title: Särskild rapport nr 8/2000 om gemenskapens åtgärder för avyttring av smörfett samt kommissionens svar

eurovoc_concepts:
butter
common organisation of markets
discount sale
milk fat
sales aid

formats: html pdf print

text: 12. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 132/1 I (Meddelanden) REVISIONSR˜TTEN S˜RSKILD RAPPORT nr 8/2000 om gemenskapens (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r avyttring av sm(cid:246)rfett samt kommissionens svar (i enlighet med artikel 248. 4 andra stycket i EG-f(cid:246)rdraget) (2000/C 132/01) INNEH¯LLSF(cid:214)RTECKNING Punkt Sida HUVUDSAKLIGA GRANSKNINGSRESULTAT. INLEDNING. ¯tg(cid:228)rderna f(cid:246)r avyttring av sm(cid:246)r. Revisionsr(cid:228)ttens granskning. DEN GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADEN F(cid:214)R MJ(cid:214)LK OCH SM(cid:214)R(cid:214)VERSKOTTET. Den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r mj(cid:246)lk. EU:s sm(cid:246)r(cid:246)verskott. Den externa marknaden f(cid:246)r sm(cid:246)r. De olika avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rdernas proportionella betydelse. IAKTTAGELSER MED ANKNYTNING TILL AVYTTRINGSSYSTEMEN. Fastst(cid:228)llande av st(cid:246)dniv(cid:229)n. Kvalitetskrav. Utbetalning av st(cid:246)d f(cid:246)r importerat sm(cid:246)r. S(cid:228)rskilda h(cid:228)lsoaspekter. Merv(cid:228)rdesskatt (moms) p(cid:229) EU-st(cid:246)d. S(cid:228)rskilda svagheter som p(cid:229)verkar kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 (sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror). Komplicerade best(cid:228)mmelser. Brister i (cid:246)vervakningen. S(cid:228)rskilda svagheter som p(cid:229)verkar kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 2191/81 (sm(cid:246)r f(cid:246)r icke vinstdrivande organisationer). ADMINISTRATIVA BRISTER SOM P¯TR˜FFATS I MEDLEMSSTATERNA. Brister i kontrollerna. 1(cid:150)5 1(cid:150)4 5 6(cid:150)22 6(cid:150)9 10(cid:150)12 13(cid:150)16 17(cid:150)22 23(cid:150)50 23(cid:150)27 28(cid:150)30 31(cid:150)34 35(cid:150)38 39(cid:150)41 42(cid:150)47 42(cid:150)45 46(cid:150)47 48(cid:150)50 51(cid:150)53 51 Felaktig till(cid:228)mpning av f(cid:246)rordningar. 52(cid:150)53 3 4 4 7 7 7 7 9 9 13 13 13 13 14 14 15 15 15 15 16 16 16 C 132/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 2000 Punkt Sida AVYTTRINGS¯TG˜RDERNAS VERKNINGSGRAD OCH KOSTNADSEFFEKTIVITET. Fastst(cid:228)llande av verkningsgrad och kostnadseffektivitet. Faktorer som p(cid:229)verkar efterfr(cid:229)gan p(cid:229) den inre marknaden. Marknadens k(cid:228)nnetecken. Konkurrensl(cid:228)get f(cid:246)r sm(cid:246)r i f(cid:246)rh(cid:229)llande till (cid:246)vriga fetter. St(cid:246)dets inverkan p(cid:229) slutprodukternas pris. F(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan efterfr(cid:229)gan, st(cid:246)dsatser och marknadspriser. Strukturella faktorer. J(cid:228)mf(cid:246)relse mellan avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder och andra former av marknadsinterventioner. Strukturellt (cid:246)verskott. SLUTSATS. 54(cid:150)78 54(cid:150)56 57(cid:150)75 57(cid:150)60 61(cid:150)63 64(cid:150)67 68(cid:150)71 72(cid:150)73 74(cid:150)75 76(cid:150)78 79(cid:150)84 Kommissionens svar. 16 16 17 17 17 18 19 20 20 22 22 26 12. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 132/3 HUVUDSAKLIGA GRANSKNINGSRESULTAT EU:s sm(cid:246)rproduktion (1 840 000 ton 1998) utg(cid:246)r cirka 45 % av v(cid:228)rldsproduktionen. Inklusive import och lager finns varje (cid:229)r cirka 2 000 000 ton sm(cid:246)r tillg(cid:228)ngligt p(cid:229) marknaden, men endast 1 290 000 ton s(cid:228)ljs till marknadspris. Resten subventioneras, antingen genom avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder, exportbidrag eller offentlig och pri- vat lagring (se punkterna 1(cid:150)3). Sm(cid:246)rkonsumtionen per capita sj(cid:246)nk med 15 % under andra h(cid:228)lften av 1980-talet. Trots att konsumtionen under 1990-talet varit relativt stabil f(cid:246)rv(cid:228)ntas en ytterligare minskning av konsumtionen. De h(cid:246)jda mj(cid:246)lk- kvoterna kommer att m(cid:246)jligg(cid:246)ra en h(cid:246)gre produktion under kommande (cid:229)r, vilket kan leda till st(cid:246)rre (cid:246)verskott (se punkterna 10(cid:150)12). ¯tg(cid:228)rderna f(cid:246)r avyttring av sm(cid:246)r syftar till en (cid:246)kad konsumtion genom att st(cid:246)dja sm(cid:246)ranv(cid:228)ndning. Det finns tre (cid:229)tg(cid:228)rder ((cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148), (cid:148)sm(cid:246)rfett f(cid:246)r direkt f(cid:246)rbrukning(cid:148) och (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r icke vinstdrivande organisationer(cid:148)). De (cid:229)rliga utgifterna uppg(cid:229)r till 600 miljoner ecu och omfattar cirka 500 000 ton sm(cid:246)r varje (cid:229)r (se punkterna 17(cid:150)22). Med nuvarande anbudssystem uppn(cid:229)s inte l(cid:228)gsta m(cid:246)jliga st(cid:246)dniv(cid:229). St(cid:246)dniv(cid:229)n (cirka 30 % av marknadspriset f(cid:246)r sm(cid:246)r) skulle kunna s(cid:228)nkas ytterligare om marknadskrafterna gavs fritt spelrum (se punkterna 23(cid:150)27 och 68(cid:150)71). St(cid:246)d kan (cid:228)ven f(cid:229)s f(cid:246)r sm(cid:246)r av l(cid:228)gre kvalitet och importerat sm(cid:246)r, vilket minskar (cid:229)tg(cid:228)rdernas verkningsgrad (se punkterna 28(cid:150)34). I kommissionens f(cid:246)rordningar om detta f(cid:246)reskrivs tills(cid:228)ttning av sp(cid:229)r(cid:228)mnen i produkter av kontrollsk(cid:228)l. Enligt ett expertutl(cid:229)tande medf(cid:246)r vissa av de ber(cid:246)rda (cid:228)mnena h(cid:228)lsorisker. Kommissionen b(cid:246)r vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att garantera att sp(cid:229)r(cid:228)mnen testas och godk(cid:228)nns innan de tas i bruk och att de deklareras p(cid:229) f(cid:246)rpackningen (se punkterna 35(cid:150)38). I vissa medlemsstater bel(cid:228)ggs EU-st(cid:246)d med moms. Detta strider mot principen om lika behandling och under- minerar dessutom det allm(cid:228)nna syftet med st(cid:246)det. Kommissionen b(cid:246)r bet(cid:228)nka f(cid:246)ljderna av att EU-st(cid:246)d inte n(cid:229)r mottagarna till sitt fulla belopp (se punkterna 39(cid:150)41). Det beh(cid:246)vs f(cid:246)rb(cid:228)ttringar p(cid:229) medlemsstatsniv(cid:229) betr(cid:228)ffande godk(cid:228)nnande och inspektioner av f(cid:246)retag som har r(cid:228)tt att anv(cid:228)nda sm(cid:246)rfett som erh(cid:229)ller st(cid:246)d, kontroll av tillsatsen av sp(cid:229)r(cid:228)mnen och kontroll av att sm(cid:246)r som (cid:228)r avsett f(cid:246)r direkt konsumtion (cid:228)r av europeiskt ursprung (se punkt 51). Motiveringen till avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna best(cid:229)r i att (cid:246)ka efterfr(cid:229)gan, men kommissionen har inte tillg(cid:229)ng till n(cid:229)gon omfattande information, analys eller unders(cid:246)kning om (cid:229)tg(cid:228)rdernas verkningar. F(cid:246)r vissa traditionella eller f(cid:246)rstklassiga produkter (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att anv(cid:228)nda sm(cid:246)r f(cid:246)r att uppn(cid:229) f(cid:246)rv(cid:228)ntade slutliga produkt- egenskaper. N(cid:228)r det g(cid:228)ller andra produkter kan man anv(cid:228)nda konkurrerande fetter, som vegetabiliska oljor och margarin, som (cid:228)r mycket billigare (minst 50 %). N(cid:228)r det g(cid:228)ller croissanter och glass, som h(cid:246)r till de viktigaste produkterna i vilka subventionerat sm(cid:246)r ing(cid:229)r, har EU-st(cid:246)det en begr(cid:228)nsad effekt p(cid:229) detaljhandelspriserna och d(cid:228)rigenom (cid:228)ven p(cid:229) den allm(cid:228)nna efterfr(cid:229)gan bland slutkonsumenterna (se punkterna 54(cid:150)71). C 132/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 2000 ˜ven om avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:228)r billigare (cid:228)n intervention och exportbidrag g(cid:228)ller denna j(cid:228)mf(cid:246)relse endast om (cid:229)tg(cid:228)rderna leder till (cid:246)kad efterfr(cid:229)gan. Det finns emellertid sk(cid:228)liga indikationer p(cid:229) att en betydande andel av det sm(cid:246)r som avyttrats med hj(cid:228)lp av EU-st(cid:246)d skulle ha konsumerats (cid:228)ven utan s(cid:229)dant st(cid:246)d (se punkt 75). ¯tg(cid:228)rderna f(cid:246)r avyttring av sm(cid:246)r inf(cid:246)rdes 1969 i form av tillf(cid:228)lliga (cid:229)tg(cid:228)rder, men omvandlades till permanenta system f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rdande av strukturella (cid:246)verskott. Kommissionen b(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:246)ka minska kostnaderna f(cid:246)r avytt- rings(cid:229)tg(cid:228)rderna och (cid:228)ven (cid:246)verv(cid:228)ga struktur(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att (cid:246)ka efterfr(cid:229)gan p(cid:229) osubventionerat sm(cid:246)r eller begr(cid:228)nsa utbudet (se punkterna 76(cid:150)78). Kommissionen b(cid:246)r genomf(cid:246)ra en omfattande utv(cid:228)rdering av avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna. Under tiden b(cid:246)r de nuva- rande f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r anbudsinfordran revideras, st(cid:246)det minskas progressivt och koncentreras enbart p(cid:229) h(cid:246)gkvalitativa icke importerade sm(cid:246)rfetter f(cid:246)r produkter d(cid:228)r det (cid:228)r sannolikt att efterfr(cid:229)gan (cid:246)kar (se punkt 84). INLEDNING ¯tg(cid:228)rderna f(cid:246)r avyttring av sm(cid:246)r 1. En tredjedel av den mj(cid:246)lk som produceras i Europeiska unio- nen (EU) konsumeras antingen f(cid:228)rsk i form av konsumtionsmj(cid:246)lk eller konverteras till f(cid:228)rska produkter, s(cid:229)som yoghurt. De reste- rande tv(cid:229) tredjedelarna konverteras till tre huvudkategorier, sm(cid:246)r, ost och skummj(cid:246)lk. EU:s sm(cid:246)rproduktion p(cid:229) 1 843 000 ton (cid:229)r 1998 (1), motsvarar cirka 45 % av hela v(cid:228)rldens produktion (2). Om import och lager tas med i ber(cid:228)kningen finns det 1 984 000 ton sm(cid:246)r (3) tillg(cid:228)ngligt p(cid:229) marknaden, men endast 1 290 000 ton (4) s(cid:228)ljs till marknadspris. 2. Resten (694 000 ton 1998) subventioneras, antingen f(cid:246)r kon- sumtion via de olika avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna eller exporteras med st(cid:246)d av exportbidrag eller lagras i offentliga eller subventionerade privata lager (5). F(cid:246)r den totala marknadsbalansen, se tabell 1. 3. Sm(cid:246)r tillverkas vanligtvis av gr(cid:228)dde, som (cid:228)r den f(cid:246)rsta pro- dukt som erh(cid:229)lls n(cid:228)r mj(cid:246)lkfett separeras fr(cid:229)n mj(cid:246)lk. Det har en minimifetthalt p(cid:229) 82 % (80 % om sm(cid:246)ret saltats). Koncentrerat sm(cid:246)r eller sm(cid:246)rolja (99,8 % fetthalt), som kan lagras en l(cid:228)ngre tid utan kylning, anv(cid:228)nds inom livsmedelsindustrin och vid matlag- ning i hush(cid:229)ll, s(cid:228)rskilt i vissa delar av Tyskland. 4. EU:s avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder inf(cid:246)rdes 1969 och syftar till att begr(cid:228)nsa (cid:246)verskotten genom att subventionera anv(cid:228)ndningen av sm(cid:246)r, i synnerhet n(cid:228)r det finns konkurrerande fetter, s(cid:229)som vege- tabiliska oljor (6). Det finns tre avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder inom EU: en (cid:229)tg(cid:228)rd som huvudsakligen avser anv(cid:228)ndning av gr(cid:228)dde, sm(cid:246)r och koncentrerat sm(cid:246)r i konditorivaror och glass ((cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r kondito- rivaror(cid:148)), en (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r koncentrerat sm(cid:246)r avsett f(cid:246)r direkt f(cid:246)r- brukning som (cid:228)ven omfattar hush(cid:229)ll ((cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r direkt f(cid:246)rbruk- ning(cid:148)) och en (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av sm(cid:246)r vid icke vinstdrivande institutioner och organisationer, s(cid:229)som sjukhus och soppk(cid:246)k ((cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r icke vinstdrivande organisationer(cid:148)). Cirka 600 miljoner ecu (7) anv(cid:228)nds f(cid:246)r dessa (cid:229)tg(cid:228)rder varje (cid:229)r. Detta motsvarar 20 % av EU:s totala utgifter p(cid:229) 2 956 miljoner ecu f(cid:246)r den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r mj(cid:246)lk (GOM) (cid:229)r 1998 (se tabell 2). 12. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 132/5 Tabell 1 (cid:214)vergripande marknadsbalans EU-10 1984 EU-12 1994 EU-15 1995 EU-15 1996 EU-15 1997 (1 000 ton) EU-15 1998 161 692 853 47 161 208 59 59 118 50 20 70 54 40 94 40 11 51 2 115 1 675 1 892 1 893 1 863 1 843 89 65 73 95 90 90 Ing(cid:229)ende lager 1. Privata lager (med EU-st(cid:246)d) 2. Offentliga lager 3. Ing(cid:229)ende lager totalt 4. Produktion 5. Import 6. Tillg(cid:228)ngligt f(cid:246)r anv(cid:228)ndning 3 057 1 948 2 083 2 058 2 047 1 984 Konsumtion: 7. Till marknadspriser 8. Konsumtion med st(cid:246)d 9. Konsumtion totalt Konsumtion per capita (kg) i EU Export: 10. Kommersiell 11. Livsmedelsbist(cid:229)nd 12. Specialpris 13. Export totalt Utg(cid:229)ende lager: 14. Privata lager (med EU-st(cid:246)d) 15. Offentliga lager 16. Utg(cid:229)ende lager totalt (6 - 9(cid:150) 13) 1 342 358 1 700 1 161 506 1 667 1 298 486 1 784 1 291 470 1 761 1 291 478 1 769 1 290 464 1 754 5,30 4,70 4,74 4,70 4,70 4,68 235 59 114 408 108 841 949 152 0 11 163 59 59 118 219 1 9 229 50 20 70 202 1 0 203 54 40 94 226 1 0 227 40 11 51 170 0 0 170 57 3 60 F(cid:246)rklarande anm(cid:228)rkningar: Kvantiteterna f(cid:246)r (cid:148)Konsumtion med st(cid:246)d(cid:148) p(cid:229) rad 8 skiljer sig fr(cid:229)n dem f(cid:246)r (cid:148)Avyttrad sm(cid:246)rekvivalent totalt(cid:148) i not 1 till tabell 5 eftersom den senare inbegriper mj(cid:246)lkfett som avyttrats i form av gr(cid:228)dde enligt f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97. De tv(cid:229) upps(cid:228)ttningarna uppgifter avst(cid:228)ms p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: Konsumtion med st(cid:246)d l(cid:228)gg till mj(cid:246)lkfett som avyttrats i form av gr(cid:228)dde Avyttrad sm(cid:246)rekvivalent totalt, i enlighet med tabell 5 Konsumtionen per capita (cid:229)r 1984 (cid:228)r f(cid:246)r EU-12. K(cid:228)llor: F(cid:246)r 1984: Jordbruksl(cid:228)get i Europeiska gemenskapen, 1987. 1994(cid:150)1998: Kommissionen, GD VI, Kalkylark med titeln (cid:148)Balance Sheet-Butter stocks(cid:148). 1994 1995 1996 1997 1998 506 17 523 486 23 509 470 24 494 478 29 507 464 32 496 C 132/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 2000 Not Budgetrubrik Utgiftskategori 1994 1995 1996 1997 1998 1999 (miljoner ecu/euro) Tabell 2 Utgifter f(cid:246)r mj(cid:246)lk 1994(cid:150)1999 B1(cid:150)2 0 0 0 B1(cid:150)3 0 1 3 Sm(cid:246)r och sm(cid:246)rolja Exportbidrag Exportbidrag (cid:150) inte bilaga II B1(cid:150)2 0 3 1. 2 0 3 4 B1(cid:150)2 0 3 0 Lagring Offentlig lagring Privat lagring 1 B1(cid:150)2 0 4 B1(cid:150)2 0 B1(cid:150)3 0 Avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder: (analyseras i tabell 5) Kapitel B1(cid:150)2 0 Deltotal Kapitel B1(cid:150)3 0 Deltotal Utgifter f(cid:246)r sm(cid:246)r och sm(cid:246)rolja B1(cid:150)2 0 0 1 B1(cid:150)3 0 1 2 Skummj(cid:246)lk och skummj(cid:246)lkspulver (SMP) Exportbidrag Exportbidrag (cid:150) inte bilaga II B1(cid:150)2 0 1 1. 