. 13(cid:151)6. 17 (komissio). 14. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 109/7 TUOMIOISTUIMEN VASTAUKSET Aluksi yhteis(cid:246)jen tuomioistuin korostaa, ett(cid:228) se yhtyy n(cid:228)kemykseen, johon tilintarkastustuomioistuin on p(cid:228)(cid:228)- tynyt tutkittuaan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen kiinteist(cid:246)menoja ja jonka mukaan ne talousarviosta johtuvat ja rahoitukselliset puitteet, joita noudattaen Euroopan yhteis(cid:246)jen toimielinten on hankittava toimitilansa, eiv(cid:228)t ole tarkoitukseensa soveltuvat, ja yhteis(cid:246)jen tuomioistuin yhtyy n(cid:228)in ollen t(cid:228)ysin niihin suosituksiin, jotka tilintarkastustuomioistuin on antanut tilanteen korjaamiseksi. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen on kuitenkin t(cid:228)ytynyt juuri n(cid:228)iss(cid:228) puitteissa viimeisten 20 vuoden kuluessa ryhty(cid:228) toimenpiteisiin yhteisty(cid:246)ss(cid:228) Luxemburgin viranomaisten kanssa kyet(cid:228)kseen t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n jatkuvasti ja nopeasti kasvavat toimitilan tarpeensa, jotka ovat johtuneet oikeudenk(cid:228)yntien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n merkitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) kasvusta, yhteis(cid:246)- jen ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen perustamisesta, yhteis(cid:246)n toistuneista laajentumisista ja yhtei- s(cid:246)jen tuomioistuimen henkil(cid:246)kunnan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kasvusta. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin korostaa sit(cid:228), ett(cid:228) se ei voi s(cid:228)(cid:228)dell(cid:228) k(cid:228)sitelt(cid:228)vien oikeudenk(cid:228)yntiasioiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) eik(cid:228) siit(cid:228) johtuvan ty(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) ja ett(cid:228) sill(cid:228) on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) oltava k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n oikeudenhoidon toimintoihin soveltuvat tilat ja infrastruktuuri, jotta se kykenee aina t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sille perustamissopimuksissa annetun lain- k(cid:228)ytt(cid:246)teht(cid:228)v(cid:228)n. Tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen kiinteist(cid:246)menoista (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) tilin- tarkastustuomioistuimen kertomus) seuraavassa annettavaa yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen vastausta on luettava t(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten, joka on p(cid:228)(cid:228)osin sama kaikille toimielimille, mutta jossa my(cid:246)s on yhteis(cid:246)jen tuomioistuinta koskevia erityispiirteit(cid:228). Vastaus on jaoteltu seuraavasti: 1. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen toimitilan tarpeen kehitys vuosina 1979(cid:151)1994 ja tehdyt ratkaisut 2. Palais-rakennuksen lis(cid:228)rakennusten k(cid:228)ytt(cid:246) ilman kirjallista sopimusta 3. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen ja budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n v(cid:228)liset suhteet 4. Palais-rakennuksen lis(cid:228)rakennusten rakennus- ja rahoituskustannusten valvonta 5. Vuokra-/ostosopimus 15. marraskuuta 1994 6. P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t. C 109/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 4. 2000 SIS˜LLYS 1 Tuomioistuimen toimitilan tarpeen kehitys vuosina 1979(cid:151)1994 ja tehdyt ratkaisut. 1. 1 Jatkuvasti ja nopeasti kasvaneiden tarpeiden edellytt(cid:228)m(cid:228)t v(cid:228)liaikaiset ratkaisut. 1. 2 Ep(cid:228)tyydytt(cid:228)v(cid:228) tilanne. 1. 3 Asianmukainen ratkaisu: lis(cid:228)rakennusten rakentaminen. 1. 4 Yhteis(cid:246)jen muiden toimielinten kanssa samansuuntainen toimitilapolitiikka. 2 Palais-rakennuksen lis(cid:228)rakennusten k(cid:228)ytt(cid:246) ilman kirjallista sopimusta. 3 Tuomioistuimen ja budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n v(cid:228)liset suhteet. 3. 1 Puhtaat vuokraustapaukset. 3. 1. 1 Tietojen antaminen siit(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuin aikoi hallita uusia tiloja vuokralaisena, ja t(cid:228)m(cid:228)n seurauksista. 3. 1. 2 Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) my(cid:246)nsi vuokrakulujen kattamiseksi tarvittavat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat. 3. 1. 2. 1 Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n kytkeminen vuotuisen talousarvion laadintaan. 3. 1. 2. 2 Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n informointi useita vuosia k(cid:228)sitt(cid:228)vien arvioiden yhteydess(cid:228). 3. 2 Vuokra-/ostosopimus vuodelta 1994. 4 Palais-rakennuksen lis(cid:228)rakennusten rakennus- ja rahoituskustannusten valvonta. 4. 1 Valvontaolosuhteet. 4. 1. 1 Sis(cid:228)iset olosuhteet. 4. 1. 2 Suhteet Luxemburgin viranomaisiin. 4. 2 Valvonnan jatkuva lis(cid:228)(cid:228)ntyminen. 4. 2. 1 Valvonnan tehostuminen. 4. 2. 2 Vuokra-/ostosopimuksessa sovittu valvonta. 5 Vuokra-/ostosopimus 15. marraskuuta 1994. 5. 1 Sopimuksen tausta. 5. 2 Sovittu j(cid:228)rjestely. 5. 3 Kauppahinta. 5. 3. 1 Kauppahinnan osatekij(cid:228)t. 5. 3. 2 Vuosina 1988(cid:151)1994 kirjallisen sopimuksen puuttuessa vuokrista maksettujen etumaksujen ottaminen huomioon. 5. 3. 3 Kauppahinnan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytymistapa ja riippumattoman asiantuntijan teht(cid:228)v(cid:228). 5. 4 Luxemburgin viranomaisten vuonna 1984 antamat sitoumukset. 5. 4. 1 Maapohjaongelma. 5. 4. 2 Tiest(cid:246). 5. 5 Palais-rakennuksen vuokra. 5. 6 Yhteis(cid:246)jen taloudellisten etujen turvaaminen. 6 P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t. LIITE: TAPAHTUMAT AIKAJ˜RJESTYKSESS˜. Sivu 9 9 9 9 9 9 11 11 11 11 11 12 12 13 13 13 13 13 13 14 14 14 14 14 14 15 15 15 16 16 16 16 17 18 14. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 109/9 1 Tuomioistuimen toimitilan tarpeen kehitys vuosina 1979(cid:151)1994 ja tehdyt ratkaisut Lyhyt katsaus yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen toimitilan tarpeen kehi- tykseen vuosina 1979(cid:151)1994 on tarpeen tilintarkastustuomiois- tuimen kertomuksessa oleviin huomautuksiin vastaamiseksi (liit- teen(cid:228) luettelo tapahtumista aikaj(cid:228)rjestyksess(cid:228)). 1. 1 Jatkuvasti ja nopeasti kasvaneiden tarpeiden edellytt(cid:228)m(cid:228)t v(cid:228)liaikaiset ratkaisut Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen Palais-rakennus, joka valmistui vuonna 1972, osoittautui jo vuonna 1979 riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)ksi yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen koko henkil(cid:246)kuntaa varten, jonka m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kasvoi nopeasti. Vuosina 1981 ja 1986 tapahtuneiden laajentumisten ja vuonna 1989 tapahtuneen yhteis(cid:246)jen ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen perustamisen vuoksi yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen henkil(cid:246)kunnan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kasvoi 363:sta (vuonna 1980) 733:een (vuonna 1989), eli 102 prosenttia. Henkil(cid:246)kunnan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kas- vun vuoksi Jean Monnet (cid:151)rakennuksesta oli vuokrattava 40 toi- mistohuonetta vuonna 1979 ja edelleen 80 toimistohuonetta lis(cid:228)(cid:228) vuonna 1980. Vuoden 1985 lopulla 140 toimistohuonetta sijoi- tettiin tilap(cid:228)israkennuksiin Weimershofiin. Vuonna 1986 tapah- tuneen laajentumisen johdosta ja Weimershofin tilap(cid:228)israkennuk- sista luopumisen j(cid:228)lkeen vuonna 1988 BAK-rakennuksesta oli viel(cid:228) vuokrattava 150 toimistohuonetta. 1. 2 Ep(cid:228)tyydytt(cid:228)v(cid:228) tilanne N(cid:228)iden eri toimistotilojen vuokraaminen yhteis(cid:246)jen tuomioistui- men rakennuksen ulkopuolelta eripituisten matkojen p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) oli toiminnan kannalta ep(cid:228)tyydytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), sill(cid:228) osastojen hajaantuminen eri sijaintipaikkoihin aiheutti yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen kaltai- selle toimielimelle, jonka eri osastojen toiminta on hyvin limit- t(cid:228)ist(cid:228), merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ajanhukkaa ja tehokkuuden laskua. Sit(cid:228) paitsi Weimershofista vuokratut tilap(cid:228)israkennukset eiv(cid:228)t olleet yleisesti noudatettavien ty(cid:246)suojelu- ja mukavuusvaatimus- ten mukaisia. N(cid:228)in ollen jo 1985 k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) Palais-rakennus oli liian pieni sek(cid:228) toimistotiloiltaan ett(cid:228) ennen kaikkea tulkkaustiloin varustet- tujen istuntosalien osalta, varsinkin kun yhteis(cid:246)jen ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen perustaminen oli odotettavissa. Lis(cid:228)ksi siin(cid:228) oli t(cid:228)ll(cid:228) v(cid:228)lin perustetun ja syyskuussa 1989 toimin- tansa aloittaneen yhteis(cid:246)jen ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomiois- tuimen toiminnalle v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t toimistohuoneet ja istuntosa- lit. Lis(cid:228)rakennus B (Thomas More -rakennus), jota oli alettu rakentaa, kun sen rahoittamista koskeva laki oli hyv(cid:228)ksytty kes(cid:228)kuussa 1989, luovutettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vuonna 1992, ja sen ansiosta kyettiin osaksi tyydytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n vuoden 1986 laajentumisesta syntyneet tar- peet. Lis(cid:228)rakennus C, jonka rakentamisesta p(cid:228)(cid:228)tettiin vuonna 1989 ja jonka rahoittamista koskeva laki hyv(cid:228)ksyttiin joulukuussa 1990, rakennettiin paitsi vuonna 1995 tapahtuvan uuden laajentumisen vuoksi my(cid:246)s siksi, ett(cid:228) Palais-rakennuksessa oli todettu asbestia ja siksi, ett(cid:228) Euroopan parlamentti vaati yhteis(cid:246)jen tuomioistuinta luovuttamaan takaisin BAK-rakennuksesta vuokratut tilat. Raken- nus valmistui ja luovutettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n lokakuussa 1994. Vasta t(cid:228)m(cid:228)n rakennuksen tultua k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n luovutetuksi koko henkil(cid:246)- kunta voitiin ensimm(cid:228)ist(cid:228) kertaa 15 vuoteen sijoittaa yhteen ja samaan rakennuskompleksiin. Palais-rakennuksen lis(cid:228)rakennusten rakentamisella ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n saamisella on siis korvattu tilap(cid:228)istiloja, ja niiden ansiosta yhtei- s(cid:246)jen tuomioistuin on saanut k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) hoitamisen ja toimintansa kannalta asianmukaiset tilat. Kuten tilintarkastus- tuomioistuimen kertomuksen 2 kohdassa on todettu, rakennus- ty(cid:246)t niveltyiv(cid:228)t toisiinsa vaiheittain siten, ett(cid:228) jatkuvasti kasvava toimitilojen tarve voitiin tyydytt(cid:228)(cid:228). Niit(cid:228) ei ole alun perin sis(cid:228)l- lytetty kokonaisvaltaiseen toimitilasuunnitelmaan. 