2 0 1 4 B1(cid:150)2 0 1 0 B1(cid:150)2 0 2 0. 2 0 2 3 B1(cid:150)2 0 2 4 Lagring Offentlig lagring Privat lagring Avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder St(cid:246)d f(cid:246)r foder St(cid:246)d f(cid:246)r kasein Kapitel B1(cid:150)2 0 Deltotal Kapitel B1(cid:150)3 0 Deltotal Utgifter f(cid:246)r skummj(cid:246)lk och SMP: Ost Exportbidrag Lagring Offentlig lagring Privat lagring Kapitel B1(cid:150)2 0 Utgifter f(cid:246)r ost: B1(cid:150)2 0 B1(cid:150)3 0 B1(cid:150)2 0 0 2 N/A B1(cid:150)2 0 5 0 B1(cid:150)2 0 0 3 B1(cid:150)2 0 6 1 B1(cid:150)3 1 2 B1(cid:150)2 0 6 2, 3, 4 B1(cid:150)2 0 6 5, 6, 8 2 2 3 3 4 (cid:214)vriga mj(cid:246)lkprodukter Exportbidrag Kapitel B1(cid:150)2 0 Ugifter f(cid:246)r (cid:246)vriga mj(cid:246)lkprodukter: 1 010 1 010 1 008 1 008 B1(cid:150)2 0 7 B1(cid:150)2 0 6 7 B1(cid:150)2 0 6 9/B1(cid:150)2 0 9 (cid:214)vriga (cid:229)tg(cid:228)rder Andra (cid:229)tg(cid:228)rder i anknytning till mj(cid:246)lk: Skolmj(cid:246)lkssystemet Skolmj(cid:246)lkssystemet Utveckling av saluf(cid:246)ring och kvalitet Bidrag f(cid:246)r definitivt upph(cid:246)rande eller minskning av mj(cid:246)lkproduktion Till(cid:228)ggsavgift f(cid:246)r mj(cid:246)lk Bidrag f(cid:246)r avst(cid:229)ende fr(cid:229)n att tilldela mj(cid:246)lkkvoter Kapitel B1(cid:150)2 0 Deltotal Kapitel B1(cid:150)3 1 Deltotal Utgifter f(cid:246)r andra (cid:229)tg(cid:228)rder i anknytning till mj(cid:246)lk Kapitel B1(cid:150)2 0 Deltotal Kapitel B1(cid:150)3 0 Deltotal Kapitel B1(cid:150)3 1 Deltotal Utgifter f(cid:246)r mj(cid:246)lk totalt: 237 64 300 26 28 54 625 916 64 980 138 132 270 155 0 155 525 85 610 (cid:150) 9 30 21 598 1 145 85 1 230 171 160 331 30 0 30 337 82 420 (cid:150) 45 22 (cid:150) 23 584 899 82 981 133 172 305 90 0 90 439 311 750 1 042 132 1 174 386 288 675 875 160 1 035 367 287 654 877 172 1 049 469 0 84 84 553 761 761 124 (cid:151) 5 348 (cid:150) 194 0 16 299 0 299 3 572 196 0 3 767 272 0 99 99 371 785 785 108 (cid:151) 0 353 (cid:150) 547 0 3 (cid:150) 83 0 (cid:150) 83 3 093 245 0 3 337 181 0 74 74 255 775 775 (cid:151) 105 (cid:151) 6 (cid:150) 214 2 (cid:150) 2 (cid:150) 209 105 (cid:150) 104 2 597 254 105 2 956 (Est. ) 250 76 326 (cid:150) 4 32 28 491 769 76 845 122 155 277 45 0 45 364 289 653 820 155 975 181 0 93 93 274 706 706 (cid:151) 96 (cid:151) 6 0 0 6 12 96 108 2 581 231 96 2 908 251 47 299 18 49 68 656 975 47 1 023 73 137 210 69 0 69 500 279 779 922 137 1 059 592 0 89 89 681 477 65 542 (cid:150) 74 34 (cid:150) 40 618 1 055 65 1 119 199 144 343 (cid:150) 89 0 (cid:150) 89 448 343 791 901 144 1 045 584 0 89 89 673 155 (cid:151) 34 412 (cid:150) 2 15 33 647 0 647 112 (cid:151) 16 316 (cid:150) 80 (cid:150) 1 29 392 0 392 4 236 184 0 4 420 4 028 208 0 4 236 Skillnaderna i totalbelopp beror p(cid:229) avrundningar. 1. ¯r 1998 (cid:246)verf(cid:246)rdes (cid:229)tg(cid:228)rden avyttring av sm(cid:246)r f(cid:246)r socialhj(cid:228)lpstagare (4 miljoner ecu) fr(cid:229)n B1(cid:150)2 0 4 till B1(cid:150)3 1 3. Tabellen utesluter utgifter f(cid:246)r sm(cid:246)r f(cid:246)r socialhj(cid:228)lpstagare (B1(cid:150)2 0 4 0) f(cid:246)r alla (cid:229)r. 2. ¯r 1998 (cid:246)verf(cid:246)rdes skolmj(cid:246)lk (105 miljoner ecu) fr(cid:229)n B1(cid:150)2 0 6 1 till B1(cid:150)3 1 2. Av konsekvenssk(cid:228)l omfattar tabellen utgifter f(cid:246)r skolmj(cid:246)lk f(cid:246)r alla (cid:229)r. 3. ¯r 1997 ingick dessa poster under B1(cid:150)2 0 6 9. 4. Avst(cid:228)mning med budgetkapitel B1(cid:150)2 0: B1(cid:150)2 0 B1(cid:150)2 0 4 0 Mj(cid:246)lk och mj(cid:246)lkprodukter dra av (cid:150) sm(cid:246)r till socialhj(cid:228)lpstagare 1994 4 249 13 4 236 1995 4 039 11 4 028 1996 3 582 11 3 571 1997 3 101 9 3 093 1998 2 597 0 2 597 1999 2 581 0 2 581 Anm. : Tabellen omfattar inte utgifter f(cid:246)r sm(cid:246)r som delats ut till de s(cid:228)mst st(cid:228)llda i gemenskapen (B1(cid:150)3 1 0 0/B1(cid:150)3 5 0), utgifter f(cid:246)r sm(cid:246)r till socialhj(cid:228)lpstagare (B1(cid:150)2 0 4 0/B1(cid:150)3 1 3) och utgifter f(cid:246)r exportbidrag f(cid:246)r sm(cid:246)r som anv(cid:228)nts till livsmedelsbist(cid:229)nd (B1(cid:150)3 3 5). K(cid:228)llor: Utvecklingen av EUGFJ:s utgifter, GD VI, f(cid:246)r 1994(cid:150)1998 och EU:s budget f(cid:246)r 1999. 12. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 132/7 Revisionsr(cid:228)ttens granskning 5. Revisionsr(cid:228)ttens granskning genomf(cid:246)rdes 1998 och f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999 vid kommissionen och i sex medlemsstater (Tysk- land, Belgien, Spanien, Frankrike, Nederl(cid:228)nderna och F(cid:246)renade kungariket). Granskningen koncentrerades p(cid:229) f(cid:246)rvaltningen av (cid:229)tg(cid:228)rderna och omfattade en bed(cid:246)mning av kostnadseffektiviteten och vissa aspekter av (cid:229)tg(cid:228)rdernas verkningsgrad. Revisionsr(cid:228)ttens iakttagelser grundar sig p(cid:229) en granskning av de ber(cid:246)rda systemen och tester av nyckelkontrollerna samt en granskning av ett antal utvalda transaktioner. S(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet f(cid:228)stes vid (cid:229)tg(cid:228)r- den sm(cid:246)rfett f(cid:246)r konditorivaror, som stod f(cid:246)r 87 % av utgifterna f(cid:246)r avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder (cid:229)r 1998. ¯tg(cid:228)rderna f(cid:246)r avyttring av sm(cid:246)r- fett har tidigare granskats av revisionsr(cid:228)tten, n(cid:228)mligen 1989 (8). Revisionsr(cid:228)tten kommenterade vid denna tidpunkt att (cid:229)tg(cid:228)rderna var komplicerade och att kontroller p(cid:229) platsen borde ske oftare och den centrala (cid:246)vervakningen f(cid:246)rb(cid:228)ttras. DEN GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADEN F(cid:214)R MJ(cid:214)LK OCH SM(cid:214)R(cid:214)VERSKOTTET Den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r mj(cid:246)lk 6. Den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r mj(cid:246)lk inr(cid:228)ttades genom r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 804/68 (9). Interven- tions(cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rdande av produktions(cid:246)verskott koncen- treras p(cid:229) sm(cid:246)r och gr(cid:228)dde (f(cid:246)r mj(cid:246)lkens fettinneh(cid:229)ll) och p(cid:229) skummj(cid:246)lkspulver och kasein (f(cid:246)r mj(cid:246)lkens proteininneh(cid:229)ll) (10). Det finns (cid:228)ven st(cid:246)d f(cid:246)r privat lagring av vissa ostsorter under vissa f(cid:246)rh(cid:229)llanden och i vissa regioner. 7. Systemet med prisst(cid:246)d f(cid:246)r mj(cid:246)lk ledde tidigare till betydande (cid:246)verproduktion och (cid:246)kande utgifter. Mj(cid:246)lkkvoter inf(cid:246)rdes fr(cid:229)n och med 1984 f(cid:246)r att kontrollera mj(cid:246)lkproduktionen och, indi- rekt, begr(cid:228)nsa produktionen av sm(cid:246)r och skummj(cid:246)lkspulver, de tv(cid:229) produkter till vilka all (cid:246)verskottsmj(cid:246)lk i sista hand ombildas. Eftersom kvoterna fastst(cid:228)lldes med utg(cid:229)ngspunkt i tidigare (cid:229)rs produktion har (cid:246)verskottssituationen emellertid aldrig f(cid:229)tt n(cid:229)gon l(cid:246)sning. 8. Revisionsr(cid:228)tten har bland annat i sitt yttrande nr 10/98 om kommissionens f(cid:246)rslag till revidering av den gemensamma jord- brukspolitiken inom ramen f(cid:246)r Agenda 2000 (11) konstaterat att nuvarande niv(cid:229)er p(cid:229) garantipriserna oundvikligen leder till (cid:246)ver- skott p(cid:229) mj(cid:246)lk och mj(cid:246)lkprodukter och f(cid:246)ljaktligen till interven- tionsk(cid:246)p (12). Revisionsr(cid:228)tten har dessutom nyligen p(cid:229)pekat att endast 35 % av skummj(cid:246)lkspulvret s(cid:228)ljs utan EU-st(cid:246)d samt att st(cid:246)d (cid:228)ven betalas f(cid:246)r ytterligare motsvarande 395 000 ton skum- mj(cid:246)lkspulver som f(cid:246)r(cid:228)dlats till kasein, vilket varje (cid:229)r orsakar EU utgifter p(cid:229) cirka 1 050 miljoner ecu (13). 9. Systemet med mj(cid:246)lkkvoter, som ursprungligen inf(cid:246)rdes f(cid:246)r en period p(cid:229) fem (cid:229)r fr(cid:229)n och med 1984, f(cid:246)rl(cid:228)ngdes till (cid:229)r 2000 (14). En ytterligare f(cid:246)rl(cid:228)ngning till (cid:229)r 2008 samt en h(cid:246)jning av kvo- terna med upp till 2,4 % tillsammans med en s(cid:228)nkning av inter- ventionspriset med 15 % har beslutats inom ramen f(cid:246)r jordbruks- nuvarande reformen produktionsm(cid:246)nster inte (cid:228)ndras kommer h(cid:246)jningen av kvoterna att leda till att den (cid:229)rliga sm(cid:246)rproduktionen (cid:246)kar med 44 000 ton (15). i Agenda F(cid:246)rutsatt 2000. att EU:s sm(cid:246)r(cid:246)verskott 10. Enligt kommissionen (cid:246)kar efterfr(cid:229)gan p(cid:229) mejeriprodukter n(cid:229)got varje (cid:229)r, fr(cid:228)mst p(cid:229) grund av befolknings(cid:246)kningen, men EU-l(cid:228)nderna producerar fortfarande mera mj(cid:246)lk och mejeripro- dukter (cid:228)n de konsumerar. R(cid:228)knat i mj(cid:246)lkekvivalent (cid:246)verskrider det totala utbudet av mj(cid:246)lk konsumtionen med 11 %, eller med 20 % om man utesluter den subventionerade konsumtionen (16). 11. Marknadsl(cid:228)get f(cid:246)r sm(cid:246)r har varit relativt stabilt under de senaste (cid:229)ren. Detta har i huvudsak berott p(cid:229) inf(cid:246)randet av mj(cid:246)lk- kvoter och mindre attraktiva regler och priser f(cid:246)r offentlig lagring. De offentliga interventionslagren minskade fr(cid:229)n maximim(cid:228)ngden 1 300 000 ton i slutet av 1986 till 3 000 ton i slutet av 1998. Det nuvarande marknadsl(cid:228)get k(cid:228)nnetecknas av a) en stabil sm(cid:246)rproduktion sedan 1995 p(cid:229) mellan 1,8 och 1,9 miljoner ton per (cid:229)r (17), b) en relativt stabil niv(cid:229) av st(cid:246)dd privat lagring av sm(cid:246)r, uppg(cid:229)- ende till totalt cirka 180 000 ton, f(cid:246)r vilken avtal ing(cid:229)tts 1998 (18), c) en stabil konsumtion p(cid:229) mellan 1,7 och 1,8 miljoner ton per (cid:229)r sedan 1995 (19), d) ett st(cid:228)ndigt (cid:246)verskott i handelsbalansen. 12. Trots det relativt stabila marknadsl(cid:228)get har den andel av kon- sumtionen som st(cid:246)ds genom avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder inte minskat och uppg(cid:229)r fortfarande till cirka 500 000 ton, eller 25 % av den totala volymen p(cid:229) EU-marknaden. Sm(cid:246)rkonsumtionen per person (4,7 kg) har, trots att den under nittiotalet varit relativt stabil, aldrig (cid:229)terh(cid:228)mtat sig fr(cid:229)n minskningen p(cid:229) 15 % (20) under senare h(cid:228)lften av (cid:229)ttiotalet, vilken i huvudsak p(cid:229)verkade l(cid:228)nder d(cid:228)r sm(cid:246)rkon- sumtionen per person var h(cid:246)g, s(cid:229)som Belgien, Danmark, Irland och Finland, se tabell 3. Det f(cid:246)rutsp(cid:229)s att konsumtionen per per- son ytterligare kommer att sjunka med 1 % per (cid:229)r, till 4,5 kg 2001 och 4,3 kg 2003 (21). Denna minskning kan inte kompenseras av en f(cid:246)rv(cid:228)ntad (cid:246)kning av EU:s befolkningsm(cid:228)ngd, vilket inneb(cid:228)r att den totala sm(cid:246)rkonsumtionen i EU f(cid:246)rv(cid:228)ntas minska med 0,8 % per (cid:229)r. C 132/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 2000 Tabell 3 Sm(cid:246)rkonsumtionen per person i EU 1984 8,58 11,85 7,24 0,71 0,46 9,55 11,18 2,28 13,67 3,89 0,83 5,14 5,30 4,84 10,37 7,18 5,40 1991 7,91 8,14 6,90 0,98 0,43 8,26 3,86 2,43 5,98 3,33 1,54 3,87 4,68 4,42 6,06 5,03 4,70 1994 6,63 5,95 6,88 1,06 0,43 8,64 3,77 2,21 5,49 3,32 1,54 4,20 4,70 4,18 5,24 5,90 4,72 1995 6,12 5,00 7,15 0,96 0,55 8,65 3,73 2,24 5,41 3,50 1,51 4,09 4,74 4,48 5,14 4,95 4,74 1996 6,11 4,74 7,26 0,96 0,64 8,05 3,71 2,27 5,33 3,42 1,51 4,31 4,71 4,59 4,69 4,35 4,70 1997 6,10 4,44 7,21 0,86 0,56 8,19 3,70 2,30 5,26 3,34 1,51 4,32 4,71 4,57 4,53 4,52 4,70 (kg) 1998 6,08 4,06 7,20 0,86 0,53 8,07 3,68 2,34 5,23 3,33 1,51 4,39 4,70 4,56 4,27 4,51 4,68 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna Portugal F(cid:246)renade kungariket EU-12 i genomsnitt (cid:214)sterrike Finland Sverige EU-15 i genomsnitt K(cid:228)lla: Kommissionen, GD VI. Sammandrag av import och export av sm(cid:246)r och sm(cid:246)rolja Tabell 4 Noter 1995 1996 1997 1998 GATT-(cid:229)taganden: GATT-utgifts(cid:229)taganden Faktiska utgifter 1 392 542 1 303 300 1 214 610 GATT-kvantitets(cid:229)taganden 487 800 470 100 452 400 1 2 1 3 3 Faktisk export Huvudsakliga exportl(cid:228)nder Ryssland Saudiarabien De baltiska republikerna Libanon Syrien Singapore Egypten Mexiko Marocko F(cid:246)renade Arabemiraten (cid:214)vriga l(cid:228)nder Faktisk import Huvudsakliga importl(cid:228)nder: Nya Zeeland Central- och (cid:214)steuropa Estland Lettland Litauen Tjeckien Ungern Polen Slovakien (cid:214)vriga l(cid:228)nder (miljoner ecu) 1 126 420 (ton) 434 700 (ton) 162 489 29 145 16 333 3 992 5 155 3 397 6 457 15 336 4 528 7 849 3 094 67 203 (ton) 71 213 215 428 184 021 216 316 75 899 17 388 3 572 5 631 5 059 5 127 9 938 6 126 4 636 4 767 77 285 30 900 17 530 5 302 5 462 5 638 5 799 24 107 6 332 7 295 4 282 71 374 81 555 15 505 14 482 5 063 5 330 5 875 4 740 7 116 4 238 3 143 69 269 66 941 83 143 76 694 59 402 70 258 62 819 60 211 371 100 688 1 109 337 1 277 190 3 467 783 983 1 287 1 600 58 1 514 498 6 162 2 244 1 558 1 527 1 496 19 1 547 669 4 815 944 1 230 1 560 1 974 274 809 639 3 572 NOTER 1. Export(cid:229)taganden vid GATT:s Uruguayrunda, f(cid:246)r det (cid:229)r som avslutas den 30 juni. 2. Utvecklingen av EUGFJ:s utgifter, GD VI. 3. Import fr(cid:229)n Central- och (cid:214)steuropa och Nya Zeeland har r(cid:228)tt till f(cid:246)rm(cid:229)nstull. Anm. : Denna tabell visar de faktiska import- och exportsiffrorna f(cid:246)r kalender(cid:229)ret. De skiljer sig fr(cid:229)n kommissionens ber(cid:228)kning av den (cid:246)vergripande marknadsbalansen som visas i tabell 1. K(cid:228)lla: Faktisk import och export: Statistik (cid:246)ver normal handel inom ordning 1, kommissionen, GD VI. Utvecklingen av EUGFJ:s utgifter, GATT-(cid:229)taganden. 12. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 132/9 Den externa marknaden f(cid:246)r sm(cid:246)r med Nya Zeeland (27). Ytterligare 10 % omfattas av preferensavtal med Polen, Tjeckien, Slovakien, Estland, Lettland och Litauen. 13. EU:s (cid:229)rliga sm(cid:246)rexport (cid:246)verskrider importen med i genom- snitt 120 000 ton per (cid:229)r (se tabell 4). Den externa marknaden bidrar f(cid:246)ljaktligen till stabiliseringen av marknaden f(cid:246)r sm(cid:246)r i EU trots att v(cid:228)rldsmarknadspriset f(cid:246)r sm(cid:246)r (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n den europeiska prisniv(cid:229)n. I slutet av 1998 var v(cid:228)rldsmarknadspriset f(cid:246)r sm(cid:246)r cirka 1 480 ecu per ton fob, medan priserna i EU:s medlemsstater varierade mellan 3 060 ecu och 3 460 ecu (22) per ton. S(cid:229) gott som all export av sm(cid:246)r och sm(cid:246)rolja fr(cid:229)n EU (cid:228)r beroende av EU:s exportbidrag (23). Exportbidragsniv(cid:229)n f(cid:246)r sm(cid:246)r har sjunkit fr(cid:229)n 1 932 ecu per ton den 1 januari 1995 till 1 700 ecu (24) sedan november 1997 i takt med att v(cid:228)rldsmarknadspriset g(cid:229)tt upp. 14. Den subventionerade exporten uppg(cid:229)r till mindre (cid:228)n h(cid:228)lften av den totalvolym som till(cid:229)ts i EU:s (cid:229)taganden inom ramen f(cid:246)r GATT/WTO (25). ˜ven de utgifter f(cid:246)r exportbidrag som detta resulterar i (420 miljoner ecu 1998) uppg(cid:229)r till mindre (cid:228)n h(cid:228)lften av det till(cid:229)tna beloppet. WTO-(cid:229)tagandena skulle till(cid:229)ta en (cid:246)kad subventionerad export om man kunde finna avs(cid:228)ttningsm(cid:246)jlig- heter. Med tanke p(cid:229) nuvarande konkurrensl(cid:228)ge och (cid:246)verutbudet p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden (cid:228)r det emellertid inte sannolikt att det skulle finnas n(cid:229)gon marknad f(cid:246)r en (cid:246)kad export av EU-sm(cid:246)r (26). 