1. 4 Yhteis(cid:246)jen muiden toimielinten kanssa samansuuntainen toimitilapolitiikka Etsiess(cid:228)(cid:228)n toimitilaratkaisuja, jotka parhaiten edist(cid:228)isiv(cid:228)t laink(cid:228)yt- t(cid:246)teht(cid:228)v(cid:228)n hoitamista, yhteis(cid:246)jen tuomioistuin noudatti aluksi vuokraamismallia, kuten kaikki muutkin yhteis(cid:246)jen toimielimet, vaikka se tutkikin tiettyjen kiinteist(cid:246)jen omarahoitusvaihtoehdon, jonka se sitten tosin hylk(cid:228)si. Ennen vuotta 1992, jolloin yhteis(cid:246)- jen toimielinten sijaintipaikkoja ei ollut lopullisesti vahvistettu ja jolloin budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) ei ollut p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt suosittaa kiinteis- t(cid:246)jen ostoa, yhteis(cid:246)jen tuomioistuin ei katsonut voivansa olla uuden toimitilapolitiikan edell(cid:228)k(cid:228)vij(cid:228), sill(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n politiikan sis(cid:228)l- l(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)minen kuului yhteis(cid:246)jen poliittisille toimielimille. N(cid:228)in ollen vasta kun budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) vuonna 1992 m(cid:228)(cid:228)ritti t(cid:228)m(cid:228)n uuden toimitilapolitiikan sis(cid:228)ll(cid:246)n, yhteis(cid:246)jen tuomioistuin alkoi valmistautua lis(cid:228)rakennusten hankkimiseen omistukseensa. 1. 3 Asianmukainen ratkaisu: lis(cid:228)rakennusten rakentaminen Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa olevat huomautuk- set on n(cid:228)ht(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten. Ensimm(cid:228)inen lis(cid:228)rakennus (lis(cid:228)rakennus A eli Erasmus-rakennus), jonka rakentamisesta oli p(cid:228)(cid:228)tetty vuonna 1984, luovutettiin k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)n lokakuussa 1988 eli yhdeks(cid:228)n vuotta sen j(cid:228)lkeen, kun yhtei- s(cid:246)jen tuomioistuin oli ilmoittanut neuvostolle toimitilaongelmis- taan. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)rakennuksen noin 300 toimistohuonetta mahdollistivat luopumisen Weimershofin tilap(cid:228)israkennuksista. 2 Palais-rakennuksen lis(cid:228)rakennusten k(cid:228)ytt(cid:246) ilman kirjallista sopimusta Tilintarkastustuomioistuin kritisoi kertomuksensa 9 kohdassa yhteis(cid:246)jen tuomioistuinta Palais-rakennuksen lis(cid:228)rakennusten hal C 109/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 4. 2000 litsemisesta ilman kirjallista sopimusta. T(cid:228)h(cid:228)n on syyt(cid:228) vastata seuraavaa. Edell(cid:228) kuvatussa tilanteessa yhteis(cid:246)jen tuomioistuimella oli seu- raavat vaihtoehdot: Heti kun hanke ensimm(cid:228)isen rakennettavan lis(cid:228)rakennuksen vuok- raamiseksi oli muotoutunut, yhteis(cid:246)jen tuomioistuin ilmoitti Luxemburgin viranomaisille haluavansa tiet(cid:228)(cid:228) sen maksettavaksi tulevan vuokran suuruuden. Varsinaiset neuvottelut vuokran tarkasta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) saatettiin kui- tenkin aloittaa vasta kuusi kuukautta lis(cid:228)rakennuksen A k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)noton j(cid:228)lkeen vuonna 1989, kun yhteis(cid:246)jen tuomioistuin oli saanut t(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)rakennuksen vuokrasopimusluonnoksen ComitØ de coordination pour l(cid:146)installation d(cid:146)institutions et organismes europØens (cid:224) Luxembourgilta (CCIIOE; Euroopan yhteis(cid:246)jen toi- mielimien sijoittamista Luxemburgiin hoitava koordinointikomi- tea), joka on luxemburgilainen ministeri(cid:246)iden v(cid:228)linen yhteisty(cid:246)- elin. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin vaati tuolloin, ett(cid:228) lis(cid:228)rakennusta A koskeva sopimus oli teht(cid:228)v(cid:228) mahdollisimman pian ja ett(cid:228) samalla oli aloitettava neuvottelut tulevien lis(cid:228)rakennusten B ja C vuokra- ehdoista, jotta n(cid:228)it(cid:228) rakennuksia ei k(cid:228)ytett(cid:228)isi ilman kirjallista sopimusta (kirjaajan kirje CCIIOE:n puheenjohtajalle 8. 5. 1989). Aluksi keskusteltiin ainoastaan vuokran suuruudesta. T(cid:228)t(cid:228) varten tehtiin vertailuja varsinkin muiden toimielimien Kirchbergin alu- eella hallitsemistaan rakennuksista maksamiin vuokriin n(cid:228)hden. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin ja Luxemburgin viranomaiset p(cid:228)(cid:228)siv(cid:228)t sopimukseen lis(cid:228)rakennuksen A vuokran m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) toukokuussa 1992. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin oli t(cid:228)ll(cid:228) v(cid:228)lin saanut lis(cid:228)rakennusten B ja C vuokrasopimuksia koskevat luonnokset. Vuokran m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) neli(cid:246)- metri(cid:228) kohden oli paljon suurempi kuin lis(cid:228)rakennuksesta A neu- voteltu vuokra, ja se oli paljon Kirchbergin alueella perittyj(cid:228) vuok- ria korkeampi. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin halusi tehd(cid:228) sellaiset sopimukset, joissa noudatetaan moitteettoman varainhoidon peri- aatetta ja erityisesti taloudellisuuden ja kustannusvaikuttavuuden periaatteita (ks. Euroopan yhteis(cid:246)jen yleiseen talousarvioon sovel- lettavan 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuk- sen (EYVL L 356, 31. 12. 1977, s. 1) 2 artikla), sek(cid:228) noudattaa tilin- tarkastustuomioistuimen olevassa kertomuksessa (1) antamaa ohjetta sis(cid:228)llytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) vuokrasopimuk- seen osto-oikeuden, mink(cid:228) vuoksi se hylk(cid:228)si sopimusluonnokset. vuodelta 1979 (cid:151) poiketa moitteettoman varainhoidon asettamista vaatimuk- sista ja allekirjoittaa sopimukset sellaisinaan (eli hyv(cid:228)ksy(cid:228) sopimuskumppanin ehdottomat ja kalliit vaatimukset), (cid:151) pysytt(cid:228)(cid:228) voimassa tilap(cid:228)isratkaisut, jotka nek(cid:228)(cid:228)n eiv(cid:228)t olleet kustannuksettomia ja jotka vaikeuttivat yh(cid:228) enemm(cid:228)n sen toi- mintaa (ks. edell(cid:228) 1. 1 ja 1. 2), (cid:151) kiireellisimp(cid:228)n(cid:228) parannuksena ottaa lis(cid:228)rakennukset k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)n. Koska yhteis(cid:246)jen tuomioistuimelle on perustamissopimuksissa asetettu velvollisuus vastata laink(cid:228)ytt(cid:246)teht(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) hoitamisesta jat- kuvasti ja koska oli mahdotonta p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n vuokra- sopimukseen, se katsoi parhaaksi noudattaa kolmatta vaihtoeh- toa, kunnes vuokra-/ostosopimus tehtiin 15. 11. 1994 (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) 5 kohta). Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin katsoo, ett(cid:228) sit(cid:228) muodollista s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen- vastaisuutta, joka johtuu siit(cid:228), ett(cid:228) rakennuksia on hallittu ilman kirjallista vuokrasopimusta, on arvioitava edell(cid:228) kuvattuja rajal- lisia toimintavaihtoehtoja vastaan. Lis(cid:228)rakennusten k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) oli kirjallisen vuokrasopimuksen puut- tuessakin maksettava vastiketta. N(cid:228)in maksettiin vuokrasta etu- maksuja, joiden suuruus laskettiin markkinavuokrien ja muiden toimielinten Kirchbergin alueella maksamien vuokrien perus- teella. Vuosina 1988(cid:151)1994 maksetut etumaksut on otettu huo- mioon maksettuina erin(cid:228) lis(cid:228)rakennusten kauppahinnassa (ks. j(cid:228)l- jemp(cid:228)n(cid:228) 5. 3. 2). Tilintarkastustuomioistuin esitt(cid:228)(cid:228) kertomuksensa 11 kohdassa, ett(cid:228) etumaksut maksettiin k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien talousarviom(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)rahojen eik(cid:228) tarkistettujen rahassa arvioitujen parametrien mukaan. Tosiasiassa kuitenkin yhteis(cid:246)jen tuomioistuin maksoi vuokralaisena etumaksuja, jotka perustuivat muiden toimielinten Kirchbergin alueella hallitsemistaan vastaavista rakennuksista mak- samiin vuokriin (2). Vasta siit(cid:228) l(cid:228)htien, kun yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuin alkoi valmistautua hankkimaan toimitilat omistukseensa, etumaksut ylittiv(cid:228)t Kirchbergin alueella vastaavista rakennuksista perityt vuokrat ja vastasivat budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n my(cid:246)nt(cid:228)mi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja. Koska suuntaus, ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen toimielimet hankkivat rakennuk- sia omistukseensa, vahvistui, alettiin tuolloin harkita rakennusten ostamista, mink(cid:228) vuoksi neuvoteltavaan sopimukseen oli perus- teltua sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) lauseke, jonka mukaan osto on mahdollinen my(cid:246)hemmin. Koska yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oli neuvoteltava t(cid:228)st(cid:228) lausekkeesta Luxemburgin valtion kanssa, vuokrasopimuk- sen allekirjoittamista lyk(cid:228)ttiin. Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa t(cid:228)ss(cid:228) samassa kohdassa, ett(cid:228) etumaksut eiv(cid:228)t perustuneet osapuolten v(cid:228)liseen ennakkoar- vioon kunkin rakennuksen todellisista kustannuksista. Niin kauan kuin osapuolet l(cid:228)htiv(cid:228)t vuokrausajatuksesta, yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuin ei kuitenkaan voinut vuokralaisena vaatia, ett(cid:228) sille ilmoitet- taisiin rakennuskustannusten yhteism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja Luxemburgin viran- omaisten hyv(cid:228)ksym(cid:228)t rahoitusehdot, erityisesti sijoitetun p(cid:228)(cid:228)oman (1) Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus Euroopan yhteis(cid:246)jen toimitilapolitiikasta (EYVL C 221, 3. 9. 1979, s. 1, erityisesti 7. 5. 3 kohta). (2) Ks. erityisesti tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoi- tovuodelta 1987, 10. 50 kohta (EYVL C 316, 12. 12. 1988, s. 1). 14. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 109/11 kuoletusaika (1). Vuokralaisena yhteis(cid:246)jen tuomioistuin pyrki neu- vottelemaan itselleen hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)n suuruisen vuokran. Se on voinut perustellusti l(cid:228)hte(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) is(cid:228)nt(cid:228)maa oli hyv(cid:228)ksynyt riit- t(cid:228)v(cid:228)n pitk(cid:228)n kuoletusajan ja ett(cid:228) vuokran m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) pysyisi kohtuul- lisena ja sellaisena, mit(cid:228) yhteis(cid:246)jen toimielin saattaa odottaa is(cid:228)n- joka haluaa kehitt(cid:228)(cid:228) politiikkaansa toimielinten t(cid:228)maalta, sijaintimaana. Varainhoidon valvoja on t(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa katsonut, ett(cid:228) h(cid:228)nen on annettava hyv(cid:228)ksynt(cid:228)ns(cid:228) sitoumusehdotuksille ja vastaaville etu- maksuja koskeville maksum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksille. 3 Tuomioistuimen ja budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n v(cid:228)liset suhteet Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa kertomuksensa 4 koh- dassa siit(cid:228), ett(cid:228) budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)(cid:228) ei ole etuk(cid:228)teen infor- moitu eik(cid:228) silt(cid:228) ole pyydetty ennalta hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228) toimitiloja kos- kevien eri sopimusten tekemiseen (vuokraus, osto tai vuokraus/ osto). Se, miten budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) oli kytketty mukaan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen toimitilap(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) teht(cid:228)ess(cid:228), vaihteli sen mukaan, oliko kyse vuokrauksesta vai ostamisesta. N(cid:228)in ollen on erotet- tava toisistaan puhtaat vuokraustapaukset (3. 1) ja vuonna 1994 tehty vuokra-/ostosopimus (3. 2). Samaa varainhoitovuotta varten neuvosto my(cid:246)nsi lis(cid:228)ksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)- rahoja k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi selvityksiin siit(cid:228), oliko mahdollista sijoittaa joitakin yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen osastoja Palais-rakennuksen v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)heisyyteen rakennettavaan rakennukseen. My(cid:246)hem- min toukokuussa 1984 (yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen presidentin kirje neuvoston puheenjohtajalle ja kirjaajan kirje pysyvien edus- tajien komitean puheenjohtajalle ja neuvoston budjettikomitean puheenjohtajalle) neuvostolle ilmoitettiin yhteis(cid:246)jen tuomioistui- men aikovan vuokrata rakennettavan lis(cid:228)rakennuksen. Neuvosto hyv(cid:228)ksyi t(cid:228)m(cid:228)n. Vaikka vuokraukseen liittyi sellainen erityispiirre, ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuin aikoi vuokrata sen omia erityistar- peita varten rakennettavan rakennuksen, budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) ei ole voinut k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) v(cid:228)(cid:228)rin yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen aikomusta vuokrata t(cid:228)m(cid:228) rakennus. Aikomus k(cid:228)vi selv(cid:228)sti ilmi yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen kirjeist(cid:228) ja my(cid:246)hemmin vuoden 1985 luxembur- gilaisesta rahoituslaista, jolla hyv(cid:228)ksyttiin n(cid:228)it(cid:228) toimistotiloja var- ten tulevan ensimm(cid:228)isen lis(cid:228)rakennuksen rakentaminen. Laissa todetaan, ett(cid:228) (cid:148)suunnitellun laajennusosan toteuttaminen l(cid:228)hiai- koina onnistuu parhaiten niin, ett(cid:228) Luxemburgin hallitus rakentaa yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen Palais-rakennuksen yhteyteen lis(cid:228)ra- kennuksen, joka valmistumisestaan l(cid:228)htien vuokrataan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimelle, kuten nykyinen Palais-rakennuskin(cid:148). Neuvostolle ilmoitettiin my(cid:246)s yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen kanta, jonka mukaan vuokrauksen ei pit(cid:228)nyt johtaa l(cid:228)hiaikoina yhteis(cid:246)- jen tuomioistuimen talousarvion kasvuun, ja yhteis(cid:246)jen tuomio- istuimen aikomuksesta ottaa yhteytt(cid:228) budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)(cid:228)n heti, kun talousarvion kasvattaminen osoittautuisi tarpeelliseksi tarpeiden lis(cid:228)(cid:228)ntymisen mukaan. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen kanta perustui siihen, ett(cid:228) Palais-rakennuksen ulkopuolelta vuokrattuja toimitiloja varten my(cid:246)nnetyt m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat kattaisivat ensi vaiheessa ensimm(cid:228)isen lis(cid:228)rakennuksen vuokraamisesta johtuvat kulut. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin ei ole koskaan peitellyt sit(cid:228) tosiseikkaa, ett(cid:228) sen talousarviovarat on mukautettava sen jatkuvasti ja nope- asti kasvaviin toimitilan tarpeisiin. 3. 1 Puhtaat vuokraustapaukset Neuvosto hyv(cid:228)ksyi yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen tekem(cid:228)n ratkaisun. Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle on ilmoitettu yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen aikovan ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n uusia tiloja vuokralaisena (3. 1. 1), mink(cid:228) lis(cid:228)ksi se on aina my(cid:246)nt(cid:228)nyt vuokrien kattamiseen tarvittavat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat (3. 1. 2). 3. 1. 2 Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) my(cid:246)nsi vuokrakulujen kattamiseksi tarvittavat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat 3. 1. 1 Tietojen antaminen siit(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuin aikoi hallita uusia tiloja vuokralaisena, ja t(cid:228)m(cid:228)n seurauksista Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin ilmoitti jo vuoden 1979 alussa budjetti- vallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle toimitilan tarpeistaan. Neuvosto otti tuolloin yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen talousarvioon varainhoitovuodeksi 1980 lis(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja tarvittavien lis(cid:228)toimistohuoneiden vuok- raamista varten. (1) Se, ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen tiedossa ei ollut vuokrattujen rakennusten omistajan hyv(cid:228)ksymi(cid:228) rahoitusehtoja erityisesti sijoite- tun p(cid:228)(cid:228)oman kuoletuksen osalta, ei sit(cid:228) paitsi ole mitenk(cid:228)(cid:228)n ep(cid:228)taval- lista, mink(cid:228) osoittaa Burken komission puolesta antama vastaus Euroopan parlamentin j(cid:228)senen Tyrrellin esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kysymykseen (kir- jallinen kysymys 2039/83, EYVL C 194, 23. 7. 1984, s. 1). Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) my(cid:246)nsi rakennusten vuokraamisesta joh- tuvien kustannusten kattamiseksi tarvittavat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat vuotuis- ten talousarvioiden laadinnan yhteydess(cid:228) (3. 1. 2. 1). Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle on my(cid:246)s viipym(cid:228)tt(cid:228) annettu tieto yhteis(cid:246)jen tuomio- istuimen arvioista, jotka kattoivat useita vuosia (3. 1. 2. 2). 3. 1. 2. 1 Budjettivallan k (cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n kytkeminen vuotuisen t al ousar vi on laadint aan Kun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen korotukset ovat osoittautuneet v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)- miksi olemassa olevien tai suunniteltujen vuokrakulujen kattami- seksi, budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle on t(cid:228)st(cid:228) aina vuosittaisen talous- arvion laadinnan yhteydess(cid:228) asianmukaisesti ilmoitettu. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle esitt(cid:228)mist(cid:228) asiakirjoihin perustuvista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahapyynn(cid:246)ist(cid:228) vuokrakulujen C 109/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 4. 