16. Den 31 december 1998 var preferenstullsatsen f(cid:246)r sm(cid:246)r fr(cid:229)n Nya Zeeland 868,80 ecu per ton (sedan den 1 juli 1995) och 450,20 ecu f(cid:246)r sm(cid:246)r fr(cid:229)n l(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa. St(cid:246)dsatserna f(cid:246)r de avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder som importerat sm(cid:246)r (cid:228)r ber(cid:228)ttigat till (cid:246)verskrider preferenstullsatserna. De olika avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rdernas proportionella betydelse 17. EU utnyttjar f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder och utbytesmekanism f(cid:246)r att handskas med (cid:246)verskott p(cid:229) sm(cid:246)rfett: a) Offentlig lagring om marknadspriserna f(cid:246)r sm(cid:246)r sjunker under en viss garanterad prisniv(cid:229). b) St(cid:246)d till privat lagring av sm(cid:246)r som f(cid:246)rts i lager mellan den 1 april och den 15 augusti (f(cid:246)r 1998) (28). c) En utbytesmekanism med tredje land, med importavgifter, exportbidrag och kontroll av handel med hj(cid:228)lp av licenser. Importen av sm(cid:246)r och sm(cid:246)rolja till EU (cid:228)r tullbelagd. Den 15. fulla importtullsatsen har minskat fr(cid:229)n 2 780 ecu per ton den 1 januari 1995 till 2 250 ecu sedan juli 1998. I praktiken sker emel- lertid (cid:246)ver 80 % av dylik import inom ramen f(cid:246)r preferensavtalet d) (cid:148)Avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder(cid:148) som finansieras av EU n(cid:228)r (cid:246)verskotten av mejeriprodukter (cid:246)kar eller n(cid:228)r det (cid:228)r sannolikt att s(cid:229)dana kommer att uppst(cid:229). I nedanst(cid:229)ende tabell redog(cid:246)rs f(cid:246)r kost- naderna f(cid:246)r dessa (cid:229)tg(cid:228)rder: F(cid:246)rordning/¯tg(cid:228)rd Utgifter 1998 (miljoner ecu) Genomsnittlig kostnad per ton som avyttrats 1998 (ecu per ton) F(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 (cid:150) (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148) F(cid:246)rordning (EEG) nr 429/90 (cid:150) (cid:148)koncentrerat sm(cid:246)r f(cid:246)r direkt f(cid:246)rbrukning(cid:148) F(cid:246)rordning (EEG) nr 2191/81 (cid:150) (cid:148)icke vinstdrivande organisatio- ner(cid:148) 511 26 47 1 151 1 422 1 577 18. I r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1723/81 (29) anges de typer av avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r vilka s(cid:228)rskilda kommissionsf(cid:246)rordningar g(cid:228)ller (30). I tabell 5 visas de kvantiteter som avyttrats inom varje (cid:229)tg(cid:228)rd under de fem senaste (cid:229)ren. Avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:228)r s(cid:228)rskilt viktiga f(cid:246)r Frankrike, Tyskland, Belgien, F(cid:246)renade kungariket och Nederl(cid:228)nderna. Dessa l(cid:228)nder st(cid:229)r f(cid:246)r (cid:246)ver 92 % av utgifterna (se tabell 6). C 132/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 2000 Tabell 5 Avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rdernas betydelse Sm(cid:246)rkvantiteter som omfattas av avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna: F(cid:246)rordning Beskrivning 1994 1995 1996 1997 1998 (EEG) nr 570/88 och (EG) nr 2571/97 F(cid:246)rs(cid:228)ljning till livsmedelsindustrin (EEG) nr 2191/81 (EEG) nr 429/90 Konditorivaror Glass Deltotal Icke vinstdrivande organisationer Koncentrerat sm(cid:246)r Totalt (se not 1 och 2) 352 99 451 37 22 510 341 89 430 37 23 490 339 73 412 39 20 471 344 90 434 33 24 491 360 84 444 30 18 492 (1 000 ton) Kostnad f(cid:246)r avyttrat sm(cid:246)r: Budgetpost F(cid:246)rordning Beskrivning 1994 1995 1996 1997 1998 (miljoner ecu) (EEG) nr 570/88 och (EG) nr 2571/97 F(cid:246)rs(cid:228)ljning till livsmedelsindustrin B1(cid:150)2 0 4 9(cid:150)0 0 1+ 0 0 7 B1(cid:150)2 0 4 9(cid:150)0 0 2 B1(cid:150)2 0 4 9(cid:150)0 0 3 B1(cid:150)2 0 4 9(cid:150)0 0 4 (EEG) nr 2191/81 (EEG) nr 429/90 Konditorivaror Glass Deltotal Icke vinstdrivande organisationer Koncentrerat sm(cid:246)r Totalt Kostnad per ton avyttrat sm(cid:246)r 435 118 553 64 40 656 395 131 526 54 38 618 428 115 543 52 30 625 420 101 521 47 31 598 413 98 511 47 26 584 (ecu) Budgetpost F(cid:246)rordning Beskrivning 1994 1995 1996 1997 1998 (EEG) nr 570/88 och (EG) nr 2571/97 F(cid:246)rs(cid:228)ljning till livsmedelsindustrin B1(cid:150)2 0 4 9(cid:150)0 0 1+ 0 0 7 B1(cid:150)2 0 4 9(cid:150)0 0 2 B1(cid:150)2 0 4 9(cid:150)0 0 3 B1(cid:150)2 0 4 9(cid:150)0 0 4 (EEG) nr 2191/81 (EEG) nr 429/90 Skillnaderna i totalbelopp beror p(cid:229) avrundningar Noter: Konditorivaror Glass Deltotal Icke vinstdrivande organisationer Koncentrerat sm(cid:246)r Totalt 1 236 1 191 1 226 1 719 1 818 1 287 1 159 1 469 1 223 1 465 1 635 1 260 1 262 1 573 1 317 1 331 1 520 1 327 1 221 1 117 1 199 1 412 1 288 1 218 1 147 1 169 1 151 1 577 1 422 1 187 1. (cid:148)Avyttrade kvantiteter(cid:148) i detta sammanhang omfattar inte sm(cid:246)r som avyttrats inom systemen f(cid:246)r socialhj(cid:228)lpstagare och de s(cid:228)mst st(cid:228)llda i gemenskapen, som inte anses som marknadsavyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder. De kvantiteter som ing(cid:229)r i dessa system (cid:228)r: Sm(cid:246)r till socialhj(cid:228)lpstagare (f(cid:246)rordning (EEG) nr 2990/82) De s(cid:228)mst st(cid:228)llda (f(cid:246)rordning (EEG) nr 3149/92) Totalt Den totala avyttrade sm(cid:246)rekvivalenten (cid:228)r summan av dessa socialhj(cid:228)lpssystem och ovan n(cid:228)mnda avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder: Socialhj(cid:228)lpssystem Marknadsavyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder Avyttrad sm(cid:246)rekvivalent totalt (1 000 ton) 1994 1995 1996 1997 1998 8 5 13 8 11 19 7 16 23 5 11 16 4 0 4 1994 1995 1996 1997 1998 13 510 523 19 490 509 23 471 494 16 491 507 4 492 496 2. Kvantiteterna f(cid:246)r (cid:148)Avyttrad sm(cid:246)rekvivalent totalt(cid:148) avviker fr(cid:229)n dem i den (cid:246)vergripande marknadsbalansen (rad 8 i tabell 1), eftersom de senare utesluter mj(cid:246)lkfett som avyttrats i form av gr(cid:228)dde enligt f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97. De tv(cid:229) upps(cid:228)ttningarna uppgifter avst(cid:228)ms enligt f(cid:246)ljande: Avyttrad sm(cid:246)rekvivalent totalt minus mj(cid:246)lkfett som avyttrats i form av gr(cid:228)dde Konsumtion med st(cid:246)d i den (cid:246)vergripande marknadsbalansen 1994 1995 1996 1997 1998 523 17 506 509 23 486 494 24 470 507 29 478 496 32 464 K(cid:228)llor: Kommissionen, GD VI, kalkylark med titeln (cid:148)Butter disposal measures(cid:148) bal. xls, Utvecklingen av EUGFJ:s utgifter, kommissionen, GD VI. 12. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 132/11 Utgifter f(cid:246)r avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder 1998 enligt kategori och medlemsstat Tabell 6 B1(cid:150)2 0 4 0. 0 0 1 B1(cid:150)2 0 4 0. 0 0 2 B1(cid:150)2 0 4 0. 0 0 7 Deltotal B1(cid:150)2 0 4 0. 0 0 4 B1(cid:150)2 0 4 0. 0 0 3 Totalt B1(cid:150)2 0 4 0 (miljoner ecu) Budgetrubrik F(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 och (EEG) nr 570/88 Sm(cid:246)rfett f(cid:246)r konditorivaror F(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 och (EEG) nr 570/88 Sm(cid:246)rfett f(cid:246)r glass F(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 och (EEG) nr 570/88 Sm(cid:246)rfett f(cid:246)r livsmedelsberedning F(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 och (EEG) nr 570/88 Deltotal F(cid:246)rordning (EEG) nr 429/90 Koncentrerat sm(cid:246)r f(cid:246)r direkt f(cid:246)rbrukning F(cid:246)rordning (EEG) nr 2191/81 Sm(cid:246)r f(cid:246)r icke vinstdrivande organisationer 1 2 Medlemsstat Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike Portugal Finland Sverige F(cid:246)renade kunga- riket Totalt 76,8 0,1 37,3 0,3 4,7 171,5 3,2 6,9 0,1 47,4 0,8 0,0 3,6 1,6 58,1 412,4 K(cid:228)lla: Kommissionen, GD VI. 12,0 1,8 23,9 1,3 2,1 21,3 1,3 3,6 0,1 14,8 0,0 0,9 4,0 2,9 8,2 98,2 3 0 0,2 0 0,3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0,5 4=1+2+3 5 6 7=4+5+6 (%) 88,8 2,1 61,2 1,9 6,8 192,8 4,5 10,5 0,2 62,2 0,8 0,9 7,6 4,5 66,3 3,1 0,0 13,5 0,6 0,0 0,9 0,0 2,6 0,0 1,0 0,8 0,0 0,0 0,0 3,1 0,8 0,7 23,6 0,0 0,0 15,9 0,4 0,4 0,1 0,5 1,0 0,0 0,0 0,0 3,9 92,7 2,8 98,3 2,5 6,8 209,6 4,9 13,5 0,3 63,7 2,6 0,9 7,6 4,5 73,3 15,9 0,5 16,8 0,4 1,2 35,9 0,8 2,3 0,1 10,9 0,4 0,2 1,3 0,8 12,6 511,1 25,6 47,3 584,0 100,0 19. (cid:148)Sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148) (cid:228)r den viktigaste avyttrings(cid:229)tg(cid:228)r- den och stod f(cid:246)r avyttringen av 444 000 ton 1998, f(cid:246)r vilket EU-st(cid:246)d till ett belopp p(cid:229) 511,1 miljoner ecu betalades. ¯tg(cid:228)rdens syfte (cid:228)r att uppmuntra till anv(cid:228)ndning av sm(cid:246)rfett i st(cid:228)llet f(cid:246)r andra fetter inom livsmedelssektorn. St(cid:246)d utbetalas f(cid:246)r anv(cid:228)nd- ning av gr(cid:228)dde, sm(cid:246)r och koncentrerat sm(cid:246)r vid tillverkningen av konditorivaror, glass och andra livsmedel. I kommissionens f(cid:246)r- ordning (EG) nr 2571/97 fastst(cid:228)lls s(cid:228)rskilda metoder som skall beakta de olika produkttyper i vilka sm(cid:246)rfett anv(cid:228)nds (31). 21. Inom (cid:229)tg(cid:228)rden (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r icke vinstdrivande organisationer(cid:148) tillhandah(cid:229)lls st(cid:246)d f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av sm(cid:246)r till s(cid:228)nkta priser vid institutioner och icke vinstdrivande organisationer. ¯tg(cid:228)rden stod f(cid:246)r avyttringen av 30 000 ton 1998, f(cid:246)r vilket EU-st(cid:246)d till ett belopp p(cid:229) 47,3 miljoner ecu betalades, till st(cid:246)rsta delen i Tyskland och Frankrike. Inom (cid:229)tg(cid:228)rden (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r direkt f(cid:246)rbrukning(cid:148) tillhandah(cid:229)lls 20. st(cid:246)d f(cid:246)r koncentrerat sm(cid:246)r som (cid:228)r avsett f(cid:246)r direkt f(cid:246)rbrukning. Denna (cid:229)tg(cid:228)rd stod f(cid:246)r avyttringen av 18 000 ton 1998, f(cid:246)r vilket EU-st(cid:246)d till ett belopp p(cid:229) 25,6 miljoner ecu betalades, varav (cid:246)ver h(cid:228)lften i Tyskland. De produkter som omfattas anv(cid:228)nds i huvud- sak av slutkonsumenter vid beredning av mat (32). 22. Olika f(cid:246)rvaltnings- och kontrollsystem g(cid:228)ller f(cid:246)r de tre (cid:229)tg(cid:228)r- derna och olika st(cid:246)dsatser g(cid:228)ller f(cid:246)r sm(cid:246)r, koncentrerat sm(cid:246)r och gr(cid:228)dde. St(cid:246)dsatserna f(cid:246)r produkter med tillsats av sp(cid:229)r(cid:228)mnen (33) (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n f(cid:246)r produkter utan sp(cid:229)r(cid:228)mnestillsats. Den totala st(cid:246)d- niv(cid:229)n har s(cid:228)nkts under de senaste (cid:229)ren till f(cid:246)ljd av gynnsammare marknadsvillkor, men motsvarar (cid:228)nd(cid:229) ungef(cid:228)r 30 % av marknads- priset f(cid:246)r sm(cid:246)r. Diagram 1 visar den senaste utvecklingen av st(cid:246)dsatserna. C 132/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 2000 UTVECKLINGEN AV DE GODK˜NDA ST(cid:214)DSATSERNA 1995(cid:150)1999 Diagram 1 2 500 2 000 n o t r e p o r u e / u c e 1500 1000 500 0 1. 1. 95 1. 3. 95 1. 5. 95 1. 7. 95 1. 9. 95 1. 11. 95 1. 1. 96 1. 3. 96 1. 5. 96 1. 7. 96 1. 9. 96 1. 11. 96 1. 1. 97 1. 3. 97 1. 5. 97 1. 7. 97 1. 9. 97 1. 11. 97 1. 1. 98 1. 3. 98 1. 5. 98 1. 7. 98 1. 9. 98 1. 11. 98 1. 1. 99 1. 3. 99 Förordning (EG) nr 2571/97 : Smör med tillsats av spårämnen, fetthalt 82% Förordning (EG) nr 2571/97 : Smör utan tillsats av spårämnen, fetthalt 82% Förordning (EG) nr 2571/97 : Koncentrerat smör med tillsats av spårämnen Förordning (EG) nr 2571/97 : Grädde med tillsats av spårämnen Förordning (EEG) nr 429/90 : Koncentrerat smör Förordning (EEG) nr 2191/81 : Smör till icke vinstdrivande organisationer St(cid:246)dsatser per ton F(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 (EG) nr 2571/97 (EG) nr 2571/97 (EG) nr 2571/97 (EEG) nr 429/90 (EEG) nr 2191/81 Typ av st(cid:246)d Sm(cid:246)r med tillsats av sp(cid:229)r(cid:228)mnen, fetthalt 82 % Sm(cid:246)r utan tillsats av sp(cid:229)r(cid:228)mnen, fetthalt 82 % Koncentrerat sm(cid:246)r med tillsats av sp(cid:229)r(cid:228)mnen Gr(cid:228)dde med tillsats av sp(cid:229)r(cid:228)mnen Koncentrerat sm(cid:246)r Sm(cid:246)r till icke vinstdrivande organisationer 1. 1. 1995 1. 4. 1995 (*) 1. 7. 1995 1. 10. 1995 1. 1. 1996 1. 4. 1996 1. 7. 1996 1. 10. 1996 1. 1. 1997 1. 4. 1997 1. 7. 1997 1. 10. 1997 1. 1. 1998 1. 4. 1998 1. 7. 1998 1. 10. 1998 1. 1. 1999 1. 4. 1999 1 210 1 400 1 260 1 250 1 250 1 250 1 250 1 250 1 250 1 250 1 250 1 250 1 170 1 170 1 090 1 090 1 090 950 1 180 1 360 1 220 1 210 1 210 1 210 1 210 1 210 1 210 1 210 1 210 1 210 1 130 1 130 1 050 1 050 1 050 910 1 530 1 760 1 560 1 540 1 540 1 540 1 540 1 540 1 540 1 540 1 540 1 540 1 440 1 440 1 340 1 340 1 340 1 170 520 600 540 540 540 540 540 540 540 540 540 540 500 500 460 460 460 400 1 750 2 030 1 990 1 790 1 790 1 790 1 790 1 790 1 790 1 790 1 790 1 790 1 690 1 690 1 340 1 340 1 340 1 170 1 300 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 390 1 050 1 050 1 050 1 050 K(cid:228)lla: Revisionsr(cid:228)ttens analys av dokument som tillhandah(cid:229)llits av kommissionens GD VI. (*) (cid:214)kningen av st(cid:246)dsatsen f(cid:246)r f(cid:246)rsta kvartalet 1995 (cid:228)r inte en faktisk (cid:246)kning utan beror p(cid:229) justeringen av den gr(cid:246)na v(cid:228)xelkursmekanismen. 12. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 132/13 IAKTTAGELSER MED ANKNYTNING TILL AVYTTRINGSSYSTEMEN Fastst(cid:228)llande av st(cid:246)dniv(cid:229)n 23. Medan st(cid:246)dsatserna f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rden (cid:148)st(cid:246)d f(cid:246)r icke vinstdrivande organisationer(cid:148) fastst(cid:228)lls i kommissionens f(cid:246)rordning (34), fast- st(cid:228)lls gemenskapsst(cid:246)det f(cid:246)r de (cid:246)vriga avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna ((cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148) och (cid:148)direkt f(cid:246)rbrukning(cid:148)) genom offentlig anbudsinfordran. I samband med dessa anbudsf(cid:246)rfaranden, som anordnas tv(cid:229) g(cid:229)nger per m(cid:229)nad av interventionsorganen i med- lemsstaterna (35), skall anbudsgivarna f(cid:246)r varje produkt som ing(cid:229)r i deras anbud ange vilken st(cid:246)dsats de ans(cid:246)ker om (36), hur stor m(cid:228)ngd de (cid:228)mnar bearbeta och vilken av de metoder som till(cid:229)ts i f(cid:246)rordningen som kommer att f(cid:246)ljas. 24. Anbuden skall inl(cid:228)mnas tillsammans med ett skriftligt (cid:229)ta- gande som fastst(cid:228)lls i f(cid:246)rordningarna och en anbudss(cid:228)kerhet p(cid:229) 350 ecu per ton f(cid:246)r (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148) eller 181 ecu per ton f(cid:246)r (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r direkt f(cid:246)rbrukning(cid:148). F(cid:246)r varje anbudsf(cid:246)rfarande fastst(cid:228)ller kommissionen en maximist(cid:246)dsats upp till vilken anbu- den godk(cid:228)nns. Beslutet om detta offentligg(cid:246)rs i Europeiska gemen- skapernas officiella tidning efter varje anbudsdatum. 25. Granskningen har visat att anbudsf(cid:246)rfarandet fungerar p(cid:229) ett speciellt s(cid:228)tt. I praktiken (cid:228)r anbudsgivarna specialiserade f(cid:246)retag, mycket f(cid:229) till antalet, (n(cid:229)got fler (cid:228)n tio i de flesta medlemsstater som bes(cid:246)ktes, 35 i Tyskland och 50 i Frankrike). Den stabila st(cid:246)dsatsen inneb(cid:228)r att anbudsgivarna kan uppskatta den sanno- lika st(cid:246)dniv(cid:229) som kommissionen kommer att godk(cid:228)nna och l(cid:228)mna kvantitativa anbud som motsvarar denna. Till f(cid:246)ljd av detta upp- g(cid:229)r s(cid:229) gott som alla anbud till den maximala st(cid:246)dsatsen, varf(cid:246)r det inte finns n(cid:229)gon konkurrens om st(cid:246)det, vilket p(cid:229)verkar anbuds- f(cid:246)rfarandets effektivitet i negativ riktning. Kommissionen f(cid:246)rval- tar d(cid:228)rf(cid:246)r inte systemet genom att varje g(cid:229)ng fastst(cid:228)lla den l(cid:228)gsta m(cid:246)jliga st(cid:246)dniv(cid:229)n, utan genom att (cid:246)vervaka de kvantiteter f(cid:246)r vilka anbud ingivits. Om det sker en s(cid:228)rskild (cid:246)kning av de kvan- titeter f(cid:246)r vilka anbud inges, som (cid:246)verskrider det (cid:246)vergripande efterfr(cid:229)gem(cid:246)nstret f(cid:246)r en viss period (detta sker framf(cid:246)r allt n(cid:228)r branschen oroar sig f(cid:246)r att kommissionen sannolikt kommer att s(cid:228)nka st(cid:246)dsatserna) kan kommissionen fastst(cid:228)lla en l(cid:228)gre st(cid:246)d- niv(cid:229). 26. Kommissionen v(cid:228)ger de godk(cid:228)nda anbuden f(cid:246)r kvantiteter mot det (cid:229)rliga m(cid:229)let p(cid:229) 500 000 ton f(cid:246)r de tre avyttrings(cid:229)tg(cid:228)r- derna. Trots att kommissionen flera g(cid:229)nger har lyckats s(cid:228)nka st(cid:246)dsatserna (senast i januari 1999) finns det inget fastst(cid:228)llt till- v(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt f(cid:246)r att genom ber(cid:228)kningar motivera en viss st(cid:246)d- niv(cid:229). Kommissionen f(cid:246)rs(cid:246)ker undvika pl(cid:246)tsliga justeringar av st(cid:246)dsatserna eftersom man (cid:228)r orolig f(cid:246)r att detta kunde g(cid:246)ra anv(cid:228)ndning av sm(cid:246)rfett mindre attraktivt f(cid:246)r branschen. Om marknadskrafterna emellertid fick fullt utrymme skulle st(cid:246)dniv(cid:229)n kunna s(cid:228)nkas ytterligare. 27. Det finns emellertid ytterligare medel som kommissionen utnyttjar f(cid:246)r att uppn(cid:229) (cid:246)verensst(cid:228)mmelse mellan de kvantiteter som ing(cid:229)r i anbuden och det m(cid:229)natliga efterfr(cid:229)gem(cid:246)nstret f(cid:246)r de kvantiteter som uppst(cid:228)llts som m(cid:229)l. Kommissionen kan h(cid:246)ja beloppet f(cid:246)r den anbudss(cid:228)kerhet som kr(cid:228)vs (som 1998 (cid:246)kade fr(cid:229)n 180 ecu per ton till 350 ecu per ton f(cid:246)r (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r kondito- rivaror(cid:148)). Dessutom kan kommissionen f(cid:246)rkorta tidsfristen f(cid:246)r bearbetning till och iblandning av subventionerat sm(cid:246)rfett i slut- produkter efter sista dagen f(cid:246)r inl(cid:228)mnande av anbud. Denna tids- frist, som ursprungligen fastst(cid:228)lldes till sex m(cid:229)nader, har (cid:228)ndrats flera g(cid:229)nger och (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande fyra m(cid:229)nader. En f(cid:246)rkortning av tidsfristen leder till att st(cid:246)dmottagarna endast kan inge anbud f(cid:246)r en relativt kort tidsperiod, och minskar d(cid:228)rf(cid:246)r de m(cid:228)ngder f(cid:246)r vilka st(cid:246)d beg(cid:228)rs. Dessutom kan vissa branscher, s(cid:229)som glasstill- verkarna, som planerar sin produktion och sina detaljhandelspri- ser f(cid:246)r hela sommars(cid:228)songen (37), inte r(cid:228)kna med en viss st(cid:246)dniv(cid:229) f(cid:246)r hela denna s(cid:228)song. Kvalitetskrav 28. Kvalitetskraven f(cid:246)r sm(cid:246)r och f(cid:246)r de produkter som (cid:228)r ber(cid:228)t- tigade till st(cid:246)d har inte harmoniserats med dem som g(cid:228)ller f(cid:246)r lag- ring (38). I artikel 1. 2 i kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/ 97 ((cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148)) anges dessutom detaljerade kvalitetskrav f(cid:246)r sm(cid:246)r och gr(cid:228)dde endast om dessa k(cid:246)ps fr(cid:229)n marknaden ((cid:148)sm(cid:246)r som finns p(cid:229) marknaden(cid:148)) (39). Det finns emel- lertid inga kvalitetskrav (cid:246)verhuvudtaget f(cid:246)r sm(cid:246)r och gr(cid:228)dde som anv(cid:228)nds f(cid:246)r framst(cid:228)llning av koncentrerat sm(cid:246)r. Till f(cid:246)ljd av detta kan man f(cid:229) st(cid:246)d f(cid:246)r allt slags sm(cid:246)r om det konverteras till kon- centrerat sm(cid:246)r. P(cid:229) samma s(cid:228)tt fastst(cid:228)lls i kommissionens f(cid:246)rord- ning (EEG) nr 429/90 ((cid:148)direkt f(cid:246)rbrukning(cid:148)) inga kvalitetskrav f(cid:246)r gr(cid:228)dde eller sm(cid:246)r som anv(cid:228)nds f(cid:246)r produktion av koncentrerat sm(cid:246)r. 29. Vid granskningen framkom att sm(cid:246)r av l(cid:229)g kvalitet, s(cid:229)som vasslesm(cid:246)r, r(cid:229)sm(cid:246)r och olika bredbara mj(cid:246)lkfetter med varie- rande fettinneh(cid:229)ll anv(cid:228)nds f(cid:246)r att framst(cid:228)lla koncentrerat sm(cid:246)r (40). Vassle (cid:228)r en biprodukt av osttillverkning och (cid:228)r som s(cid:229)dan inte ber(cid:228)ttigad till EU-st(cid:246)d. Fr(cid:229)n vassle kan man emellertid tillverka sm(cid:246)r (41) som anv(cid:228)nds vid framst(cid:228)llning av koncentrerat sm(cid:246)r och p(cid:229) detta s(cid:228)tt kan man f(cid:229) EU-st(cid:246)d f(cid:246)r vassle. Ut(cid:246)ver detta till- l(cid:229)ter en (cid:228)ndring av kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 570/88 (cid:229)r 1993 samt den nya kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 anv(cid:228)ndning av koncentrerat sm(cid:246)r f(cid:246)r tillverkning av (cid:148)modifierat sm(cid:246)r(cid:148) (42) utan att man g(cid:229)r miste om st(cid:246)det. 30. I den utstr(cid:228)ckning som de s(cid:246)kande anv(cid:228)nder kvalitetsm(cid:228)s- sigt s(cid:228)mre ingredienser som ers(cid:228)ttning f(cid:246)r sm(cid:246)r och gr(cid:228)dde av h(cid:246)g kvalitet f(cid:246)rsvagas EU-st(cid:246)dets bidrag till den (cid:246)vergripande balansen p(cid:229) sm(cid:246)rmarknaden. Utbetalning av st(cid:246)d f(cid:246)r importerat sm(cid:246)r 31. Medan den gr(cid:228)dde och det sm(cid:246)r som anv(cid:228)nds f(cid:246)r framst(cid:228)ll- ning av koncentrerat sm(cid:246)r inom (cid:229)tg(cid:228)rden (cid:148)direkt f(cid:246)rbrukning(cid:148) C 132/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 2000 m(cid:229)ste vara av europeiskt ursprung, g(cid:228)ller motsvarande villkor inte inom (cid:229)tg(cid:228)rden (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148). 36. Sp(cid:229)r(cid:228)mnena togs i bruk f(cid:246)r cirka 20 (cid:229)r sedan, men kommis- sionen kunde inte f(cid:246)rete bevis f(cid:246)r att (cid:228)mnena f(cid:246)re ibruktagandet skulle ha testats och godk(cid:228)nts betr(cid:228)ffande eventuella toxikolo- giska risker. 32. Sm(cid:246)r som importeras inom ramen f(cid:246)r preferensordningar, framf(cid:246)r allt fr(cid:229)n Nya Zeeland, kan anv(cid:228)ndas, och anv(cid:228)nds f(cid:246)r framst(cid:228)llning av koncentrerat sm(cid:246)r (43) som (cid:228)r fullt ber(cid:228)ttigat till EU-st(cid:246)d under avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rden (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148). Detta (cid:228)r ett attraktivt alternativ genom vilket man undviker arrange- mangen och kostnaderna f(cid:246)r f(cid:246)rpackning och distribution i sam- band med detaljhandel. Dessutom (cid:228)r det koncentrerade sm(cid:246)ret (cid:228)ven ber(cid:228)ttigat till exportbidrag inom ramen f(cid:246)r systemet f(cid:246)r pro- dukter som inte ing(cid:229)r i bilaga 2 (44). Anv(cid:228)ndningen av importerat sm(cid:246)r (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r l(cid:246)nsam, eftersom produkten kan k(cid:246)pas till v(cid:228)rlds- marknadspris och det st(cid:246)d som kan erh(cid:229)llas (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n import- avgifterna. EU erbjuder i sj(cid:228)lva verket nettost(cid:246)d f(cid:246)r sm(cid:246)r som importerats rubbar efterfr(cid:229)gan p(cid:229) EU-producerat sm(cid:246)r. f(cid:246)rm(cid:229)nspris, vilket till 33. ¯tg(cid:228)rden (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148) skapar en attraktiv mark- nad f(cid:246)r importerat sm(cid:246)r och motverkar d(cid:228)rf(cid:246)r syftet att skapa balans p(cid:229) EU:s mj(cid:246)lkmarknad. Revisionsr(cid:228)tten har redan kom- menterat denna situation i sin s(cid:228)rskilda rapport nr 4/98 (45) och ber(cid:228)knat att den (cid:229)rliga nettokostnaden f(cid:246)r EU:s budget f(cid:246)r avytt- ring av nyzeel(cid:228)ndskt sm(cid:246)r uppg(cid:229)r till 7,7 miljoner ecu. I sitt svar angav kommissionen f(cid:246)ljande: (cid:148)Sm(cid:246)r fr(cid:229)n Nya Zeeland utg(cid:246)r en del av tillg(cid:229)ngen och fr(cid:229)n en marknadsm(cid:228)ssig synvinkel (cid:228)r det inte relevant vilket sm(cid:246)r som anv(cid:228)nds inom industrin. Kommissionen har alltid ber(cid:228)knat kostnaden f(cid:246)r sm(cid:246)rmedgivandet till Nya Zee- land som det belopp som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att exportera en motsvarande kvantitet sm(cid:246)r till tredje land minskat med den s(cid:228)nkta avgiften/ tullen som betalades vid import. (cid:148) F(cid:246)rvaltningskommittØn f(cid:246)r mj(cid:246)lk och mj(cid:246)lkprodukter har emellertid tv(cid:229) g(cid:229)nger avvisat kom- missionens f(cid:246)rslag att utesluta detta sm(cid:246)r ur systemet (46). 34. I sitt beslut om beviljande av ansvarsfrihet f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1997 (47) rekommenderade r(cid:229)det att en best(cid:228)mmelse om att pro- dukterna skall vara av europeiskt ursprung skulle inf(cid:246)ras i kom- missionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 570/88 (som sedan dess ersatts av kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97). Revisionsr(cid:228)tten f(cid:246)resl(cid:229)r (cid:228)ven en motsvarande best(cid:228)mmelse till r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1723/81 i vilken inf(cid:246)rande av avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder till(cid:229)ts. Dessutom b(cid:246)r (cid:228)ven st(cid:246)det till (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r icke vinstdrivande orga- nisationer(cid:148) begr(cid:228)nsas till sm(cid:246)r av h(cid:246)g kvalitet h(cid:228)rr(cid:246)rande fr(cid:229)n Europa. S(cid:228)rskilda h(cid:228)lsoaspekter 37. Kommissionens (cid:229)sikt (cid:228)r att dessa sp(cid:229)r(cid:228)mnen ansetts vara ofarliga f(cid:246)r m(cid:228)nsklig konsumtion, eftersom ingen medlemsstat f(cid:246)rbjudit anv(cid:228)ndningen av dem och eftersom man inte upplysts om n(cid:229)gra problem med de befintliga sp(cid:229)r(cid:228)mnena. Dessutom beh(cid:246)ver f(cid:246)rekomsten av sp(cid:229)r(cid:228)mnen i slutprodukten i allm(cid:228)nhet inte anges om denna produkt inte inneh(cid:229)ller (cid:246)ver 25 % sm(cid:246)r, koncentrerat sm(cid:246)r eller gr(cid:228)dde (49). 38. Enligt ett expertutl(cid:229)tande (det tyska h(cid:228)lsov(cid:229)rdsministeriets (cid:148)Bundesinstitut f(cid:252)r gesundheitlichen Verbraucherschutz(cid:148) [f(cid:246)r- bundsinstitutet f(cid:246)r konsumentskydd i h(cid:228)lsofr(cid:229)gor]) ger vissa av de (cid:228)mnen som anges som sp(cid:229)r(cid:228)mnen i kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 upphov till h(cid:228)lsorisker. Kommissionen b(cid:246)r ompr(cid:246)va detta (cid:228)rende och vidta l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att s(cid:228)ker- st(cid:228)lla att f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r f(cid:246)rhandstester och f(cid:246)rhandsgodk(cid:228)n- nande antas. Inf(cid:246)rande av best(cid:228)mmelser som kr(cid:228)ver att sp(cid:229)r(cid:228)m- nestillsatser deklareras b(cid:246)r kr(cid:228)vas i enlighet med principen om konsumentinformation och konsumentskydd. Merv(cid:228)rdesskatt (moms) p(cid:229) EU-st(cid:246)d 39. F(cid:246)rutom f(cid:246)r de allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser som fastst(cid:228)lls i det sj(cid:228)tte momsdirektivet (50), har det tills vidare inte funnits n(cid:229)gon s(cid:228)rskild EU-lagstiftning om moms p(cid:229) st(cid:246)d som betalats inom ramen f(cid:246)r avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna. 40. I de flesta medlemsstater som revisionsr(cid:228)tten bes(cid:246)kt (cid:228)r momssatsen f(cid:246)r st(cid:246)d till sm(cid:246)rfett praktiskt taget noll. Antingen har st(cid:246)det undantagits momsbeskattning (Spanien), eller s(cid:229) upp- tas ingen skatt p(cid:229) sm(cid:246)r och d(cid:228)rmed inte heller p(cid:229) st(cid:246)det (F(cid:246)r- enade kungariket), eller ocks(cid:229) kompenseras momsen av nationellt st(cid:246)d (Frankrike). ¯ andra sidan m(cid:229)ste moms betalas p(cid:229) st(cid:246)d till (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r icke vinstdrivande organisationer(cid:148) i Belgien och Tysk- land. I Tyskland betalades moms p(cid:229) EUGFJ-st(cid:246)d till (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148) (cid:228)ven av en st(cid:246)dmottagare som bes(cid:246)ktes i Bayern men inte av st(cid:246)dmottagare i Niedersachsen. 35. B(cid:229)de f(cid:246)r avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rden (cid:148)direkt f(cid:246)rbrukning(cid:148) och f(cid:246)r (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148) fastst(cid:228)lls att sp(cid:229)r(cid:228)mnen av kontrollsk(cid:228)l skall tills(cid:228)ttas i produkterna (48). Sp(cid:229)r(cid:228)mnena omfattar (cid:228)mnen som ger en s(cid:228)rskild arom, s(cid:229)som dem som erh(cid:229)lls ur vanilj eller syntetiskt vanillin, (cid:228)mnen f(cid:246)r tills(cid:228)ttning av f(cid:228)rg, s(cid:229)som dem som erh(cid:229)lls ur karoten, och ett antal andra (cid:228)mnen som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att produkterna skall kunna sp(cid:229)ras p(cid:229) kemisk v(cid:228)g. 41. Den varierande behandlingen av EU:s st(cid:246)d till sm(cid:246)rfett stri- der mot principen om lika behandling och undergr(cid:228)ver st(cid:246)dens allm(cid:228)nna syfte. Dessutom b(cid:246)r kommissionen allvarligt begrunda f(cid:246)ljderna av att EUGFJ-st(cid:246)d inte n(cid:229)r mottagarna till sitt fulla belopp. 12. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 132/15 S(cid:228)rskilda svagheter som p(cid:229)verkar kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 ((cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148)) Komplicerade best(cid:228)mmelser centreras och d(cid:228)refter kan s(cid:228)ndas till en tredje medlemsstat f(cid:246)r att iblandas i slutprodukten. De invecklade handelsm(cid:246)nstren om(cid:246)j- ligg(cid:246)r verifiering av de m(cid:228)ngder som bearbetats och slutligen iblandats i medlemsstaterna. Dessutom finns ingen information om anv(cid:228)ndningen av subventionerat sm(cid:246)rfett per slutprodukt, annat (cid:228)n f(cid:246)r de tv(cid:229) (cid:246)vergripande metoderna A (alla andra pro- dukter (cid:228)n glass) och B (glass). 42. Kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 som till(cid:228)mpas sedan januari 1998, ersatte kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 570/88 som (cid:228)ndrades ett flertal g(cid:229)nger och som var i behov av en uppdatering (se punkt 5). Den nya f(cid:246)rordningen (cid:228)r emellertid fortfarande komplicerad, eftersom den kombinerar best(cid:228)mmelser f(cid:246)r flera produkter som antingen kommer fr(cid:229)n marknaden eller fr(cid:229)n offentliga lager, och fastst(cid:228)ller komplexa f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r att i s(cid:229) stor utstr(cid:228)ckning som m(cid:246)jligt undvika inkorrekt utnyttjande av st(cid:246)d. 43. St(cid:246)dbetalningarna till de s(cid:246)kande, som i de flesta fall (cid:228)r sm(cid:246)rleverant(cid:246)rer, styrs av detaljerade regler om godk(cid:228)nnande av anl(cid:228)ggningar, produktionskontroller och f(cid:246)rflyttning av produk- ter fr(cid:229)n de inledande bearbetningsskedena till de olika slutanv(cid:228)nd- arna av subventionerat sm(cid:246)rfett. 44. Varje godk(cid:228)nd s(cid:246)kande skall inspekteras (cid:229)tminstone en g(cid:229)ng. F(cid:246)r att minimera den ekonomiska risken i fall av oregelbunden- heter delar de s(cid:246)kande upp sina anbud i mindre m(cid:228)ngder, vilket medf(cid:246)r att medlemsstaternas kontroller och inspektioner m(cid:229)ng- faldigas. Kommissionen b(cid:246)r (cid:246)verv(cid:228)ga en (cid:246)kning av den minsta m(cid:228)ngd p(cid:229) fem ton f(cid:246)r vilken anbud f(cid:229)r inges som fastst(cid:228)lls i arti- kel 16. 4 b i f(cid:246)rordningen. 45. Det finns ett flertal godk(cid:228)nda anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den f(cid:246)r sm(cid:246)r- fetter i olika produkter, inklusive olika produktionsprocesser och s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser om kontroll av iblandning av sm(cid:246)rfetter i slutprodukten, f(cid:246)r allt fr(cid:229)n stora industrigrupperingar till sm(cid:229) kvartersbagerier. Beskrivningarna av metoder och slutprodukter (cid:228)r invecklade och ibland till och med ologiska (till exempel f(cid:229)r man anv(cid:228)nda subventionerat sm(cid:246)rfett f(cid:246)r choklad(cid:246)verdrag till glassar men inte f(cid:246)r choklad(cid:246)verdrag till praliner, trots att inne- h(cid:229)llet i vissa praliner kan vara st(cid:246)dber(cid:228)ttigat). Reglerna b(cid:246)r f(cid:246)r- enklas genom att man koncentrerar sig p(cid:229) grupper av nyckelpro- dukter, och de m(cid:229)ste (cid:229)tminstone motsvara de koder i den kombinerade nomenklaturen till vilka f(cid:246)rordningen h(cid:228)nvisar (f(cid:246)r glass och beredningar kr(cid:228)vs en l(cid:228)gsta fetthalt p(cid:229) 4,5 % i f(cid:246)rord- ningen, men den kod till vilken f(cid:246)rordningen h(cid:228)nvisar till(cid:229)ter en l(cid:228)gsta fetthalt p(cid:229) 3 %). Brister i (cid:246)vervakningen 47. ¯r 1998 inf(cid:246)rdes genom kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 ett rapporteringssystem enligt vilket medlemsstaterna regelbundet skall rapportera om vissa statistiska och (cid:246)vriga upp- gifter (51). Vissa medlemsstater (s(cid:228)rskilt Grekland, Frankrike och Italien) var l(cid:229)ngsamma n(cid:228)r det g(cid:228)llde att l(cid:228)mna information. Till f(cid:246)ljd av detta har rapporteringssystemet endast fungerat ordent- ligt sedan h(cid:246)sten 1998. Kommissionen (cid:229) sin sida var l(cid:229)ngsam vid utv(cid:228)rderingen av resultaten. I april 1999 hade kommissionen (cid:228)nnu inte utv(cid:228)rderat den information som erh(cid:229)llits. Denna infor- mation kunde ha anv(cid:228)nts f(cid:246)r att fatta b(cid:228)ttre underbyggda beslut om till exempel inriktning av st(cid:246)det p(cid:229) l(cid:228)mpliga slutanv(cid:228)ndare eller om s(cid:228)nkning av st(cid:246)dniv(cid:229)erna. S(cid:228)rskilda svagheter som p(cid:229)verkar kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 2191/81 ((cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r icke vinstdrivande organisa- tioner(cid:148)) 48. Avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rden (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r icke vinstdrivande organisatio- ner(cid:148) tillhandah(cid:229)ller st(cid:246)d f(cid:246)r upp till 2 kg sm(cid:246)r per m(cid:229)nad per st(cid:246)dber(cid:228)ttigande konsument (dvs. per person som serveras m(cid:229)l- tider) men de flesta icke vinstdrivande organisationer k(cid:246)per mind- re m(cid:228)ngder. Trots att det (cid:228)r de icke vinstdrivande organisatio- till nerna som anses vara st(cid:246)dmottagare utbetalas st(cid:246)det leverant(cid:246)rerna, som tillsammans med sin beg(cid:228)ran om st(cid:246)d skall l(cid:228)gga fram de originaldokument som verifierar leveransen. Detta leder till en administrativ b(cid:246)rda f(cid:246)r det utbetalande organet, som skall kontrollera att varje leveransintyg (cid:246)verensst(cid:228)mmer med de kvantiteter f(cid:246)r vilka st(cid:246)d ans(cid:246)ks. 49. Detta f(cid:246)rfarande b(cid:246)r f(cid:246)renklas genom att man slopar kravet p(cid:229) att de handlingar som intygar att leverans skett skall s(cid:228)ndas in. I detta fall m(cid:229)ste f(cid:246)rordningen inneh(cid:229)lla exakta best(cid:228)mmelser om kontroller som grundar sig p(cid:229) riskanalys och tillr(cid:228)ckligt represen- tativa stickprov av de transaktioner som skall granskas. F(cid:246)r n(cid:228)r- varande finns inga s(cid:229)dana best(cid:228)mmelser. M(cid:229)nga leverant(cid:246)rer erbju- der st(cid:246)dmottagarna m(cid:246)jligheten att k(cid:246)pa sm(cid:246)r till nedsatt pris endast i hopp om att (cid:228)ven f(cid:229) s(cid:228)lja andra produkter, och det (cid:228)r mot denna bakgrund de tar p(cid:229) sig den tunga administrativa b(cid:246)rda som detta inbegriper. 46. Utgifterna f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rden sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror koncentre- ras till Belgien, Frankrike, Tyskland, Nederl(cid:228)nderna och F(cid:246)renade kungariket. Detta s(cid:228)ger emellertid inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis n(cid:229)got om p(cid:229) vilken ort sm(cid:246)ret bearbetas och iblandas, eftersom det sm(cid:246)r som godk(cid:228)nns vid ett anbudsf(cid:246)rfarande i en medlemsstat (d(cid:228)r st(cid:246)- det utbetalas) kan s(cid:228)ndas till en annan medlemsstat f(cid:246)r att kon- 50. ¯tg(cid:228)rden (cid:228)r till sin natur snarare en social (cid:229)tg(cid:228)rd (cid:228)n en avytt- rings(cid:229)tg(cid:228)rd. Kommissionen b(cid:246)r (cid:246)verv(cid:228)ga att (cid:246)verf(cid:246)ra den till budgetrubrik B1(cid:150)3 1 (Livsmedelsbist(cid:229)nd) som redan g(cid:228)ller f(cid:246)r st(cid:246)d till skolmj(cid:246)lk. Man kunde (cid:228)ven t(cid:228)nka sig en direkt utbetal- ning av st(cid:246)det till de icke vinstdrivande organisationerna, varvid man skulle fastst(cid:228)lla minimikvantiteter f(cid:246)r att utesluta fall med alltf(cid:246)r sm(cid:229) m(cid:228)ngder. C 132/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 2000 ADMINISTRATIVA BRISTER SOM P¯TR˜FFATS I MEDLEMSSTATERNA Brister i kontrollerna 51. Avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r sm(cid:246)rfett har varit i bruk i trettio (cid:229)r. Trots att de lagstiftningsm(cid:228)ssiga kraven (cid:228)r s(cid:229) komplicerade (cid:228)r medlemsstaternas myndigheter i allm(cid:228)nhet v(cid:228)l medvetna om dem och har avdelat tillr(cid:228)ckligt med personal f(cid:246)r att administrera (cid:229)tg(cid:228)rderna. Icke desto mindre framkom vid granskningen ett antal brister, s(cid:229)som: a) Bristande kontroll vad g(cid:228)ller kravet att de viktigaste delarna av bearbetningen inom (cid:229)tg(cid:228)rden (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148) skall genomf(cid:246)ras i godk(cid:228)nda anl(cid:228)ggningar (52). I Frankrike och Spanien m(cid:229)ste handlingarna om godk(cid:228)nnande kompletteras. Dessutom hade den regelbundna granskning av om anl(cid:228)gg- ningarna iakttagit villkoren f(cid:246)r godk(cid:228)nnande som kr(cid:228)vdes i f(cid:246)rordningen inte tillr(cid:228)ckligt dokumenterats i rapporterna om genomf(cid:246)rda kontroller (Frankrike, Spanien, Nederl(cid:228)nderna och F(cid:246)renade kungariket). b) De godk(cid:228)nda anl(cid:228)ggningarna (cid:228)r skyldiga att f(cid:246)ra register f(cid:246)r att bokf(cid:246)ra transaktioner och underl(cid:228)tta kontrollerna av (cid:246)ver- ensst(cid:228)mmelsen med de villkor som fastst(cid:228)lls i f(cid:246)rordningen. Dessa register f(cid:246)rdes ofta inte i den form som f(cid:246)reskrevs i f(cid:246)rordningen och inte heller f(cid:246)rdes de i enlighet med allm(cid:228)nt accepterade normer (53). S(cid:228)rskilda svagheter p(cid:229)tr(cid:228)ffades i Frankrike, Tyskland och Spanien. Nationella granskningsor- gan b(cid:246)r f(cid:228)sta st(cid:246)rre uppm(cid:228)rksamhet vid dessa aspekter, efter- som det i avsaknad av ordentliga register (cid:228)r mycket sv(cid:229)rt eller till och med om(cid:246)jligt att genomf(cid:246)ra kontroller. c) Andra aspekter p(cid:229) kontrollsystemen befanns vara otillfreds- st(cid:228)llande: i) avsaknad av arbetsplatsrotering bland inspekt(cid:246)rer (Bel- gien), ii) avsaknad av verifikationer (cid:246)ver inspektioner och gransk- ningar (Belgien), iii) avsaknad av stickprov p(cid:229) produkter innan sp(cid:229)r(cid:228)mnen till- satts i Belgien, Nederl(cid:228)nderna och Spanien och ett fall av otillr(cid:228)cklig stickprovstagning i Frankrike (54), (cid:229)r om de l(cid:228)mnar in en skriftlig f(cid:246)rklaring i vilken de intygar att de fullgjort sina skyldigheter (56) betr(cid:228)ffande anv(cid:228)ndning av subventionerat sm(cid:246)rfett. Enligt revisionsr(cid:228)tten b(cid:246)r det fin- nas kontroller f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att den (cid:246)vre gr(cid:228)nsen iakttas, eftersom det finns en risk f(cid:246)r att denna (cid:246)verskrids om sm(cid:229) anv(cid:228)ndare utf(cid:228)rdar f(cid:246)rklaringar till flera olika leverant(cid:246)rer. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande finns det i Frankrike och Tyskland (57) inga databaser som registrerar de f(cid:246)rklaringar som de sm(cid:229) anv(cid:228)n- darna utf(cid:228)rdar, vilket inneb(cid:228)r att inga effektiva kontroller (58) av att detta villkor uppfylls kan genomf(cid:246)ras. e) f) I Frankrike underl(cid:228)t man att kontrollera om det sm(cid:246)r som anv(cid:228)ndes vid framst(cid:228)llning av sm(cid:246)rfett var av europeiskt ursprung, trots kraven i kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 429/90 (sm(cid:246)rfett f(cid:246)r (cid:148)direkt f(cid:246)rbrukning(cid:148)). I fr(cid:229)ga om en st(cid:246)dmottagare som bes(cid:246)ktes inom ramen f(cid:246)r granskningen kunde dessutom det europeiska ursprunget f(cid:246)r st(cid:246)rsta delen av det sm(cid:246)r och den gr(cid:228)dde som anv(cid:228)ndes vid framst(cid:228)llning av koncentrerat sm(cid:246)r inte intygas med hj(cid:228)lp av verifikationer, som t. ex. ursprungsintyg eller avtal eller fakturor i vilka sm(cid:246)- rets ursprung skulle ha angivits. F(cid:246)r leveranser till andra medlemsstater finns det fastst(cid:228)llda tidsfrister inom vilka slutanv(cid:228)ndningen av de sm(cid:246)rfetter f(cid:246)r vilka st(cid:246)d erh(cid:229)lls p(cid:229) kontrollexemplar T 5 (59) skall intygas f(cid:246)r det utbetalande organet i den (cid:148)exporterande(cid:148) medlemsstaten. Vid granskningen framkom att utf(cid:228)rdandet av kontrollexem- plar T 5 med intyg (cid:246)ver anv(cid:228)ndningen ibland f(cid:246)rsenades, s(cid:228)r- skilt i Frankrike, p(cid:229) grund av invecklade handelsstrukturer. Felaktig till(cid:228)mpning av f(cid:246)rordningar 52. Kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 ((cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r kon- ditorivaror(cid:148)) m(cid:246)jliggjorde utbetalning av st(cid:246)d till gr(cid:228)dde utan sp(cid:229)r(cid:228)mnestillsats till f(cid:246)ljd av glassindustrins krav. I Frankrike utnyttjades emellertid inte detta 1998 eftersom man var tvungen att f(cid:246)rst inf(cid:246)ra nya s(cid:228)rskilda kontrollf(cid:246)rfaranden och ing(cid:229) avtal med de ber(cid:246)rda anl(cid:228)ggningarna. 53. Kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 2191/81 ((cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r icke vinstdrivande organisationer(cid:148)) till(cid:228)mpas i Nederl(cid:228)nderna p(cid:229) ett s(cid:228)tt som inte (cid:246)verensst(cid:228)mmer med f(cid:246)rordningen. Det utbetalande organet (cid:228)r samtidigt sm(cid:246)rleverant(cid:246)r och dess utgiftsredovisning som varje m(cid:229)nad s(cid:228)nds till kommissionen grundar sig p(cid:229) levere- rade kvantiteter multiplicerat med st(cid:246)dsatserna och inte, s(cid:229)som det borde vara, p(cid:229) faktiska betalningar. iv) vissa ofullst(cid:228)ndiga kontroller (55) (Spanien), AVYTTRINGS¯TG˜RDERNAS VERKNINGSGRAD OCH KOSTNADSEFFEKTIVITET v) brister i inspektionerna hos icke vinstdrivande organisa- tioner vad g(cid:228)ller avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rden f(cid:246)r dem (Belgien och Tyskland). Fastst(cid:228)llande av verkningsgrad och kostnadseffektivitet d) I kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 ((cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r kon- ditorivaror(cid:148)) f(cid:246)reskrivs inga s(cid:228)rskilda granskningar av sm(cid:229) slutanv(cid:228)ndare (i de flesta fall lokala konditorier) som anv(cid:228)n- der mindre (cid:228)n 9 ton sm(cid:246)rekvivalent eller 14 ton gr(cid:228)dde per 54. De nuvarande avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna kan anses vara verknings- fulla och kostnadseffektiva om de uppmuntrar till maximal efter- fr(cid:229)gan till minsta m(cid:246)jliga st(cid:246)dsats. I detta sammanhang kan (cid:228)ven kostnaderna i samband med andra former av marknadsinterven- tioner vara av betydelse. 12. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 132/17 55. Kommissionen bed(cid:246)mer avyttringssystemens framg(cid:229)ng i relation till mj(cid:246)lkfettsmarknaden i sin helhet. Eftersom markna- den (cid:228)r stabil och interventionslagren (cid:228)r sm(cid:229) anses f(cid:246)rvaltningen av mj(cid:246)lkfettsmarknaden vara framg(cid:229)ngsrik. Kommissionens f(cid:246)r- klaring till att efterfr(cid:229)gan p(cid:229) sm(cid:246)r inom systemet varit stabil trots att st(cid:246)det konstant s(cid:228)nkts (cid:228)r att den totala efterfr(cid:229)gan p(cid:229) sm(cid:246)r hela tiden (cid:246)kat. (cid:214)kningen av efterfr(cid:229)gan begr(cid:228)nsas av de l(cid:228)gre st(cid:246)dsatserna. Kommissionen m(cid:228)ter systemens framg(cid:229)ng i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till en tidigare fastst(cid:228)lld (cid:148)m(cid:229)lkvantitet(cid:148) p(cid:229) cirka 500 000 ton per (cid:229)r f(cid:246)r alla tre avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder. Motiveringen till avyttrings- (cid:229)tg(cid:228)rderna best(cid:229)r i sj(cid:228)lva verket av skapande av ytterligare efter- fr(cid:229)gan p(cid:229) sm(cid:246)rfetter som annars inte kunde tillfredsst(cid:228)llas till marknadspris. 