2000 kattamiseksi on j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisesti ja perusteellisesti keskusteltu koko nyt tarkasteltavana olevalta ajalta neuvoston budjettikomi- teassa ja Euroopan parlamentin budjettivaliokunnassa yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen jokaisen talousarvioesityksen tutkimisen yhtey- dess(cid:228). Vuoteen 1997 asti neuvoston budjettikomitea k(cid:228)sitteli bud- jettikohdittain talousarvioesityksen ja (cid:148)Vuokrat(cid:148)-budjettikohta johti yleens(cid:228) perusteellisiin keskusteluihin, erityisesti Luxembur- gin suurherttuakunnan edustajan ja muiden j(cid:228)senvaltioiden edus- tajien kesken. L(cid:228)hemmin on tarkasteltava sit(cid:228) ensimm(cid:228)ist(cid:228) varainhoitovuotta eli vuotta 1988, jona ensimm(cid:228)isest(cid:228) lis(cid:228)rakennuksesta aiheutui vuok- rakuluja. Ennakkoarvion budjettikohdassa 200 (cid:148)Vuokrat(cid:148) oli tar- vittava m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) (cid:148)Palais-rakennuksen uuden lis(cid:228)rakennuksen vuok- raamista varten nelj(cid:228)ksi kuukaudeksi v(cid:228)hennettyn(cid:228) Jean Monnet -rakennuksen vuokralla t(cid:228)lt(cid:228) samalta ajalta(cid:148). Sen, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)rahat my(cid:246)nnettiin, voidaan katsoa merkitsev(cid:228)n, ett(cid:228) budjettival- lan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) hyv(cid:228)ksyi t(cid:228)m(cid:228)n ensimm(cid:228)isen lis(cid:228)rakennuksen vuok- rauksen. Kev(cid:228)(cid:228)st(cid:228) 1987 l(cid:228)htien budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)ll(cid:228) oli nimitt(cid:228)in ollut k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahapyynt(cid:246), ja sill(cid:228) oli ollut tilaisuus esitt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) huomautuksensa koko sen ajan, kun varain- hoitovuoden 1988 talousarvioehdotusta k(cid:228)siteltiin. Varainhoito- vuoden 1988 talousarviota koskevasta Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmasta ilmeneekin, ett(cid:228) (cid:148)se, ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuimen k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) on uusi lis(cid:228)rakennus, jonka pinta-ala on yht(cid:228) suuri kuin sen nykyiset tilat, johtaa v(cid:228)ist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) sen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)raha- tarpeiden huomattavaan kasvuun,(cid:148) ja ett(cid:228) esittelij(cid:228) ehdottaa, ett(cid:228) (cid:148)niit(cid:228) kustannuksia varten, jotka johtuvat yhteis(cid:246)jen tuomioistui- men k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevasta uudesta rakennuksesta, annetaan riitt(cid:228)v(cid:228)sti varoja(cid:148). 3. 1. 2. 2 B u d j e t t i v a l l a n k (cid:228)y t t (cid:228) j (cid:228) n i n fo r m o i n t i u s e i t a vuosia k (cid:228)sitt (cid:228)vien ar vioiden yhtey des s (cid:228) Vaikka nimenomaisia ohjeita useita vuosia k(cid:228)sitt(cid:228)vien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)raha- arvioiden esitt(cid:228)miseksi ei olekaan ollut, yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on jatkuvasti antanut neuvostolle tietoja ennakoitavissa olevasta kehityksest(cid:228)(cid:228)n ja toimitilan tarpeistaan, jotka johtuvat muun muassa yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen ty(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)ntymisest(cid:228), yhteis(cid:246)n toistuneista laajentumisista, yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen toimivallan laajentamisesta, yhteis(cid:246)jen ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen perustamisesta ja henkil(cid:246)kunnan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kas- vusta. Kun vuonna 1988 hallintojohtajien kollegion p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan hallintomenojen useita vuosia k(cid:228)sitt(cid:228)vien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)raha-arvioiden tekemisest(cid:228) saatiin luotua asianmukaiset ohjeet, yhteis(cid:246)jen tuo- mioistuin on muiden toimielinten tavoin antanut budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle t(cid:228)llaiset arviot, muun muassa vuokramenoja koskevan arvion ajanjaksolle 1989(cid:151)1992. Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) on hyv(cid:228)k- synyt n(cid:228)m(cid:228) arviot komission tiedonannon perusteella. Budjetti- vallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) ei kuitenkaan ole tehnyt vastaavia johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) ja luonut useita vuosia k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) jaksotettuihin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoihin perustuvaa investointibudjettia. 3. 2 Vuokra-/ostosopimus vuodelta 1994 raisivat niit(cid:228). Neuvosto ilmoitti vuonna 1981, ettei se periaatteessa vastustanut sit(cid:228), ett(cid:228) toimielimet hankkivat omistukseensa raken- nuksia. Kuten tilintarkastustuomioistuinkin on todennut, neu- vosto kuitenkin kielt(cid:228)ytyi budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n(cid:228) (cid:148)my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) tarvittavia varoja(cid:148) toimitilojen ostoon (14. 12. 1981 tehty neuvos- ton p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, joka on mainittu tilintarkastustuomioistuimen varain- hoitovuotta 1987 koskevan vuosikertomuksen 10. 62(cid:151)10. 66 koh- dassa, EYVL C 316, 12. 12. 1988, s. 1). Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan esittelij(cid:228), joka k(cid:228)sitteli yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuimen vuoden 1991 talousarviota, ehdotti hein(cid:228)kuussa 1990, ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen vuoden 1991 talousarvioon otet- taisiin Palais- ja Erasmus-rakennusten ostoon tarvittavat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)- rahat. Hanke ei kuitenkaan toteutunut, sill(cid:228) huolimatta Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmasta A3-360/90 vuoden 1991 talous- arvioon otettiin vain n(cid:228)ist(cid:228) kahdesta rakennuksesta maksettavat vuokrat kattavat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat. Lis(cid:228)rakennukset A, B ja C oli rakennettu siin(cid:228) mieless(cid:228), ett(cid:228) niist(cid:228) teht(cid:228)isiin vuokrasopimus, ja yhteis(cid:246)jen tuomioistuin jatkoi sin- nikk(cid:228)(cid:228)sti yrityksi(cid:228)(cid:228)n saada sovittua is(cid:228)nt(cid:228)maan kanssa kohtuul- lisen suuruisen vuokran, mutta edell(cid:228) mainittu uusi katsantokanta johti siihen, ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuin halusi sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) neuvo- teltavana olevaan vuokrasopimukseen osto-oikeuden. Kuten edell(cid:228) on todettu, budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritteli vuonna 1992 toimitilapolitiikan, jossa kannatettiin selv(cid:228)sti sit(cid:228), ett(cid:228) toi- mielimet hankkisivat omistukseensa rakennukset, jotka olivat nii- den k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) tai jotka niiden oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Yhteis(cid:246)jen toimielinten uuden toimitilapolitiikan vakiintuminen ja budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n yh(cid:228) my(cid:246)nteisempi suhtautuminen lis(cid:228)- rakennusten A, B ja C ostamisajatukseen, joihin yhdistyi Luxem- burgin viranomaisten halu m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) vuokra sijoitetulle p(cid:228)(cid:228)omalle lasketun 20 vuoden pituisen kuoletusajan mukaan, nopeutti neu- votteluja sopimuksesta, jossa yhdistyisiv(cid:228)t vuokranmaksu ja raken- nusten my(cid:246)hemmin tapahtuva ostaminen. T(cid:228)m(cid:228) l(cid:228)hestymistavan muutos johti yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen ja molempien budjettivaltaa k(cid:228)ytt(cid:228)vien tahojen tiiviimp(cid:228)(cid:228)n yhtey- denpitoon. Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle ilmoitettiin asianmukaisesti siit(cid:228), ett(cid:228) Luxemburgin viranomaisten kanssa k(cid:228)ytiin neuvotteluja sopimuk- sesta, mik(cid:228) johti siihen, ett(cid:228) budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) my(cid:246)nsi vuonna 1994 ennen kulumassa olleen varainhoitovuoden loppua korjaa- vassa ja t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) lis(cid:228)talousarviossa yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuimelle 9,476 miljoonaa ecua, jotka oli tarkoitettu (cid:148)kattamaan osaksi se ero, joka vallitsee Luxemburgin valtion yhteis(cid:246)jen tuo- mioistuimen uudesta rakennuskompleksista osto-oikeuden sis(cid:228)l- t(cid:228)v(cid:228)n vuokralleannon perusteella vaatimien vuokrien ja toimieli- men talousarviossaan olevalla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ll(cid:228) maksamaan kykenev(cid:228)n summan v(cid:228)lill(cid:228)(cid:148). Koska n(cid:228)iden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen k(cid:228)yt(cid:246)n edellytyk- sen(cid:228) oli osto-oikeuden sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)n vuokrasopimuksen tekeminen, Euroopan yhteis(cid:246)t allekirjoittivat yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen edus- tamana Luxemburgin valtion kanssa vuokra-/ostosopimuksen 15. 11. 1994 useita vuosia kest(cid:228)neiden neuvottelujen j(cid:228)lkeen. Tilintarkastustuomioistuin julkisti vuonna 1979 kertomuksen, jossa suositettiin, ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen toimielimet mieluummin hank- kisivat omistukseensa k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n olevat rakennukset kuin vuok- Vuokra/ostosopimuksen teksti annettiin tiedoksi budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle. 14. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 109/13 Vuonna 1996 budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) sai tilintarkastustuomioistui- melta pyyt(cid:228)m(cid:228)ns(cid:228) teknisen lausunnon, joka koski yhteis(cid:246)jen tuo- mioistuimen toimitiloihin liittyvi(cid:228) taloudellisia sitoumuksia. Lau- sunnossa ei kritisoitu sit(cid:228), miten sopimuksessa oli oikeudelliset ja rahoitukselliset j(cid:228)rjestelyt toteutettu, eik(cid:228) huomautettu suunnitel- lusta kauppahinnan aikaistetusta maksamisesta vuosittaiset suo- situkset ylitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) summalla (ks. t(cid:228)st(cid:228) j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) 5. 2). Lausun- non johdosta yhteis(cid:246)jen tuomioistuin sai 50 miljoonaa ecua sopimuksen mukaisiin aikaistettuihin maksuihin. Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) on siis kytketty mukaan yhteis(cid:246)jen tuo- mioistuimen hankkeisiin, jotka ovat koskeneet vuokra-/ ostosopimukseen perustuvaa rakennusten hankkimista. 4 Palais-rakennuksen lis(cid:228)rakennusten rakennus- ja rahoituskustannusten valvonta Yhteis(cid:246)jen toimielimen ja sen kotipaikkana olevan j(cid:228)senvaltion v(cid:228)lisi(cid:228) suhteita toimitila-asioissa ei voida arvioida samalla tavoin kuin yksityisten vuokralaisen ja vuokranantajan v(cid:228)list(cid:228) sopimus- suhdetta. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on omantyyppisens(cid:228) vuokralainen siin(cid:228) mieless(cid:228), ett(cid:228) sill(cid:228) on sellaisia erityisvaatimuksia rakentamisen suhteen (yleis(cid:246)lle avoimet rakennukset, tulkkaustiloin varustetut istuntosalit jne. ), jotka ylitt(cid:228)v(cid:228)t tavallisen toimistohuoneiden tar- peen. Luxemburgin viranomaiset ovat pyrkineet k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)t(cid:228) erityispiirrett(cid:228) perusteena sille, ett(cid:228) vuokra m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytyisi rakennus- kustannusten perusteella. Tilintarkastustuomioistuimen kerto- muksessa korostetaan sit(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen olisi pit(cid:228)nyt t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) valvoa rakennuskustannuksia ja vaatia, ett(cid:228) rakentamishankkeen toteuttamistapa vahvistettaisiin yksityiskoh- taisesti kirjallisesti. Luxemburgin viranomaisten olisi my(cid:246)s pit(cid:228)nyt hyv(cid:228)ksy(cid:228) se, ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuin osallistuu t(cid:228)m(cid:228)n toteut- tamistavan m(cid:228)(cid:228)rittelyyn, vaikka osapuolet l(cid:228)htiv(cid:228)t tuolloin siit(cid:228), ett(cid:228) kyseess(cid:228) oli vuokraus. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, ettei toimitilahankkeiden toteut- tamista ja kustannustekij(cid:246)it(cid:228) olisi valvottu riitt(cid:228)v(cid:228)sti (tilintarkas- tustuomioistuimen kertomuksen 5, 7, 11 ja 20. c kohta). On syyt(cid:228) todeta, miss(cid:228) olosuhteissa valvontaa on voitu harjoittaa (4. 1), ja se, miten valvonta jatkuvasti lis(cid:228)(cid:228)ntyi (4. 2). Luxemburgin viranomaiset eiv(cid:228)t olekaan katsoneet olevansa vel- vollisia kytkem(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)jen tuomioistuinta mukaan p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)- ess(cid:228) rahoitusj(cid:228)rjestelyist(cid:228), joita tilintarkastustuomioistuimen ker- tomuksessa kritisoidaan, eiv(cid:228)tk(cid:228) Luxemburgin viranomaiset my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ole katsoneet tarpeelliseksi kysy(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuimen mielipidett(cid:228) arkkitehti(cid:228), rakennuttajaa ja p(cid:228)(cid:228)urakoitsijaa valittaessa. 4. 1 Valvontaolosuhteet Valvontaan vaikuttivat toisaalta sis(cid:228)iset tekij(cid:228)t (4. 1. 1) ja toisaalta yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen ja Luxemburgin viranomaisten v(cid:228)lis- ten suhteiden luonne (4. 1. 2). 4. 1. 1 Sis(cid:228)iset olosuhteet Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen hallinnosta huolehtivat yksik(cid:246)t on rakennettu tukemaan laink(cid:228)ytt(cid:246)toimintaa ja hoitamaan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen juoksevat asiat. Niill(cid:228) on v(cid:228)h(cid:228)n henkil(cid:246)kuntaa, eik(cid:228) niill(cid:228) ole sellaista erityisasiantuntemusta n(cid:228)in laajamittaisten rakennushankkeiden yksityiskohtaiseen ja perusteelliseen tekni- seen ja rahoituksen valvontaan. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomiois- alankomaalaisen tuin Bouwcentrum-nimisen alan asiantuntijayrityksen kanssa, joka ei kuitenkaan kyennyt asianmukaisesti hoitamaan teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)ns(cid:228). sopimuksen vuonna 1986 teki Vasta kun yhteis(cid:246)jen tuomioistuimesta oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tulla omistaja, se saattoi tutustua rahoitusj(cid:228)rjestelyihin. Sen ja Luxemburgin viran- omaisten v(cid:228)lisiin suhteisiin vaikutti kuitenkin edelleenkin l(cid:228)ht(cid:246)- tilanne. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin kohtasi nimitt(cid:228)in toistuvasti vai- keuksia yritt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n saada valvontaa varten tarpeellisia tietoja, oli sitten kyse vuokrien m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228), arvonlis(cid:228)verosta vapauttamisesta tai maapohjan ostamisesta, tai yritt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n saada selvityst(cid:228) tie- tyist(cid:228) muutos- tai lis(cid:228)t(cid:246)ist(cid:228). Kuvaava esimerkki siit(cid:228) ep(cid:228)selvyy- dest(cid:228), joka kuvasti suhteita Luxemburgin viranomaisiin, on se, ett(cid:228) vaikka Luxemburgin viranomaiset ilmoittivat suostuvansa luovuttamaan lis(cid:228)rakennukset voitotta, he kuitenkin vaativat edel- leen, ett(cid:228) Palais-rakennuksesta oli maksettava vuokraa, vaikka rakennus oli jo kuoletettu ja vaikka ne olivat sitoutuneet vuonna 1984 alentamaan n(cid:228)it(cid:228) vuokria rakennuksen kuoletuksen mukai- sessa suhteessa. 4. 2 Valvonnan jatkuva lis(cid:228)(cid:228)ntyminen Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen harjoittama valvonta tehostui jatku- vasti sitten j(cid:228)rjestelm(cid:228)lliseksi vuokra-/ ostosopimuksen my(cid:246)t(cid:228) (4. 2. 2). ja muuttui (4. 2. 1) Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on joutunut n(cid:228)iss(cid:228) olosuhteissa usein kii- reellisesti tekem(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) ratkaistakseen toimitilaongelmansa ja harjoittamaan t(cid:228)h(cid:228)n liittyvien menojen valvontaa. 4. 2. 1 Valvonnan tehostuminen 4. 1. 2 Suhteet Luxemburgin viranomaisiin Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen harjoittamaan valvontaan on lis(cid:228)ksi vaikuttanut sen ja Luxemburgin viranomaisten v(cid:228)liset suhteet. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin yritti useaan otteeseen vaikuttaa Luxem- burgin viranomaisten valintoihin siin(cid:228) kuitenkaan aina onnistu- matta. Sin(cid:228) aikana, jona yhteis(cid:246)jen tuomioistuin oli tulevan vuok- ralaisen asemassa, yhteis(cid:246)jen tuomioistuin esitti l(cid:228)hinn(cid:228) toiminnallisista tarpeistaan johtuvia huomautuksia, mutta niit(cid:228)- k(cid:228)(cid:228)n ei aina noudatettu. C 109/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 4. 2000 Siit(cid:228) l(cid:228)htien kun ensimm(cid:228)inen lis(cid:228)rakennus (Erasmus) saatiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n eli syksyst(cid:228) 1988 l(cid:228)htien, yhteis(cid:246)jen tuomioistuin esitti lukuisia vaatimuksia siit(cid:228), ett(cid:228) rakennus teht(cid:228)isiin paremmin tar- koitukseensa soveltuvaksi ja ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohta otettaisiin huo- mioon jo mahdollisten muiden uusien rakennusten suunnitte- lussa. Vaatimuksilla pyrittiin v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n muutost(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvia suuria lis(cid:228)kustannuksia. Heti kun selvisi, ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuimesta oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tulla rakennusten omistaja, se esitti huomautuksia niiden rakennuskus- tannuksista. N(cid:228)in tehtiin erityisesti lis(cid:228)rakennuksen C osalta, jonka rakentaminen aloitettiin helmikuussa 1992 ja jonka alkuper(cid:228)isi(cid:228) suunnitelmia muutettiin merkitt(cid:228)v(cid:228)sti yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen aloitteesta. On kuitenkin todettava, ett(cid:228) Luxemburgin viranomai- set olivat tuolloin jo hyv(cid:228)ksyneet rahoitusj(cid:228)rjestelyt ja ett(cid:228) raken- nusohjelma oli p(cid:228)(cid:228)osin vahvistettu. Rahoituskulujen osalta on todettava, ett(cid:228) BCEE:lt(cid:228) onnistuttiin saamaan paremmat ehdot sopimuksen allekirjoittamisen j(cid:228)lkeen k(cid:228)ytyjen vaikeiden neuvottelujen j(cid:228)lkeen. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin nimitt(cid:228)in katsoi moitteettoman varainhoidon edellytt(cid:228)v(cid:228)n, ett(cid:228) sen oli vuokra-/ostosopimuksen nojalla yritett(cid:228)v(cid:228) neuvotella uudel- leen Luxemburgin valtiovarainministeri(cid:246)n edustajan v(cid:228)lityksell(cid:228) Luxemburgin valtion ja BCEE:n v(cid:228)lisen lainan ehdot. 4. 2. 