56. Granskningen har visat att kommissionen inte har tillg(cid:229)ng till n(cid:229)gon omfattande information, analys eller unders(cid:246)kning om avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rdernas verkningsgrad eller om skapande av ytter- ligare efterfr(cid:229)gan. I punkterna 57 till 71 h(cid:228)nvisas till insamlade uppgifter som ger vid handen att EU-st(cid:246)det endast i begr(cid:228)nsad utstr(cid:228)ckning bidrog till att (cid:246)ka efterfr(cid:229)gan p(cid:229) sm(cid:246)r. Faktorer som p(cid:229)verkar efterfr(cid:229)gan p(cid:229) den inre marknaden Marknadens k(cid:228)nnetecken 57. Marknaden f(cid:246)r fetter (cid:228)r diversifierad, med stora variationer inom och mellan medlemsstater och olika branscher av livsme- delsindustrin. Olika typer och kvaliteter av sm(cid:246)rfett anv(cid:228)nds f(cid:246)r olika (cid:228)ndam(cid:229)l. Anv(cid:228)ndningen av mj(cid:246)lkfetter (cid:228)r av tradition rela- tivt begr(cid:228)nsad i vissa medlemsstater. Till exempel Grekland, Spa- nien och Portugal har av h(cid:228)vd anv(cid:228)nt vegetabiliska fetter, medan man i Belgien, Danmark, Tyskland och Frankrike anv(cid:228)nder betyd- ligt mera mj(cid:246)lkfetter per person. 58. Medan m(cid:229)nga produkter kan framst(cid:228)llas antingen med sm(cid:246)r eller med vegetabiliska fetter (eller en blandning av fetter) kr(cid:228)ver vissa, p(cid:229) grund av sin karakt(cid:228)r, av tradition eller av marknadsf(cid:246)- ringssk(cid:228)l att sm(cid:246)r anv(cid:228)nds. Till exempel (cid:148)galettes(cid:148) fr(cid:229)n Bretagne, (cid:148)stollen(cid:148) fr(cid:229)n Tyskland, eller (cid:148)butter shortbread(cid:148) fr(cid:229)n Skottland kr(cid:228)ver sm(cid:246)r, om de framst(cid:228)lls p(cid:229) traditionellt s(cid:228)tt. I s(cid:229)dana fall finns det ingen risk f(cid:246)r att ers(cid:228)ttande produkter skulle anv(cid:228)ndas. 59. ˜ven valet om huruvida man skall anv(cid:228)nda sm(cid:246)r eller inte styrs av marknaden. Dyra f(cid:246)rstklassiga produkter kan ibland inne- h(cid:229)lla mera sm(cid:246)rfett, medan masskonsumtionsvaror, d(cid:228)r priset (cid:228)r den avg(cid:246)rande faktorn, kan inneh(cid:229)lla mera vegetabiliska fetter. Dessutom finns det erk(cid:228)nda m(cid:228)rken d(cid:228)r anv(cid:228)ndning av mj(cid:246)lkfett- er eller andra fetter inte har n(cid:229)gon betydelse f(cid:246)r en framg(cid:229)ngsrik marknadsf(cid:246)ring. Slutligen kan anv(cid:228)ndningen av vegetabiliska fett- er i vissa produkter f(cid:246)ranledas av h(cid:228)lsosk(cid:228)l. 60. I de fall d(cid:228)r producenterna f(cid:246)r n(cid:228)rvarande anv(cid:228)nder sm(cid:246)rfett- er (cid:228)r de till en viss utstr(cid:228)ckning n(cid:246)dgade att anv(cid:228)nda sm(cid:246)r p(cid:229) kort till medell(cid:229)ng sikt, eftersom en (cid:246)verg(cid:229)ng till vegetabiliska fetter skulle kr(cid:228)va investeringar och (cid:228)ndringar av produktions- och marknadsf(cid:246)ringsstrategierna. Efter att de g(cid:229)tt (cid:246)ver till andra fetter (cid:228)n sm(cid:246)rfetter (cid:228)r det emellertid osannolikt att de snart kommer att (cid:229)terg(cid:229) till sm(cid:246)rbaserade produkter om inte marknaden kr(cid:228)ver det. Konkurrensl(cid:228)get f(cid:246)r sm(cid:246)r i f(cid:246)rh(cid:229)llande till (cid:246)vriga fetter 61. Trots att margarin (cid:228)ven kan framst(cid:228)llas ur animaliska fetter (cid:228)r vegetabiliska fetter den huvudsakliga ers(cid:228)ttningen f(cid:246)r sm(cid:246)r inom livsmedelsindustrin. Palmolja (60) och kokosolja (61) (cid:228)r av s(cid:228)rskilt intresse f(cid:246)r glassindustrin, medan vegetabiliskt margarin (cid:228)r den huvudsakliga ers(cid:228)ttningen f(cid:246)r sm(cid:246)r inom konditorivaru- industrin (62). Medan priset f(cid:246)r sm(cid:246)r med en fetthalt p(cid:229) 82 % uppg(cid:229)r till 3 053 euro per ton, (cid:228)r konkurrerande fetter, (cid:228)ven efter att st(cid:246)det medr(cid:228)knats, fortfarande mycket billigare (cid:228)n sm(cid:246)r och koncentrerat sm(cid:246)r (se diagram 2). C 132/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 2000 J˜MF(cid:214)RELSE AV SM(cid:214)RPRISER MED PRISERNA F(cid:214)R VEGETABILISKA FETTER Diagram 2 n o t r e p o r u e / u c e 4 000 3 500 3 000 2 500 2 000 1 500 1 000 500 0 Smör genomsnittligt pris i EU Jordnötsolja cif Rotterdam Kokosolja cif Rotterdam Palmolja cif Rotterdam Solrosolja fritt tank, Rotterdam Sojaolja nederländskt fritt kvarn Rapsolja nederländskt fritt kvarn 1995 1996 1997 1998 1999 (cid:13) (till mars) Genomsnittligt pris per r å(cid:13) Anm. : F(cid:246)r st(cid:246)rsta delen av importen av palmolja och kokosolja betalas en reducerad tullsats, t. o. m. s(cid:229) lite som 3 %. Det pris p(cid:229) solrosolja som anges (cid:228)r EU:s marknadspris. Sojaolja framst(cid:228)lls i EU av importerade sojab(cid:246)nor, som (cid:228)r tullfria. Rapsfr(cid:246) (cid:228)r ofta av europeiskt ursprung, allts(cid:229) betalas ingen tull. K(cid:228)lla: Revisionsr(cid:228)ttens analys av dokument fr(cid:229)n kommissionens GD VI, F(cid:246)renta staternas jordbruksministerium. 62. Priset p(cid:229) vegetabiliska oljor, s(cid:229)som raffinerad palmolja, kan uppskattas till cirka 700 euro per ton (63), medan priset f(cid:246)r vege- tabiliskt margarin (cid:228)r cirka 1 000(cid:150)1 050 euro per ton. F(cid:246)r en f(cid:246)rstklassig glass med en relativt h(cid:246)g halt av sm(cid:246)rfett upp- g(cid:229)r EU-st(cid:246)det till 0,15 franska franc (n(cid:229)got (cid:246)ver 0,02 euro). 63. Sm(cid:246)r (cid:228)r dyrt i j(cid:228)mf(cid:246)relse med alternativa fetter. F(cid:246)ljaktligen inneb(cid:228)r nuvarande st(cid:246)dniv(cid:229) inget betydande incitament f(cid:246)r att anv(cid:228)nda sm(cid:246)r om priset (cid:228)r den huvudsakliga faktorn. De produ- center som anv(cid:228)nder sm(cid:246)rfett anser att det h(cid:246)gre priset f(cid:246)r sm(cid:246)r kompenseras av konsumenternas preferenser, som m(cid:246)jligg(cid:246)r f(cid:246)r- s(cid:228)ljningspriser och/eller kvantiteter som kompenserar de h(cid:246)gre produktionskostnaderna. Mot bakgrund av de enorma skillna- derna mellan priserna p(cid:229) sm(cid:246)rfetter och ers(cid:228)ttande vegetabiliska fetter f(cid:246)refaller det som om risken f(cid:246)r att producenterna skulle g(cid:229) (cid:246)ver till ers(cid:228)ttande vegetabiliska fetter om st(cid:246)dniv(cid:229)erna s(cid:228)nktes (eller till och med avskaffades) (cid:228)r liten. St(cid:246)dets inverkan p(cid:229) slutprodukternas pris 65. F(cid:246)r produkter som croissanter eller glass som h(cid:246)r till de vik- tigaste produkterna vad g(cid:228)ller utgifter inom ramen f(cid:246)r avyttrings- (cid:229)tg(cid:228)rderna, har st(cid:246)det f(cid:246)ljaktligen haft en begr(cid:228)nsad effekt p(cid:229) pri- ser och efterfr(cid:229)gan. Det finns emellertid vissa f(cid:246)rstklassiga produkter (se punkt 58) med en h(cid:246)g sm(cid:246)rhalt, i vissa fall (cid:246)ver 30 %, f(cid:246)r vilka detaljhandelspriset kunde p(cid:229)verkas i betydande utstr(cid:228)ckning genom f(cid:246)r(cid:228)ndringar av st(cid:246)dsatserna i den m(cid:229)n det (cid:228)r ingredienskostnaderna som best(cid:228)mmer priss(cid:228)ttningen av pro- dukten. 66. I praktiken kan st(cid:246)dets inverkan p(cid:229) produkternas pris i detaljhandeln vara l(cid:228)gre (cid:228)n ber(cid:228)knat. I sj(cid:228)lva verket kan en del av st(cid:246)det absorberas av bearbetningskostnader, inklusive f(cid:246)rpack- ning, f(cid:246)retagets handelsmarginal och de ytterligare kostnader som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att man skall ha r(cid:228)tt till st(cid:246)d, s(cid:229)som kostnaderna f(cid:246)r sp(cid:229)r(cid:228)mnestillsats, deltagande i anbudsf(cid:246)rfaranden och finansie- ring av anbuds- och bearbetningss(cid:228)kerheter. 64. F(cid:246)r de flesta produkter (cid:228)r v(cid:228)rdet av det st(cid:246)d som utbetalas inte betydande i f(cid:246)rh(cid:229)llande till produktens slutliga f(cid:246)rs(cid:228)ljnings- pris. Till exempel i fr(cid:229)ga om en sm(cid:246)rcroissant skulle EU-st(cid:246)det endast s(cid:228)nka priset med 0,08 franska franc (n(cid:229)got (cid:246)ver 0,01 euro). 67. Ovann(cid:228)mnda faktorer tyder p(cid:229) att st(cid:246)dets inverkan p(cid:229) slut- produkternas priser (cid:228)r begr(cid:228)nsad och att den totala efterfr(cid:229)gan bland slutkonsumenterna inte i n(cid:229)gon st(cid:246)rre grad p(cid:229)verkas av st(cid:246)dniv(cid:229)n. 12. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 132/19 F(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan efterfr(cid:229)gan, st(cid:246)dsatser och marknadspriser 68. Andra st(cid:246)dsatser f(cid:246)r avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)n de som g(cid:228)ller st(cid:246)- det till sm(cid:246)r f(cid:246)r icke vinstdrivande organisationer fastst(cid:228)lls genom beslut inom ramen f(cid:246)r anbudsf(cid:246)rfaranden. Trots att de kvantiteter f(cid:246)r vilka anbud inges varierar mycket fr(cid:229)n ett anbudsf(cid:246)rfarande till ett annat har de genomsnittliga kvantiteterna varit stabila sedan 1994, (cid:228)ven om de maximala st(cid:246)dsatserna successivt minskats med cirka 35 % (64). En analys av de kvantiteter f(cid:246)r vilka anbud ingivits i de tv(cid:229) viktigaste medlemsstaterna betr(cid:228)ffande denna (cid:229)tg(cid:228)rd (Frankrike och Belgien) visar (cid:228)ven att efterfr(cid:229)gan p(cid:229) subventione- rat sm(cid:246)rfett inte (cid:246)kade n(cid:228)r marknadspriserna sj(cid:246)nk (se diagram 3). ANBUDSKVANTITETER I F(cid:214)RH¯LLANDE TILL MARKNADSPRISER OCH ST(cid:214)DSATSER Diagram 3 1995(cid:150)1998: Tilldelade anbudskvantiteter i Frankrike j(cid:228)mf(cid:246)rt med marknadspriset f(cid:246)r sm(cid:246)r ) n o t ( r e t e t i t n a v k s d u b n a e d a l e d l l i t 25 000 20 000 15 000 10 000 5 000 0 3 100 ) n o t ( r e t e t i t n a v k s d u b n a e d a l e d l l i t 10 000 9 000 8 000 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 3 100 3 200 3 300 3 400 3 500 3 600 3 700 smörpris per ton 1995(cid:150)1998: Tilldelade anbudskvantiteter i Belgien j(cid:228)mf(cid:246)rt med marknadspriset f(cid:246)r sm(cid:246)r 3 200 3 300 3 400 3 500 3 600 3 700 smörpris per ton Anbuds-(cid:13) kvantiteter Linjär (cid:13) regres-(cid:13) sionslinje Anbuds-(cid:13) kvantiteter Linjär (cid:13) regres-(cid:13) sionslinje I Frankrike och Belgien finns det inget signifikant f(cid:246)rh(cid:229)llande mellan marknadspriser f(cid:246)r sm(cid:246)r och efterfr(cid:229)gan under f(cid:246)rordning (EEG) nr 570/88 och f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97. Korrelationskoefficienten (cid:228)r 0,107 f(cid:246)r Frankrike och 0,087 f(cid:246)r Belgien, d(cid:228)r 0 inneb(cid:228)r att det inte finns n(cid:229)gon korrelation och 1 anger fullst(cid:228)ndig korrelation. 1994(cid:150)1998: Tilldelade anbudskvantiteter i EU i genomsnitt j(cid:228)mf(cid:246)rt med maximala st(cid:246)dsatser (cid:13) r e t e t i t n a v k s d u b n a e d a l e d l l i t ) n o t ( t t i n s m o n e g 30 000 28 000 26 000 24 000 22 000 20 000 18 000 16 000 14 000 12 000 10 000 Genomsn. (cid:13) anbudskv. Linjär (cid:13) regres-(cid:13) sionslinje 1 050 1 100 1 150 1 200 1 250 1 300 1 350 1 400 1 450 1 500 maximal stödsats ecu/ton Anbudskvantiteterna har inte minskat n(cid:228)r de maximala st(cid:246)dsatserna s(cid:228)nktes. I sj(cid:228)lva verket intr(cid:228)ffade det motsatta (cid:150) det har f(cid:246)rekommit negativ korrelation mellan st(cid:246)dsat- serna och de anbudskvantiteter som godk(cid:228)nts, uppg(cid:229)ende till (cid:150) 0,416, d(cid:228)r 0 inneb(cid:228)r att det inte finns n(cid:229)gon korrelation och (cid:150) 1 anger fullst(cid:228)ndig negativ korrelation. Anm. : Den st(cid:246)dsats som anv(cid:228)nds (cid:228)r f(cid:246)r sm(cid:246)r med tillsats av sp(cid:229)r(cid:228)mnen och en fetthalt p(cid:229) 82 %, kvantiteterna anges i ton sm(cid:246)rekvivalent. K(cid:228)lla: Revisionsr(cid:228)ttens analys av dokument fr(cid:229)n kommissionens GD VI. C 132/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 2000 I motsats till detta minskade efterfr(cid:229)gan inom (cid:229)tg(cid:228)rden (cid:148)sm(cid:246)r 69. f(cid:246)r direkt f(cid:246)rbrukning(cid:148) n(cid:228)r st(cid:246)det minskades (65). P(cid:229) samma s(cid:228)tt reagerade de icke vinstdrivande organisationerna, som ofta fung- erar med sm(cid:229) budgetar, snabbt p(cid:229) en s(cid:228)nkning av st(cid:246)dsatserna genom att minska sin sm(cid:246)rf(cid:246)rbrukning. B(cid:229)da dessa (cid:229)tg(cid:228)rder har emellertid endast en liten inverkan p(cid:229) marknaden och st(cid:229)r tillsam- mans f(cid:246)r cirka 10 % av de avyttrade kvantiteterna. (s(cid:229)som fraktionerade sm(cid:246)rfetter (68) f(cid:246)r konditorivaror). Under tiden har livsmedelsindustrins uppbyggnad i sin helhet f(cid:246)r(cid:228)ndrats, med en (cid:246)kad produktion av beredda livsmedel f(cid:246)r vilka man ofta anv(cid:228)nder subventionerat sm(cid:246)rfett (69). Sm(cid:246)rbearbetningsindu- strins (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att (cid:246)vertala livsmedelsindustrin att anv(cid:228)nda sm(cid:246)rfetter m(cid:229)ste ovillkorligen beaktas vid bed(cid:246)mningen av avytt- rings(cid:229)tg(cid:228)rdernas inverkan p(cid:229) skapande av ytterligare efterfr(cid:229)gan. 70. Mot bakgrund av de 444 000 ton som subventionerades 1998 f(cid:246)r (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148) skulle varje s(cid:228)nkning av st(cid:246)dsatsen med 1 ecu ha sparat 4,4 miljoner ecu av EU:s budget- medel (66). Kommissionen k(cid:228)nner emellertid inte till i vilken utstr(cid:228)ckning den skulle kunna s(cid:228)nka st(cid:246)det och samtidigt bibe- h(cid:229)lla efterfr(cid:229)gan. 71. Efterfr(cid:229)gan p(cid:229) subventionerat (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148) har inte n(cid:228)mnv(cid:228)rt p(cid:229)verkats av tidigare s(cid:228)nkningar av st(cid:246)dniv(cid:229)erna (cid:228)ven om detta kombinerats med andra (cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:229)n kommissio- nens sida f(cid:246)r att minska efterfr(cid:229)gan p(cid:229) kort sikt inom systemet genom att h(cid:246)ja anbudss(cid:228)kerheten och f(cid:246)rkorta tidsfristen f(cid:246)r iblandning av det subventionerade sm(cid:246)rfettet i slutprodukterna. St(cid:246)dniv(cid:229)n (cid:228)r d(cid:228)rmed eventuellt fortfarande f(cid:246)r h(cid:246)g. J(cid:228)mf(cid:246)relse mellan avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder och andra former av marknadsinterventioner 74. Eftersom exportbidraget f(cid:246)r sm(cid:246)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande uppg(cid:229)r till 1 700 euro per ton, och st(cid:246)det till (cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148) utan sp(cid:229)r(cid:228)mnestillsats till 910 euro (70), kostar varje ton sm(cid:246)r som avyttras inom detta system 790 euro mindre (cid:228)n sm(cid:246)r som expor- teras med hj(cid:228)lp av exportbidrag. Dessutom (cid:228)r det med nuvarande bidragsniv(cid:229) knappast m(cid:246)jligt att i n(cid:229)gon betydande utstr(cid:228)ckning (cid:246)ka exporten. Se diagram 4 f(cid:246)r en j(cid:228)mf(cid:246)relse av exportbidrags- satser, st(cid:246)dniv(cid:229)er, genomsnittliga marknadspriser och interven- tionspriser. Strukturella faktorer 72. Bearbetningsindustrin f(cid:246)r sm(cid:246)rfett har utvecklats, speciali- serats och anpassat sig till nya marknadsf(cid:246)rh(cid:229)llanden sedan avytt- rings(cid:229)tg(cid:228)rderna inf(cid:246)rdes 1969. Branscherna har (cid:228)ven skaffat sig n(cid:246)dv(cid:228)ndig know-how f(cid:246)r att efterleva f(cid:246)rordningarnas komplice- rade best(cid:228)mmelser. 