2 Vuokra-/ostosopimuksessa sovittu valvonta Sopimukseen sis(cid:228)ltyy valvontalauseke (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) 5). Vastauksena tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen 16 koh- taan on todettava, ett(cid:228) tietyt alkuper(cid:228)isen budjetin ylitykset joh- tuvat yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen pyynn(cid:246)ist(cid:228), jotka ovat perustu- neet sen tarpeiden muuttumiseen (lis(cid:228)kerroksen rakentaminen lis(cid:228)rakennukseen C, tulkkaustilojen lis(cid:228)(cid:228)minen jne. ). 5 Vuokra-/ostosopimus 15. marraskuuta 1994 Vuokra-/ostosopimuksessa, joka tehtiin pitkien neuvottelujen j(cid:228)l- keen (5. 1), on sovittu mekanismista (5. 2) ja m(cid:228)(cid:228)ritelty rakennus- ten lopullisen kauppahinnan muodostavat tekij(cid:228)t (5. 3), joihin ei sis(cid:228)lly tiettyj(cid:228) kuluja, jotka Luxemburgin viranomaiset olivat sitou- tuneet kantamaan vuonna 1983 ja 1984 (5. 4), ja se neuvoteltiin erill(cid:228)(cid:228)n Palais-rakennuksen vuokrasopimuksesta (5. 5). Sopimus turvaa yhteis(cid:246)jen taloudelliset edut (5. 6). Sopimus oli kompromissi, joka syntyi yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen ja Luxemburgin viranomaisten v(cid:228)lill(cid:228) k(cid:228)ytyjen pitkien neuvotte- lujen tuloksena, eik(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen tavoittelema ihan- nesopimus. 5. 2 Sovittu j(cid:228)rjestely Tilintarkastustuomioistuimen tiedossa on sopimusj(cid:228)rjestely, sill(cid:228) se on kuvannut sen 30. 5. 1996 antamassaan, yhteis(cid:246)jen tuomio- istuimen toimitiloihin liittyvi(cid:228) taloudellisia sitoumuksia koske- vassa teknisess(cid:228) lausunnossaan. J(cid:228)rjestely(cid:228) voidaan lyhyesti kuvata seuraavasti. Sopimus ei kuulu mihink(cid:228)(cid:228)n tavanomaiseen sopimustyyppiin. Kyseess(cid:228) on omanlaisensa sopimus, jossa on piirteit(cid:228) sek(cid:228) vuok- rauksesta ett(cid:228) kaupasta. Luxemburgin valtio sitoutuu sopimuk- sessa nimenomaan luovuttamaan rakennukset yhteis(cid:246)jen tuomio- istuimelle (sen j(cid:228)lkeen kun rakentamisesta vastaava kiinteist(cid:246)yhti(cid:246) on luovuttanut ne valtiolle). Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin puolestaan sitoutuu maksamaan valtiolle investoinnista omakustannushin- nan, johon ei sis(cid:228)lly tappiota tai voittoa valtiolle, vuosittaisina korvauksina. Maksetut korvaukset katsotaan etumaksuiksi siit(cid:228), ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)t ostavat rakennukset (sopimuksen 8. 1 kohta). Korvauksia maksetaan, kunnes niiden yhteenlaskettu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ylt(cid:228)(cid:228) kauppahintaan, josta on v(cid:228)hennetty arvonlis(cid:228)vero. Vaikka sopimus koskee aikaa, joka alkaa 1. 8. 1988 (p(cid:228)iv(cid:228), jolloin osa tiloista otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n) ja ulottuu p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n, jolloin Euroopan yhteis(cid:246)ist(cid:228) tulee kaikkien kolmen lis(cid:228)rakennuksen omistaja, mik(cid:228) tapahtuu viimeist(cid:228)(cid:228)n 31. 12. 2015, vuosittaisia korvauksia on t(cid:228)y- tynyt maksaa vasta 1. 1. 1995 alkaen. Rakennusten k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) vuo- sina 1988(cid:151)1994 maksetut summat on katsottu hinnasta jo mak- setuiksi eriksi (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) 5. 3. 2). Vuosittaisen korvauksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) voidaan muuttaa, jos kauppa- hinnasta maksetaan aikaistettuja eri(cid:228) yli vuosittaisten korvausten (sopimuksen 8. 2 kohta). Vuosittaiseksi korvaukseksi oli alun perin sovittu 633 520 000 Luxemburgin frangia (16,3 miljoonaa ecua). Lokakuussa 1996 tilintarkastustuomioistuimen edell(cid:228) mainitun lausunnon perusteella suoritetun 50 miljoonan ecun suuruisen aikaistetun maksun johdosta vuosittaisen korvauksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) alen- nettiin 405 000 000 Luxemburgin frangiin. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228) muuttuu, jos lis(cid:228)rakennusten rahoittamiseksi otettujen lainojen korko nousee huomattavasti. 5. 3 Kauppahinta 5. 1 Sopimuksen tausta 5. 3. 1 Kauppahinnan osatekij(cid:228)t T(cid:228)lt(cid:228) osin viitataan edell(cid:228) olevaan 3. 2 kohtaan. Sopimuksessa ei ole sovittu kauppahintaa, vaan siin(cid:228) luetellaan tekij(cid:228)t, joiden avulla se on m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)viss(cid:228). 14. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 109/15 Syit(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n on kolme: 1) my(cid:246)nnettyjen lainojen korko ei ole kiin- te(cid:228) koko rahoituskautta, joten rahoituskulut voivat vaihdella koronmuutosten mukaan; 2) sopimusta teht(cid:228)ess(cid:228) er(cid:228)(cid:228)t rakennus- kustannukset eiv(cid:228)t viel(cid:228) olleet osapuolten tiedossa; 3) er(cid:228)ist(cid:228) rakennuskustannuksista vallitsi (cid:151) ja vallitsee yh(cid:228) edelleen (cid:151) eri- mielisyys yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen ja Luxemburgin viranomais- ten v(cid:228)lill(cid:228) (suunnittelu- ja rakennusvirheet). Tarjouksessa edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) Luxemburgin valtiovarainministe- ri(cid:246) ja yleisten t(cid:246)iden ministeri(cid:246) antavat asiantuntijan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kauppahinnan m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)miseksi p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lle 31. 12. 1994 v(cid:228)ltt(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t tiedot. Tarjouksessa todetaan seuraavaa: (cid:148)Ilmoitetut kulut m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n ja tarkistetaan asianomaisilta ministeri(cid:246)ilt(cid:228) saa- tujen tietojen pohjalta. Tositteiden perusteella suoritetaan tarkas- tus. (cid:148) (tarjouksen 2. 2 kohta). Rakennusten kauppahinta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytyy menojen perusteella siit(cid:228) riippumatta, ovatko ne valtion suoraan rahoittamia vai rakennut- tajan rahoittamia (sopimuksen 8. 1 kohta). Kyse on rakennuskus- tannuksista johtuvista menoista, arkkitehtien ja insin(cid:246)(cid:246)rien palk- kioista, menojen rahoituskuluista (v(cid:228)lityspalkkiot, vakuudet ja korkokulut) ja valtion menoista vuokranantajana. Asiantuntijan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n on siis sopimuksessa sovittu annettavaksi keinot, joiden avulla h(cid:228)n voi m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) rakennuskustannukset oikein, ja varmistua siit(cid:228), ett(cid:228) kauppahinta vastaa todellisia raken- nuskustannuksia. 5. 3. 2 Vuosina 1988(cid:151)1994 kirjallisen sopimuksen puuttuessa vuokrista maksettujen etumaksujen ottaminen huomioon Koska kirjallista vuokrasopimusta, jossa olisi sovittu lis(cid:228)raken- nusten hallinnan ehdoista, ei ollut, vuokra-/ostosopimuksen osa- puolet ovat joutuneet j(cid:228)rjestelem(cid:228)(cid:228)n varsinaisesti vuokrasopimuk- seen kuulumattomana kysymyksen(cid:228) vuosina 1988(cid:151)1994 vuokrista etumaksuina maksetut er(cid:228)t. Toisin kuin Palais- rakennuksen kohdalla, jonka k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) on olemassa kirjallinen vuokrasopimus, Luxemburgin viranomaiset suostuivat siihen, ett(cid:228) oli perusteltua k(cid:228)sitell(cid:228) vuosina 1988(cid:151)1994 maksetut er(cid:228)t etu- maksuina (ks. edell(cid:228) 2 ja 5. 2) ja m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) ne maksetuiksi eriksi (sopimuksen 6 kohta), eli niit(cid:228) ei k(cid:228)sitelty (cid:148)menetettyin(cid:228)(cid:148) vuok- rina. N(cid:228)in m(cid:228)(cid:228)ritelty m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) toimii sitten perustana laskettaessa vuosit- tain nykyarvona kauppahinta vuodesta 1988 alkaen ja maksa- matta oleva m(cid:228)(cid:228)r(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) varten otetaan huomioon vuosittaisina korvauksina tai aikaistettuina maksuina maksetut summat sek(cid:228) aiheutuneet kulut ja menot. Yhteis(cid:246)jen viel(cid:228) maksettava summa esitet(cid:228)(cid:228)n vuosittain nykyarvoon laskettuna rakennusten kauppa- hintana, josta on v(cid:228)hennetty yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen maksa- mien korvausten nykyarvoon laskettu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja arvonlis(cid:228)vero (sopimuksen 8. 1 kohta). Riippumaton asiantuntija m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) rahoitukselliset er(cid:228)t ja mak- samatta olevan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n valtion kirjanpitoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n tuottamien tietojen ja BCEE:n lainatilej(cid:228) tai muita sopimukseen liittyvi(cid:228) pank- kitilej(cid:228) koskevien tiliotteiden antamien tietojen pohjalta (tarjouk- sen 2. 3 kohta). 5. 3. 3 Kauppahinnan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytymistapa ja riippumattoman asiantuntijan teht(cid:228)v(cid:228) Sopimuksen 9 kohdassa on sovittu, ett(cid:228) sopimuksen tultua voi- maan osapuolet valitsevat riippumattoman asiantuntijan, jolle annetaan teht(cid:228)v(cid:228)ksi erityisesti rakennusten kauppahinnan laske- minen. Valtio ja yhteis(cid:246)jen tuomioistuin vastaavat puoliksi kum- pikin asiantuntijan kuluista ja palkkiosta. T(cid:228)m(cid:228)n sopimuskohdan mukaisesti asiantuntija nimettiin helmikuussa 1995. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin katsoo, ett(cid:228) koska rakennuskustannuk- set, joiden perusteella maksamatta oleva m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) lasketaan, on m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)v(cid:228) tositteiden perusteella (eli tositteet, joista ilmenee, ett(cid:228) menot ovat olleet sopimuksen 8. 