73. Nya distributionskanaler och marknader har ocks(cid:229) uppkom- mit (67). Specialiserade produkter, baserade p(cid:229) sm(cid:246)rfett, har utveck- lats f(cid:246)r att m(cid:246)ta kraven inom s(cid:228)rskilda produktionsprocesser 75. Enligt kommissionen (cid:228)r avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna betydligt bil- ligare (cid:228)n offentlig intervention och exportbidrag, de andra huvud- sakliga instrumenten f(cid:246)r marknadsstyrning f(cid:246)r avhj(cid:228)lpande av det strukturella sm(cid:246)r(cid:246)verskottet. I sj(cid:228)lva verket fick 83 % av interven- tionslagren mellan 1992 och 1998 st(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r avytt- rings(cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r sm(cid:246)rfett n(cid:228)r de slutligen s(cid:229)ldes. Vad g(cid:228)ller j(cid:228)mf(cid:246)relsen med exportbidrag g(cid:228)ller kommissionens p(cid:229)st(cid:229)enden i den m(cid:229)n avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna skapar ytterligare efterfr(cid:229)gan. Det finns emellertid sk(cid:228)liga indikationer p(cid:229) att en stor del av det sm(cid:246)r som avyttrades med hj(cid:228)lp av EU-st(cid:246)d skulle ha konsumerats i alla fall (se punkterna 63(cid:150)67). 12. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 132/21 4 m a r g a i D R (cid:214) M S R (cid:214) F K I T S I T A T S G I L K A S D U V U H V A E S L E R (cid:214) F M ˜ J (cid:13) r ö f s t a s d ö t s 8 8 / 0 7 5 r n ) i G E E ( g n n d r o r ö F s t a s l l i t s e n m ä r å p s d e m r ö m s % 2 8 s t a s s g a r d b t r o p x E i s i r p s n o i t n e v r e t n i s i r p s d a n k r a m 9 1. 3. 9 9 1. 1. 9 8 1. 9 1. 1 8 1. 9. 9 8 1. 7. 9 8 1. 5. 9 8 1. 3. 9 8 1. 1. 9 7 1. 9 1. 1 7 1. 9. 9 7 1. 7. 9 7 1. 5. 9 7 1. 3. 9 7 1. 1. 9 6 1. 9 1. 1 6 1. 9. 9 6 1. 7. 9 6 1. 5. 9 6 1. 3. 9 6 1. 1. 9 5 1. 9 1. 1 5 1. 9. 9 5 1. 7. 9 5 1. 5. 9 5 9. 3. 1 5 1. 1. 9 0 0 6 3 0 0 1 3 0 0 6 2 0 0 1 2 0 0 6 1 0 0 1 1 0 0 6 ecu/euro per ton. 9 9 3 1. 9 9 1 1. 8 9 1 1 1. 8 9 9 1. 8 9 7 1. 8 9 5 1. 8 9 3 1. 8 9 1 1. 7 9 1 1 1. 7 9 9 1. 7 9 7 1. 7 9 5 1. 7 9 3 1. 7 9 1 1. 6 9 1 1 1. 6 9 9 1. 6 9 7 1. 6 9 5 1. 6 9 3 1. 6 9 1 1. 5 9 1 1 1. 5 9 9 1. 5 9 7 1. 5 9 5 1. 5 9 3 1. 5 9 1 1. 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 2 8 2 3 4 2 1 3 1 2 2 3 6 9 2 3 1 8 3 3 2 1 3 3 6 4 2 3 4 2 3 3 7 3 5 3 5 8 4 3 0 8 2 3 4 9 1 3 7 6 1 3 2 1 1 3 7 0 1 3 1 8 0 3 8 8 0 3 8 9 0 3 8 3 1 3 2 7 2 3 2 4 4 3 1 5 4 3 6 3 3 3 8 4 2 3 7 3 2 3 4 2 2 3 0 1 1 3 0 5 9 0 9 0 1 0 9 0 1 0 9 0 1 0 9 0 1 0 9 0 1 0 7 1 1 0 7 1 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 5 2 1 0 6 2 1 0 2 3 1 0 6 4 1 0 1 2 1 r (cid:246) f s t a s d (cid:246) t s 8 8 / 0 7 5 r n ) G E E ( s t a s l l i t s e n m (cid:228) r (cid:229) p s d e m g n i n d r o r (cid:246) F r (cid:246) m s % 2 8 s i r p s n o i t n e v r e t n i s i r p s d a n k r a m 0 0 7 1 0 0 7 1 0 0 7 1 0 0 7 1 0 0 7 1 0 0 7 1 0 0 7 1 0 0 7 1 5 0 8 1 5 0 8 1 0 0 9 1 0 0 9 1 0 0 9 1 0 0 9 1 0 0 9 1 0 5 7 1 0 5 7 1 0 5 7 1 0 0 6 1 0 0 6 1 0 0 6 1 0 0 6 1 0 0 6 1 0 0 6 1 0 0 6 1 0 0 6 1 s t a s s g a r d b t r o p x E i. n e m s i n a k e m s r u k l e x (cid:228) v a n (cid:246) r g n e d v a n e g n i r e t s u j (cid:229) p r o r e b n a t u i g n n k (cid:246) k s i t k a f n e e t n i r (cid:228) 5 9 9 1 t e l a t r a v k a t s r (cid:246) f r (cid:246) f n e s t a s d (cid:246) t s v a n e g n n k (cid:214) i : s b O. I V D G s n e n o i s s i m m o k n (cid:229) r f r e t f i g p p u r u g a r d t U : a l l (cid:228) K C 132/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 2000 Strukturellt (cid:246)verskott l(cid:228)gsta m(cid:246)jliga niv(cid:229) och i vissa medlemsstater bel(cid:228)ggs EU-st(cid:246)d med moms (se punkterna 28(cid:150)34). 76. Den f(cid:246)rsta avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rden, som inf(cid:246)rdes 1969 (71), ans(cid:229)gs vara en tillf(cid:228)llig (cid:229)tg(cid:228)rd som begr(cid:228)nsade sig till f(cid:246)rs(cid:228)ljning av sm(cid:246)r fr(cid:229)n interventionslager till bearbetningsindustrin. Avyttrings(cid:229)tg(cid:228)r- derna har emellertid fortsatt alltsedan dess. De utvidgades till att (cid:228)ven omfatta sm(cid:246)r fr(cid:229)n privata lager och gr(cid:228)dde och sm(cid:246)r fr(cid:229)n marknaden samt koncentrerat sm(cid:246)r och utvecklades till system f(cid:246)r permanent st(cid:246)d f(cid:246)r att (cid:246)ka efterfr(cid:229)gan, framf(cid:246)r allt inom livs- medelsindustrin. 77. Vad g(cid:228)ller den f(cid:246)rutsp(cid:229)dda minskningen av efterfr(cid:229)gan under de fem n(cid:228)rmaste (cid:229)ren (se punkt 12) och niv(cid:229)n f(cid:246)r de kvoter som fastst(cid:228)lldes i samband med Agenda 2000-reformen (se punkt 9) kan man inte f(cid:246)rv(cid:228)nta sig n(cid:229)gon minskning av det (cid:246)verskott som k(cid:228)nnetecknat sm(cid:246)rmarknaden under det senaste decenniet. 78. Ut(cid:246)ver att f(cid:246)rs(cid:246)ka s(cid:228)nka kostnaderna f(cid:246)r avyttrings(cid:229)tg(cid:228)r- derna f(cid:246)r (cid:246)verskottssm(cid:246)r till ett minimum b(cid:246)r kommissionen (cid:228)ven (cid:246)verv(cid:228)ga att inf(cid:246)ra strukturella (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att (cid:246)ka efterfr(cid:229)- gan p(cid:229) osubventionerat sm(cid:246)r och/eller minska utbudet p(cid:229) s(cid:229)dant sm(cid:246)r. Vad g(cid:228)ller det senare alternativet har revisionsr(cid:228)tten tidigare f(cid:246)reslagit en (cid:246)versyn av den mekanism som hindrar alltf(cid:246)r h(cid:246)g fetthalt i mj(cid:246)lk (72) och noterar att Europeiska r(cid:229)det i Berlin har skjutit upp s(cid:228)nkningen av garantiprisniv(cid:229)erna till 2005 (73). SLUTSATS 79. ¯tg(cid:228)rderna f(cid:246)r avyttring av sm(cid:246)r inf(cid:246)rdes 1969 p(cid:229) tillf(cid:228)llig basis, men omvandlades till permanenta system f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rdande av det strukturella sm(cid:246)r(cid:246)verskott som (cid:228)r ett resultat av den (cid:246)verpro- duktion som k(cid:228)nnetecknar mj(cid:246)lksektorn, trots mj(cid:246)lkkvoternas inf(cid:246)rande 1984 (se punkt 76). 80. Vissa svagheter i anknytning till f(cid:246)rordningarnas best(cid:228)mmel- ser om avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna och genomf(cid:246)randet av dem har (cid:228)ven p(cid:229)verkat EU-st(cid:246)dens effektivitet. Sm(cid:246)r av s(cid:228)mre kvalitet och impor- terat sm(cid:246)r (cid:228)r ber(cid:228)ttigat till EU-st(cid:246)d, st(cid:246)det har inte fastst(cid:228)llts till 81. Medlemsstaternas myndigheter (cid:228)r i allm(cid:228)nhet v(cid:228)l medvetna om de komplicerade kraven i f(cid:246)rordningarna och har avdelat till- r(cid:228)ckligt med resurser f(cid:246)r att administrera avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna. Vid granskningen framkom emellertid att det beh(cid:246)vs f(cid:246)rb(cid:228)tt- ringar, framf(cid:246)r allt vad g(cid:228)ller godk(cid:228)nnande och inspektioner av f(cid:246)retag som har r(cid:228)tt att iblanda subventionerat sm(cid:246)r, kontrollen av sp(cid:229)r(cid:228)mnestillsatsen och det europeiska ursprunget betr(cid:228)ffande sm(cid:246)r f(cid:246)r direkt f(cid:246)rbrukning (se punkterna 31(cid:150)34 och 51(cid:150)52). 82. Kommissionen har inte gjort n(cid:229)gon t(cid:228)ckande utv(cid:228)rdering av vilken inverkan dessa (cid:229)tg(cid:228)rder haft p(cid:229) efterfr(cid:229)gan. De uppgifter som insamlats tyder emellertid p(cid:229) att EU:s st(cid:246)d endast i begr(cid:228)nsad utstr(cid:228)ckning har skapat ytterligare efterfr(cid:229)gan p(cid:229) sm(cid:246)r, mot bak- grund av konkurrerande fetters betydande prisf(cid:246)rdel och st(cid:246)dets marginella betydelse i f(cid:246)rh(cid:229)llande till konsumentpriserna p(cid:229) de flesta av de produkter i vilka subventionerat sm(cid:246)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande anv(cid:228)nds (se punkterna 61(cid:150)67). 83. Det best(cid:229)ende (cid:246)verskottet i mj(cid:246)lkproduktionen orsakas av kvotsystemets begr(cid:228)nsade inverkan p(cid:229) produktionen i f(cid:246)rening med den v(cid:228)sentliga minskningen av konsumtionen per person i slutet av (cid:229)ttiotalet. Det (cid:228)r inte (cid:228)ndam(cid:229)lsenligt att f(cid:246)rs(cid:246)ka avhj(cid:228)lpa de strukturella (cid:246)verskotten enbart med de nuvarande avyttrings- (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r sm(cid:246)r. ˜ven en s(cid:228)nkning av garantiprisniv(cid:229)n i f(cid:246)r- ening med (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r styrning av produktionen m(cid:229)ste (cid:246)verv(cid:228)gas (se punkterna 7, 8 och 78). 84. Kommissionen b(cid:246)r g(cid:246)ra en omfattande utv(cid:228)rdering av avytt- rings(cid:229)tg(cid:228)rderna. Under tiden b(cid:246)r nuvarande anbudsf(cid:246)rfaranden ses (cid:246)ver, st(cid:246)det minskas successivt och koncentreras enbart p(cid:229) icke importerade sm(cid:246)rfetter av h(cid:246)g kvalitet som anv(cid:228)nds i pro- dukter d(cid:228)r det (cid:228)r sannolikt att efterfr(cid:229)gan faktiskt kommer att (cid:246)ka. Dessutom b(cid:246)r man (cid:246)verv(cid:228)ga alternativa (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att (cid:246)ka efterfr(cid:229)gan p(cid:229) osubventionerade sm(cid:246)rfetter och sank- tioner f(cid:246)r (cid:246)kning av fetthalten i f(cid:228)rsk mj(cid:246)lk (se punkterna 12 och 77(cid:150)78). Denna rapport har antagits av revisionsr(cid:228)tten i Luxemburg vid dess sammantr(cid:228)de den 23 och 24 februari 2000. F(cid:246)r revisionsr(cid:228)tten Jan O. KARLSSON Ordf(cid:246)rande 12. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 132/23 NOTER Inklusive cirka 15 000 ton hemk(cid:228)rnat sm(cid:246)r. (1) (2) K(cid:228)lla: ZMP Bonn. Den sammanlagda v(cid:228)rldsproduktionen av sm(cid:246)r (cid:228)r 4 065 000 ton. Uppgifterna f(cid:246)r 1997 har sammanst(cid:228)llts ur ett antal k(cid:228)llor, inklusive Eurostat, FAO och USDA, men omfattar endast pro- ducerande l(cid:228)nder f(cid:246)r vilka detaljerade uppgifter finns tillg(cid:228)ngliga. En betydande andel komj(cid:246)lk produceras i utvecklingsl(cid:228)nder f(cid:246)r vilka inga uppgifter finns att tillg(cid:229). Europas andel av den totala komj(cid:246)lks- produktionen, utvecklingsl(cid:228)nderna medr(cid:228)knade, (cid:228)r cirka 25 %. (3) Den totala m(cid:228)ngden som finns tillg(cid:228)nglig p(cid:229) marknaden best(cid:229)r av offentliga och privata lager (51 000 ton) och import (90 000 ton) samt EU:s produktion (1 843 000 ton). (4) Den totala konsumtionen minus den subventionerade konsumtionen (se (cid:228)ven tabell 1). (5) Offentlig lagring (3 000 ton) och privat lagring (57 000 ton) vid utg(cid:229)ngen av 1998; cirka 9 000 ton mer (cid:228)n under f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)r (skill- naderna j(cid:228)mf(cid:246)rt med totalbeloppet beror p(cid:229) avrundningar). F(cid:246)r avytt- rings(cid:229)tg(cid:228)rderna inkluderar m(cid:228)ngden (464 000 ton) som anges f(cid:246)r 1998 i balansr(cid:228)kningen f(cid:246)r sm(cid:246)r inte gr(cid:228)dde, som ocks(cid:229) subventio- neras genom avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna. (6) Situation and Outlook Dairy Sector, april 1997 (Kommissionen, GD VI (cid:150) Arbetsdokument GJP 2000). (7) Beloppen anges i ecu n(cid:228)r de h(cid:228)nvisar till perioden f(cid:246)re den 1 januari 1999 och i euro n(cid:228)r de h(cid:228)nvisar till tiden efter detta datum. (8) ¯rsrapporten f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1989, punkterna 4. 1. 1 till 4. 1. 26 (EGT C 313, 12. 12. 1990). (9) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 13. (10) ¯tg(cid:228)rderna f(cid:246)r skummj(cid:246)lkspulver granskades av revisionsr(cid:228)tten 1998. Se s(cid:228)rskild rapport nr 1/99 (EGT C 147, 27. 5. 1999). (11) EGT C 401, 22. 12. 1998. (12) Interventionspriset f(cid:246)r sm(cid:246)r (cid:228)r 3 282,00 ecu per ton och f(cid:246)r skum- mj(cid:246)lk 2 055,20 ecu per ton (detta pris g(cid:228)ller sedan 1995). Offentlig lagring sker emellertid endast om marknadspriserna (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n 92 % av interventionspriset. Det uppk(cid:246)pspris som fastst(cid:228)lls av kommissio- nen skall inte vara l(cid:228)gre (cid:228)n 90 % av interventionspriset. (13) Se kapitel 4 i revisionsr(cid:228)ttens (cid:229)rsrapport f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1993, punk- terna 4. 1(cid:150)4. 54 om st(cid:246)d f(cid:246)r kasein och kaseinater fr(cid:229)n skummj(cid:246)lk (EGT C 327, 24. 11. 1994) och s(cid:228)rskild rapport nr 1/99 om st(cid:246)det till skummj(cid:246)lk och skummj(cid:246)lkspulver avsett f(cid:246)r djurfoder, s(cid:228)rskilt tabell 2 (EGT C 147, 27. 5. 1999). Inbegripet kasein motsvarande skummj(cid:246)lks- pulver uppg(cid:229)r EU:s totalproduktion till 1,6 miljoner ton. I utgifterna p(cid:229) 1 050 miljoner ecu (cid:229)r 1998 ing(cid:229)r 367 miljoner ecu f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r avyttring av skummj(cid:246)lkspulver och ytterligare 287 miljoner ecu i st(cid:246)d till kasein. (14) Mj(cid:246)lkkvoterna inf(cid:246)rdes genom r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 856/84 av den 31 mars 1984 (EGT L 90, 1. 4. 1984, s. 10). Nuvarande system styrs av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 3950/92 av den 28 december 1992 (EGT L 405, 31. 12. 