1 kohdan mukaisia), riip- pumattomalle asiantuntijalle annettu teht(cid:228)v(cid:228) ei ole pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n menojen kirjanpidollinen valvonta vaan k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s niiden asianmukaisuuden tarkistamisen. Mik(cid:228)li k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) rakennus- kustannukset on m(cid:228)(cid:228)ritelty virheellisesti tai ett(cid:228) kauppahinta ei vastaa rakennuskustannuksia, sit(cid:228) on oikaistava ja maksamatta olevaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) vastaavasti korjattava (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) 5. 6, ensim- m(cid:228)inen kappale). Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin katsoo n(cid:228)in ollen, ett(cid:228) on olemassa takeet siit(cid:228), ett(cid:228) sen maksettavaksi tulevat todella ainoastaan sopimuksessa sen vastattaviksi sovitut menot. Asiantuntijan palveluksistaan tekem(cid:228)ss(cid:228) tarjouksessa, jonka yhtei- s(cid:246)jen tuomioistuin ja Luxemburgin viranomaiset hyv(cid:228)ksyiv(cid:228)t ja joka siis on h(cid:228)nen teht(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) sopimusperusta, todetaan, ett(cid:228) teh- t(cid:228)v(cid:228) jakaantuu nelj(cid:228)(cid:228)n vaiheeseen: 1) laskentaparametrien m(cid:228)(cid:228)rit- t(cid:228)minen; 2) kauppahinnan m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)minen p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lle 31. 12. 1994; 3) rahoituksellisten erien (rahoituskulut, Luxembur- gin valtion kulut vuokranantajana ja arvonlis(cid:228)vero) vuosittainen huomioon ottaminen sek(cid:228) kauppahinnan ja maksamatta olevan hinnan nykyarvon laskeminen vuosittain; ja 4) lopullisen tilityk- sen laadinta. 5. 4 Luxemburgin viranomaisten vuonna 1984 antamat sitoumukset Tilintarkastustuomioistuin kritisoi sit(cid:228), ettei sopimuksessa ole kokonaishinnasta v(cid:228)hennetty menoja, joista Luxemburgin viran- omaiset olivat yksipuolisesti sitoutuneet vastaamaan kes(cid:228)kuussa 1983 ja maan hallituksen istunnossa 30. 3. 1984. C 109/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 4. 2000 Aluksi on syyt(cid:228) korostaa, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) yksipuoliset sitoumukset annettiin t(cid:228)ysin toisessa tilanteessa, kuin mik(cid:228) vallitsi vuokra-/ ostosopimusta teht(cid:228)ess(cid:228) vuonna 1994; t(cid:228)m(cid:228)n on tilintarkastus- tuomioistuinkin todennut kertomuksensa 14 kohdassa. Vuokra-/ ostosopimus perustuu kompromissiin, joka ei pohjaudu vuosina 1983 ja 1984 annettuihin yksipuolisiin sitoumuksiin vaan olen- naisilta osiltaan toisentyyppisiin neuvottelun kohteena olleisiin tekij(cid:246)ihin, joita on muun muassa vuosina 1988(cid:151)1994 vuokrista maksettujen etumaksujen huomioon ottaminen (ks. edell(cid:228) 5. 3. 2). Vuokra-/ostosopimuksessa ei kuitenkaan kohdisteta yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen maksettaviksi erin(cid:228)isi(cid:228) menoja, joista Luxembur- gin viranomaiset olivat sitoutuneet vastaamaan vuosina 1983 ja 1984, kuten maank(cid:228)ytt(cid:246)oikeudesta (5. 4. 1) ja teiden rakentami- sesta (5. 4. 2) johtuvat menot. Sopimus ei koske yleist(cid:228) tiest(cid:246)(cid:228). T(cid:228)llaisten teiden rakentamiskus- tannuksia ei n(cid:228)in ollen oteta huomioon sopimuksen 8. 1 kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritellyn kauppahinnan laskemiseen vaikuttavina menoina. Vastauksena tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen 8 ja 14 kohtaan on todettava, ett(cid:228) edell(cid:228) mainittu sopimusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys mah- dollistaa sen, ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuin voi j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) rakennusten lopullista hintaa m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)ess(cid:228) yleisten teiden rakentamiskustan- nukset sen ulkopuolelle. T(cid:228)llainen tie on esimerkiksi yhdystie boulevard K. Adenauerin ja rue du Fort Niedergr(cid:252)newaldin v(cid:228)lill(cid:228), vaikka t(cid:228)m(cid:228) yleist(cid:228) liikennett(cid:228) helpottava v(cid:228)yl(cid:228) rakennettiin yhtei- s(cid:246)jen tuomioistuimen ehdotuksesta. 5. 4. 1 Maapohjaongelma 5. 5 Palais-rakennuksen vuokra Kun Luxemburgin viranomaiset esittiv(cid:228)t 14. 3. 1994 ensimm(cid:228)isen luonnoksensa lis(cid:228)rakennusten k(cid:228)ytt(cid:228)misest(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)n sopimuk- sen ehdoista ja kun oli p(cid:228)(cid:228)dytty siihen, ett(cid:228) lopulta n(cid:228)iden raken- nusten omistusoikeus luovutetaan (mik(cid:228) ei suinkaan ollut tilanne vuonna 1984), he m(cid:228)(cid:228)ritteliv(cid:228)t, ett(cid:228) (cid:148)maapohjan hinta on 200 000 000 Luxemburgin frangia hehtaarilta(cid:148). Vastauksena tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen 19 koh- dan viimeiseen virkkeeseen yhteis(cid:246)jen tuomioistuin korostaa, ett(cid:228) Palais-rakennuksen vuokrasta on sovittu Luxemburgin valtion ja yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen v(cid:228)lill(cid:228) 5. 6. 1973 tehdyn vuokrasopi- muksen III kohdassa. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin hylk(cid:228)si t(cid:228)m(cid:228)n luonnoksen, sill(cid:228) se on aina ollut sill(cid:228) kannalla, ett(cid:228) politiikkaansa toimielinten kotipaik- kana kehitt(cid:228)v(cid:228)n is(cid:228)nt(cid:228)maan tuli lahjoittaa maapohja rakennuk- sille, jotka kyseinen toimielin aikoi hankkia omistukseensa. T(cid:228)l- laiseen lopputulokseen ei p(cid:228)(cid:228)sty, koska Luxemburgin viranomaiset vetosivat siihen, ett(cid:228) tilintarkastustuomioistuin on ostanut maa- pohjan, jolle sen rakennus oli rakennettu. Loppujen lopuksi Luxem- burgin viranomaiset antoivat yhteis(cid:246)jen tuomioistuimelle tontin- vuokraoikeuden, joka antaa ilmaisen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuden maapohjaan 98 vuodeksi. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen k(cid:228)sityksen mukaan t(cid:228)m(cid:228) ratkaisu oli taloudellisesti kaikkein edullisin, kun otetaan huomi- oon Luxemburgin viranomaisten vaatima myyntihinta. Vuonna 1994 tehdyn vuokra-/ostosopimuksen mukaan yhteis(cid:246)- jen tuomioistuimella on siis tontinvuokraoikeutena annettu vas- tikkeeton k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus siihen maapohjaan, jolla lis(cid:228)rakennukset sijaitsevat, mutta pit(cid:228)(cid:228) paikkansa, ettei se omista maapohjaa ja ett(cid:228) sen on hankittava se omistukseensa ennen tontinvuokraoi- keuden p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228), jos se haluaa est(cid:228)(cid:228) sen, ett(cid:228) rakennusten omistusoikeus siirtyy Luxemburgin valtiolle. On huomattava, ett(cid:228) tontinvuokraoikeus antaa mahdollisuuden neuvotella milloin tahansa sen voimassaoloaikana maapohjan vastikkeettomasta luovutuksesta. 5. 4. 2 Tiest(cid:246) Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n pyyt(cid:228)nyt budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lt(cid:228) vuokrasopimuksen mukaisen vuokran maksamiseen tarvittavia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja ja maksanut vuokrat n(cid:228)iden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)raho- jen avulla. 5. 6 Yhteis(cid:246)jen taloudellisten etujen turvaaminen johdanto-osasta, 8. 1 Vuokra-/ostosopimuksen systematiikasta, kohdasta ja sit(cid:228) teht(cid:228)ess(cid:228) vallinneesta tilanteesta (er(cid:228)iden menojen oikeellisuus kiistettiin jo ennen allekirjoitusta; ks. edell(cid:228) 5. 3. 1 kohta, toinen kappale) k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) asiantuntijan vuosittain las- kema maksamatta oleva m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on vain arvio, jota korjataan uusien tietojen perusteella. N(cid:228)m(cid:228) tiedot voivat olla sellaisia, joita edell(cid:228) mainitut ministeri(cid:246)t (ks. edell(cid:228) 5. 3. 3) eiv(cid:228)t mahdollisesti ole esitt(cid:228)neet, vaikka ne ovat olleet siihen velvollisia, tai jo ole- massa olevien tietojen uudelleen arviointeja. N(cid:228)in ollen ei voida p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuin olisi ottanut kantaakseen menoja, joita ei pid(cid:228) ottaa huomioon sopi- muksen 8. 1 kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritellyin tavoin kauppahintaa lasketta- essa. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on p(cid:228)invastoin jo alusta alkaen vaa- tinut, ettei tiettyj(cid:228) menoja lasketa mukaan (ks. edell(cid:228) 5. 3. 1 kohta, toinen kappale). Sopimuksen kohde on tarkasti m(cid:228)(cid:228)ritelty sen 1 kohdassa. Kyse on niist(cid:228) rakennuksista sek(cid:228) niiden ainesosista ja tarpeistosta, jotka on merkitty Luxemburgin kaupungin tonttikirjaan, Weimerskir- chin korttelin E C osana numeroihin 840/4284, 871/4923 ja 871/4983 kuuluvina. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) on yh(cid:228) edelleen olemassa pitk(cid:228) luettelo riidanalaisia kohtia, ja yhteis(cid:246)jen tuomioistuin jatkaa neuvotteluja Luxembur- gin viranomaisten kanssa, jotta tietyt kulut j(cid:228)tett(cid:228)isiin pois lopul- lisesta tilityksest(cid:228). 14. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 109/17 Tilintarkastustuomioistuin toteaa, ett(cid:228) sek(cid:228) Luxemburgin hallin- non ett(cid:228) riippumattoman asiantuntijan tekemiss(cid:228) tarkastuksissa oli er(cid:228)it(cid:228) puutteita (tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen 17 ja 18 kohta) ja ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) on johtanut er(cid:228)iden kulujen aiheetto- maan lukemiseen yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen vastattaviksi (tilin- tarkastustuomioistuimen kertomuksen 8, 14 ja 20. f kohta). Selvitt(cid:228)(cid:228)kseen laskutuksessa todetut ep(cid:228)selvyydet ja niiden rahoi- tuskulujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n, jotka eiv(cid:228)t suoraan liity rakennust(cid:246)iden rahoit- tamiseen, yhteis(cid:246)jen tuomioistuin pyyt(cid:228)(cid:228) Luxemburgin viranomai- sia tekem(cid:228)(cid:228)n tai teett(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n perusteellisia lis(cid:228)tutkimuksia ja antamaan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimelle tilaisuuden tutustua joko itse tai ulkopuolisen tilintarkastajan avulla kaikkiin sopimuksen 8. 1 kohdassa tarkoitetun kauppahinnan m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)misen kannalta tarpeellisiin asiakirjoihin. Hintaan vaikuttavat selvennykset on saatava viimeist(cid:228)(cid:228)n sopimuk- sen p(cid:228)(cid:228)ttyess(cid:228), mik(cid:228) n(cid:228)ill(cid:228) n(cid:228)kymin tapahtuu vuonna 2007. Tuo- hon ja jopa siihen asti, kunnes sopimuspuolet ovat p(cid:228)(cid:228)sseet sopi- mukseen lopullisesta tilityksest(cid:228), arviot siit(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)t olisivat k(cid:228)rsineet vahinkoa, ovat pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n olettamuksiin perustuvia. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimella ei ole mit(cid:228)(cid:228)n syyt(cid:228) l(cid:228)hte(cid:228) siit(cid:228), et- teik(cid:246) sopimusta t(cid:228)ytett(cid:228)isi lojaalisuusperiaatetta noudattaen. T(cid:228)m(cid:228) periaate sis(cid:228)ltyy Luxemburgin siviililain 1134 §:n 3 momenttiin, jota sopimukseen sovelletaan, sill(cid:228) sopimuksen 19 kohdassa on sovittu, ett(cid:228) sopimukseen sovelletaan Luxemburgin lakia. Syyt(cid:228) ep(cid:228)ilyyn ei ole siksik(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) sopimusta t(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228) nou- datetaan tietenkin EY:n perustamissopimukseen perustuvaa yhtei- s(cid:246)n ja j(cid:228)senvaltioiden yhteisty(cid:246)n periaatetta, johon kuuluu yhtei- s(cid:246)jen taloudellisten etujen turvaaminen. 6 P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t (cid:151) Palais-rakennuksen kolmea lis(cid:228)rakennusta ei ole alun perin sis(cid:228)llytetty kokonaisvaltaiseen suunnitelmaan, vaan ne ovat niveltyneet vaiheittain toisiinsa jatkuvasti lis(cid:228)(cid:228)ntyneiden kiin- teist(cid:246)tarpeiden mukaan. (cid:151) Silloin kun kutakin rakennusta alettiin rakentaa, yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen tarkoituksena oli pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n vuokrata ne, koska yhteis(cid:246)jen toimielinten toimitilapolitiikka oli tuolloin senmukaista. (cid:151) Pyyt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n vuokraukseen tarvittavia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on antanut budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle kaikki itsel- l(cid:228)(cid:228)n olleet tiedot. (cid:151) Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen tiedossa ei ole t(cid:228)ysin ollut, min- k(cid:228)laisista rahoitusj(cid:228)rjestelyist(cid:228) Luxemburgin viranomaiset oli- vat sopineet, kunnes se aikoi hankkia rakennukset omistuk- seensa. Vuokralaisena se ei voinut vaatia itselleen n(cid:228)it(cid:228) tietoja. (cid:151) Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen on t(cid:228)ytynyt ottaa rakennukset k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) ilman kirjallista sopimusta, ja se katsoo, ett(cid:228) Luxem- burgin viranomaisilla oli oikeus vaatia vastiketta t(cid:228)st(cid:228) tosiasi- allisesta k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) ja ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuin oli n(cid:228)in ollen velvollinen maksamaan etumaksuja. (cid:151) Sen j(cid:228)lkeen kun budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tti toimitilapolitii- kasta, jossa suositettiin, ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen toimielimet ostavat k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n olevat rakennukset, yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on suunnitellut ostavansa k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n olevat lis(cid:228)rakennukset. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin teki t(cid:228)ss(cid:228) tarkoituksessa vuokra-/ ostosopimuksen, joka on pitkien ja vaikeiden neuvottelujen tuloksena syntynyt kompromissi. (cid:151) Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin katsoo, ett(cid:228) riippumattomalle asiantuntijalle t(cid:228)m(cid:228)n sopimuksen mukaisesti annettu teh- t(cid:228)v(cid:228) ei rajoitu pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n menojen kirjanpidolliseen val- vontaan vaan k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s niiden asianmukaisuuden tar- kistamisen. (cid:151) Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin katsoo my(cid:246)s, ett(cid:228) maksamatta oleva m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), jonka suuruuden riippumaton asiantuntija laskee vuosittain, on pelkk(cid:228) arvio, jota voidaan korjata. (cid:151) Vuokra-/ostosopimuksessa sovitut ehdot, jotka koskevat yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen maksettavaksi tulevaa kaup- pahintaa, merkitsev(cid:228)t takeita siit(cid:228), ett(cid:228) sen maksettaviksi tulevat todellisuudessa ainoastaan ne menot, joiden on sopimuksessa sovittu tulevan sen vastuulle. (cid:151) Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin tulee toimituttamaan lis(cid:228)tutkimuksia varmistuakseen siit(cid:228), ettei mit(cid:228)(cid:228)n ep(cid:228)selvyyksi(cid:228), jotka voisivat vahingoittaa yhteis(cid:246)jen taloudellisia etuja, ole tapahtunut. C 109/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 4. 2000 LIITE TAPAHTUMAT AIKAJ˜RJESTYKSESS˜ 1972 1973 1979 1980 1981 1982 1984 1985 1986 elokuu Palais-rakennuksen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto tammikuu Tanskan, Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan liittyminen tammikuu marraskuu Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin ilmoitti neuvostolle pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin (kymmenen vuotta) kiinteist(cid:246)tarpeistaan Jean Monnet -rakennuksesta otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n 40 toimistohuonetta hein(cid:228)kuu Jean Monnet -rakennuksesta otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n 80 toimistohuonetta lis(cid:228)(cid:228) tammikuu Kreikan liittyminen toukokuu Neuvosto lykk(cid:228)si yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen kiinteist(cid:246)hankkeen tutkimista toukokuu hein(cid:228)kuu joulukuu tammikuu syyskuu Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen esityksest(cid:228) neuvosto antoi suostumuksensa 300 toimistohuonetta k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)n rakennuksen rakentamiseen Erasmus-lis(cid:228)rakennuksen rahoituslaki Weimershofissa sijainneista tilap(cid:228)israkennuksista otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n 140 toimistohuonetta Espanjan ja Portugalin liittyminen Erasmus-lis(cid:228)rakennuksen rakennusty(cid:246)t aloitettiin 1988 lokakuu P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Euroopan yhteis(cid:246)jen ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen perustamisesta Jean Monnet -rakennuksessa k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olleista tiloista luovuttiin Weimershofissa sijainneista tilap(cid:228)israkennuksissa k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olleista tiloista luovuttiin osaksi Erasmus-lis(cid:228)rakennuksen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto 1989 1990 1992 helmikuu kes(cid:228)kuu syyskuu Thomas More -lis(cid:228)rakennuksen rakennusty(cid:246)t aloitettiin Thomas More -lis(cid:228)rakennuksen rahoituslaki Yhteis(cid:246)jen ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuin aloitti toimintansa BAK-rakennuksesta otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n toimistohuoneita Weimershofissa sijainneista tilap(cid:228)israkennuksista luovuttiin kokonaan joulukuu C-lis(cid:228)rakennuksen rahoituslaki helmikuu syyskuu C-lis(cid:228)rakennuksen rakennusty(cid:246)t aloitettiin Thomas More -lis(cid:228)rakennuksen rakennusty(cid:246)t saatiin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen BAK-rakennuksessa k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olleista tiloista luovuttiin osaksi 1994 lokakuu marraskuu C-lis(cid:228)rakennuksen rakennusty(cid:246)t saatiin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen Yhteis(cid:246)jen ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuin otti C-lis(cid:228)rakennuksen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) BAK-rakennuksessa k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olleista tiloista luovuttiin Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin teki vuokra-/ostosopimuksen Luxemburgin valtion kanssa 1995 1996 1998 1999 tammikuu It(cid:228)vallan, Suomen ja Ruotsin liittyminen marraskuu Selvitys Palais-rakennuksessa havaitusta asbestista syyskuu Tilintarkastustuomioistuin ilmoitti tarkastavansa yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen kiinteist(cid:246)menot tammikuu hein(cid:228)kuu T-rakennuksen (tilap(cid:228)inen korvaava rakennus) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto Palais-rakennus tyhjennettiin