1992, s. 1). (15) Detta kommer att h(cid:246)ja mj(cid:246)lkkvoterna fr(cid:229)n 117 492,6 miljoner ton till 120 324,1 miljoner ton. F(cid:246)rutsatt att produktionsm(cid:246)nstret inte (cid:228)nd- ras kommer h(cid:246)jningen av kvoterna att resultera i en proportionell (cid:246)kning av sm(cid:246)rproduktionen med 44 232 ton, vilket skall s(cid:228)ljas p(cid:229) marknaden, med eller utan st(cid:246)d. (16) Den totala mj(cid:246)lkbalansen 1997 r(cid:228)knat i mj(cid:246)lkekvivalent: leveranser 113,28 miljoner ton, motsvarande 111 % av den totala konsumtionen och 120 % av den totala konsumtionen till marknadspris. F(cid:246)r mj(cid:246)lk- fett (cid:228)r situationen mera gynnsam: leveranserna och den totala kon- sumtionen (cid:228)r i balans, men om endast konsumtionen till marknads- pris beaktas (cid:228)r (cid:246)verutbudet 9 %. (K(cid:228)lla: ZMP Bonn, Cow Milk Balance of the European Union. ) (17) ˜ven om detta inbegriper den (cid:229)rliga produktionen p(cid:229) cirka 140 000 ton i de tre nya medlemsstaterna (cid:228)r EU:s nuvarande produktionsniv(cid:229) betydligt l(cid:228)gre (cid:228)n produktionsniv(cid:229)erna mellan 1980 och 1987, d(cid:229) produktionen uppgick till mellan 1,9 och 2,3 miljoner ton per (cid:229)r. (18) Den m(cid:228)ngd f(cid:246)r vilken avtal ing(cid:229)tts (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n den m(cid:228)ngd som anges i marknadsbalansen f(cid:246)r mj(cid:246)lk (tabell 1) f(cid:246)r privata lager p(cid:229) grund av cirkulering under (cid:229)ret. M(cid:228)ngd f(cid:246)r vilken avtal ing(cid:229)tts 1996: 205 000 ton, 1997: 144 000 ton, 1998: 181 000 ton, prognos f(cid:246)r 1999: 200 000 ton. (19) Detta motsvarar en n(cid:229)got h(cid:246)gre konsumtionsniv(cid:229) (cid:228)n under tidigare (cid:229)r, (cid:228)ven sedan man beaktat de ytterligare 100 000 ton som (cid:229)rligen konsumeras i de tre nya medlemsstaterna. (20) Den minskade konsumtionen per person f(cid:246)rklaras i allm(cid:228)nhet genom (cid:228)ndrade konsumtionsvanor, fr(cid:228)mst p(cid:229) grund av h(cid:228)lsosk(cid:228)l och den (cid:246)kade tillg(cid:229)ngen till alternativa produkter. (21) CAP reports: Prospects for agricultural market 1998(cid:150)2005, kommis- sionen, GD VI, oktober 1998. (22) K(cid:228)lla: Europeiska kommissionen, GD VI. D1 (cid:148)Sm(cid:246)rpriser meddelade av medlemsstaterna (i % av interventionspriserna) (kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 1547/87)(cid:148). (23) (cid:148)Situation and Outlook (cid:150) Dairy Sector(cid:148) (april 1997) (cid:150) tabellen p(cid:229) sidan 28 anger att all export av sm(cid:246)r och sm(cid:246)rolja subventioneras. (24) Fastst(cid:228)llandet av exportbidragsniv(cid:229)n (cid:228)r komplicerat, eftersom pri- serna p(cid:229) mejeriprodukter varierar mellan olika medlemsstater och (cid:228)r betydligt h(cid:246)gre (cid:228)n v(cid:228)rldsmarknadspriserna, som anges i US-dollar. Till exempel har de tyska priserna f(cid:246)r sm(cid:246)r med en fetthalt p(cid:229) 82 % sedan 1995 varit i genomsnitt 4 % h(cid:246)gre (cid:228)n i F(cid:246)renade kungariket. (25) I de export(cid:229)taganden som man kom (cid:246)verens om vid GATT:s Uruguay- runda f(cid:246)rband EU sig att begr(cid:228)nsa sina exportbidrag f(cid:246)r sm(cid:246)r och sm(cid:246)rolja. De (cid:229)rliga utgifterna f(cid:246)r exportbidrag begr(cid:228)nsades till1 392,1 miljoner ecu 1995/1996, med en gradvis s(cid:228)nkning till 947,8 miljoner ecu 2000/2001. Den (cid:229)rliga volym f(cid:246)r vilken exportbidrag kunde beta- las begr(cid:228)nsades till 487 800 ton 1995/1996, med en gradvis s(cid:228)nkning till 399 300 ton 2000/2001. EU:s faktiska export uppgick 1995 till 220 000 ton och 1998 till 170 000 ton. (26) K(cid:228)lla: Jordbruksl(cid:228)get i Europeiska unionen (cid:150) Rapport 1997. KOM(1998) 611 slutlig, 8. 12. 1998. (27) Se punkt 1. 3 i revisionsr(cid:228)ttens s(cid:228)rskilda rapport nr 4/98, som redog(cid:246)r f(cid:246)r ursprunget till Nya Zeelands kvot och de reducerade importavgif- terna. (28) St(cid:246)d f(cid:246)r privat lagring kan erh(cid:229)llas p(cid:229) basis av lagringsavtal mellan st(cid:246)dmottagare och utbetalande organ f(cid:246)r en minimiperiod p(cid:229) 90 dagar. St(cid:246)det betalas under h(cid:246)gst 210 dagar. St(cid:246)det uppgick till 24 ecu per ton f(cid:246)r fasta kostnader och 0,7591 ecu per ton och dag 1998 (0,6773 euro 1999). Det totala st(cid:246)dbeloppet f(cid:246)r ett ton under maxi- miperioden 210 dagar var 183,41 ecu 1998 (166,23 euro 1999). (29) EGT L 172, 30. 6. 1981, s. 14. (30) En fj(cid:228)rde avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rd, sm(cid:246)r f(cid:246)r armØn (kommissionens f(cid:246)rord- ning (EEG) nr 2192/81 av den 31 juli 1981), upph(cid:228)vdes tillf(cid:228)lligt 1989 och slutgiltigt genom kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 479/1999 av den 4 mars 1999 (EGT L 57, 5. 3. 1999, s. 5). (31) Enligt kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 570/88 (EGT L 55, 1. 3. 1988, s. 32) g(cid:228)ller metod A anv(cid:228)ndning av sm(cid:246)r f(cid:246)r konditoriva- ror och den omfattar (cid:228)ven andra liknande produkter. Metod B g(cid:228)ller anv(cid:228)ndning i glass. Metod C g(cid:228)ller livsmedelsberedningar av mj(cid:246)l, st(cid:228)rkelse eller maltextrakt. Metod D g(cid:228)ller konserver/beredningar av k(cid:246)tt, fisk, s(cid:229)ser och soppor. Fr(cid:229)n 1998 har f(cid:246)rordningen ersatts med kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 (EGT L 350, 20. 12. 1997, s. 3). I den nya f(cid:246)rordningen fastst(cid:228)lls endast tv(cid:229) metoder: A (som motsvarar de gamla metoderna A, C och D) och B (som motsvarar den gamla metoden B). Det finns emellertid inga st(cid:246)rre skillnader mel- lan den gamla och den nya f(cid:246)rordningen. P(cid:229) grund av tids(cid:229)tg(cid:229)ngen mellan anbudsf(cid:246)rfarandet och utbetalningen av st(cid:246)d som (cid:228)r kopplad till f(cid:246)reteende av bevis p(cid:229) slutanv(cid:228)ndningen, (cid:229)terst(cid:229)r fortfarande betal- ningar inom kommissionens gamla f(cid:246)rordning (EEG) nr 570/88. Revi- sionsr(cid:228)ttens iakttagelser g(cid:228)ller b(cid:229)de den gamla och den nya f(cid:246)rord- ningen om inget annat anges. (32) Den h(cid:246)ga acceptansen i Tyskland f(cid:246)rklaras av att matlagningssm(cid:246)r traditionellt anv(cid:228)nds i s(cid:246)dra Tyskland. Metoden (cid:148)ghee utvunnet ur sm(cid:246)r(cid:148) anv(cid:228)nds i huvudsak i det indiska och det pakistanska k(cid:246)ket. Med anledning av f(cid:246)rordningens begr(cid:228)nsade verkningsgrad upph(cid:228)vde kommissionen den tillf(cid:228)lligt i januari 1998, men (cid:229)terinf(cid:246)rde den i maj 1998, framf(cid:246)r allt p(cid:229) grund av den tyska marknaden. (33) Sp(cid:229)r(cid:228)mnen m(cid:229)ste tills(cid:228)ttas f(cid:246)r att ange att produkterna subventione- rats. Produkter utan tillsats av sp(cid:229)r(cid:228)mnen (cid:228)r endast st(cid:246)dber(cid:228)ttigade under vissa villkor och under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att ytterligare kontroller genomf(cid:246)rs. (34) Den senaste revideringen av st(cid:246)dsatserna i januari 1999 omfattade C 132/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 2000 emellertid inga s(cid:228)nkningar av st(cid:246)dsatsen f(cid:246)r icke vinstdrivande orga- nisationer. (35) Anbudsf(cid:246)rfarandena genomf(cid:246)rs tv(cid:229) g(cid:229)nger per m(cid:229)nad, utom i augusti och december, d(cid:229) endast ett anbudsf(cid:246)rfarande genomf(cid:246)rs. (36) Det f(cid:246)rfarande som beskrivs g(cid:228)ller gr(cid:228)dde, sm(cid:246)r eller sm(cid:246)rfett tillver- kade av kvantiteter som ink(cid:246)pts fr(cid:229)n den marknad f(cid:246)r vilken st(cid:246)dsat- sen betalas. F(cid:246)r sm(cid:246)r fritt offentligt interventionslager skall anbuds- givarna ange ett pris f(cid:246)r det interventionssm(cid:246)r de vill k(cid:246)pa. (37) F(cid:246)r glass ber(cid:228)knas och fastst(cid:228)lls programmet och prisniv(cid:229)n i januari/ februari f(cid:246)r hela sommars(cid:228)songen och det (cid:228)r sv(cid:229)rt f(cid:246)r producenterna att genomf(cid:246)ra prisjusteringar under s(cid:228)songen. (38) Medan de striktaste kvalitetskraven g(cid:228)ller sm(cid:246)r f(cid:246)r offentlig lagring, (cid:228)r kraven p(cid:229) sm(cid:246)r f(cid:246)r privat lagring inte lika strikta, sm(cid:246)ret kan t. ex. vara saltat och beh(cid:246)ver inte framst(cid:228)llas direkt och uteslutande av pas- t(cid:246)riserad gr(cid:228)dde. (39) Detta sm(cid:246)r m(cid:229)ste framst(cid:228)llas direkt och uteslutande av past(cid:246)riserad gr(cid:228)dde och uppfylla villkoren i artikel 6. 2 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 804/68 och kraven f(cid:246)r de nationella kvalitetsklasserna. Gr(cid:228)dde skall uppfylla villkoren i artikel 6. 5 i samma f(cid:246)rordning och dessutom ha en fetthalt som inte (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n 35 %. (40) Koncentrerat sm(cid:246)r m(cid:229)ste endast uppfylla villkoren i bilaga I till kom- missionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97: minimifetthalt 99,8 %, vat- tenhalt och icke fetthaltiga mj(cid:246)lkbest(cid:229)ndsdelar 0,2 %, fria fettsyror 0,35 %; peroxidtal h(cid:246)gst 0,5 %; frisk smak, avsaknad av fr(cid:228)mmande lukter, avsaknad av neutraliseringsmedel och fett som inte h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n mj(cid:246)lk. (41) Vasslesm(cid:246)r har en s(cid:228)rskilt stark smak och marknadsf(cid:246)rs inte f(cid:246)r direkt konsumtion av m(cid:228)nniskor. (42) Modifierat sm(cid:246)r framst(cid:228)lls utg(cid:229)ende fr(cid:229)n sm(cid:246)rolja genom tillsats av vatten och/eller gr(cid:228)dde f(cid:246)r att erh(cid:229)lla en typ av mj(cid:246)lkfett med en fett- halt som motsvarar den hos f(cid:228)rskt sm(cid:246)r. (43) Den totala m(cid:228)ngd importerat sm(cid:246)r som anv(cid:228)nds f(cid:246)r framst(cid:228)llning av subventionerat koncentrerat sm(cid:246)r kan inte kvantifieras, eftersom det inte finns n(cid:229)gon statistik tillg(cid:228)nglig. (44) Preferenstullen f(cid:246)r nyzeel(cid:228)ndskt sm(cid:246)r med en fetthalt p(cid:229) 80 % (cid:228)r 868,88 euro per ton, vilket motsvarar 1 083,38 euro per ton om man r(cid:228)knar med en fetthalt p(cid:229) 99,8 %. Produkten (cid:228)r ber(cid:228)ttigad till st(cid:246)d f(cid:246)r sm(cid:246)rolja p(cid:229) 1 130 euro per ton om sp(cid:229)r(cid:228)mnen inte tillsatts och 1 170 euro per ton om sp(cid:229)r(cid:228)mnen tillsatts. Denna avgift (cid:246)verskrider redan importavgiften. Slutprodukten (cid:228)r, om den exporteras som en produkt som inte ing(cid:229)r i bilaga II, ber(cid:228)ttigad till exportbidrag p(cid:229) 2 160 euro per ton, fr(cid:229)n vilket belopp det st(cid:246)d som erh(cid:229)llits skall dras av. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r l(cid:246)nsammare att importera nyzeel(cid:228)ndskt sm(cid:246)r f(cid:246)r att framst(cid:228)lla sm(cid:246)rolja (cid:228)n att anv(cid:228)nda EU-sm(cid:246)r, eftersom sm(cid:246)ret kan importeras till v(cid:228)rldsmarknadspriser som (cid:228)r mycket l(cid:228)gre (cid:228)n priserna inom EU. (45) S(cid:228)rskild rapport om import av mejeriprodukter fr(cid:229)n Nya Zeeland samt schweizisk ost (EGT C 127, 24. 4. 1998, punkterna 3. 32 och 3. 33). (46) Enligt kommissionen f(cid:246)rs(cid:246)kte man i f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 inf(cid:246)ra ett villkor som fr(cid:228)mjade europeiska produkter, liknande det i f(cid:246)rordning (EEG) nr 429/90, men f(cid:246)rvaltningskommittØn gick inte med p(cid:229) detta. (47) R(cid:229)dets dokument 5911/99 av den 19 februari 1999, bilaga III till bila- gan: Slutsatser betr(cid:228)ffande revisionsr(cid:228)ttens s(cid:228)rskilda rapport nr 4/98. (48) Kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 till(cid:229)ter (cid:228)ven utbetalning av st(cid:246)d f(cid:246)r produkter utan sp(cid:229)r(cid:228)mnestillsats, men till l(cid:228)gre st(cid:246)dsatser och endast under vissa s(cid:228)rskilda villkor. (49) R(cid:229)dets direktiv 79/112/EEG av den 18 december 1979. F(cid:246)r gr(cid:228)nsen 25 % g(cid:228)ller artikel 6. 7. ˜ven i de fall d(cid:228)r slutprodukten inneh(cid:229)ller (cid:246)ver 25 % sm(cid:246)r (cid:228)r det osannolikt att slutproducenten kommer att ange att den inneh(cid:229)ller sp(cid:229)r(cid:228)mnen, eftersom grossisten f(cid:246)r sm(cid:246)rfetter inte har n(cid:229)gon skyldighet att redog(cid:246)ra f(cid:246)r inneh(cid:229)llet. (50) R(cid:229)dets direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning r(cid:246)rande oms(cid:228)ttningsskatter (cid:150) Gemensamt system f(cid:246)r merv(cid:228)rdeskatt: enhetlig ber(cid:228)kningsgrund (EGT L 145, 13. 6. 1977, s. 1). (51) En m(cid:229)natlig tabell (cid:246)ver mottagna anbud och accepterade kvantiteter. Varje kvartal skall (cid:228)ven inl(cid:228)mnas tabeller som visar de kvantiteter som f(cid:246)rs in i och ut ur medlemsstaten med kontrollexemplar T 5 och upp- gifter om iblandning av dessa kvantiteter i slutprodukter. Dessutom kr(cid:228)vs i artikel 25 att man l(cid:228)mnar uppgifter om de priser som slutan- v(cid:228)ndarna betalar och de fall d(cid:228)r det konstaterats att de krav som avses i artikel 1. 2 i kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 inte har uppfyllts (denna punkt g(cid:228)ller kvaliteten p(cid:229) sm(cid:246)r, koncentrerat sm(cid:246)r och gr(cid:228)dde). (52) Detta g(cid:228)ller enligt kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 tillsats av sp(cid:229)r(cid:228)mnen, omf(cid:246)rpackning av koncentrerat sm(cid:246)r, iblandning i mellanprodukter och, i f(cid:246)rekommande fall, iblandning av sm(cid:246)r, kon- centrerat sm(cid:246)r, mellanprodukter och gr(cid:228)dde i slutprodukter. I kom- missionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 429/90 fastst(cid:228)lls (cid:228)ven att anl(cid:228)ggning- arna f(cid:246)r framst(cid:228)llning och f(cid:246)rpackning av koncentrerat sm(cid:246)r skall godk(cid:228)nnas. (53) Till exempel gjordes anteckningar med blyertspenna och/eller p(cid:229) diverse papperslappar. Andra inneh(cid:246)ll inga h(cid:228)nvisningar till transak- tionens nummer eller inneh(cid:246)ll endast totalsummor som inte kunde avst(cid:228)mmas med den ber(cid:246)rda transaktionen. (54) Flera s(cid:229)dana fall rapporterades. Sm(cid:246)rfettets kvalitet m(cid:229)ste kontrolle- ras genom laboratorieanalys f(cid:246)re och efter att sp(cid:229)r(cid:228)mnen tillsatts. Det test som f(cid:246)reg(cid:229)r tillsatsen av sp(cid:229)r(cid:228)mnen dokumenterades inte i Neder- l(cid:228)nderna och genomf(cid:246)rdes inte av en st(cid:246)dmottagare i Belgien som hade r(cid:228)tt att sj(cid:228)lv genomf(cid:246)ra kontroller. I Spanien avskaffades prov- tagningen f(cid:246)re tills(cid:228)ttning av sp(cid:229)r(cid:228)mnen. Hos en storproducent i Frankrike togs proven ur en huvudtank men r(cid:246)relserna dokumente- rades inte, vilket inneb(cid:228)r att det inte finns n(cid:229)gra bevis f(cid:246)r att proven skulle ha tagits fr(cid:229)n de varupartier som skulle granskas. (55) De spanska myndigheterna attesterade slutanv(cid:228)ndning av produkter som importerats under kontrollexemplar T 5 trots felaktiga eller ofull- st(cid:228)ndiga beskrivningar av produkten i kontrollexemplar T 5. (56) De skall bekr(cid:228)fta sitt (cid:229)tagande att utf(cid:246)ra iblandningen av sm(cid:246)rfettet i slutprodukterna och uppge att de (cid:228)r medvetna om de p(cid:229)f(cid:246)ljder som de kan uts(cid:228)ttas f(cid:246)r om det vid n(cid:229)gon av myndigheterna utf(cid:246)rd kon- troll konstateras att de inte har fullgjort de skyldigheter de har (cid:229)tagit sig. (57) Vad g(cid:228)ller Tyskland f(cid:246)rv(cid:228)ntas en s(cid:229)dan databas inr(cid:228)ttas under de n(cid:228)r- maste m(cid:229)naderna. (58) Kontroller p(cid:229) regional niv(cid:229) (1 % av f(cid:246)rklaringarna) g(cid:246)rs i Tyskland, i Frankrike g(cid:246)rs inga kontroller. (59) F(cid:246)r leveranser till andra medlemsstater skall kontrollexemplar T 5 utf(cid:228)rdas. I dessa skall anges vilken produkt det (cid:228)r fr(cid:229)ga om, vilken metod som anv(cid:228)nts och vilka tidsfristerna (cid:228)r. Den (cid:148)importerande(cid:148) medlemsstaten ansvarar f(cid:246)r att slutanv(cid:228)ndningen kontrolleras. (60) Palmolja (cid:228)r den huvudsakliga produkt som utvinns ur palmer och den viktigaste ers(cid:228)ttningen f(cid:246)r sm(cid:246)rolja vid glasstillverkning. Det f(cid:246)rsta skedet i processen (cid:228)r utvinningen av r(cid:229) palmolja fr(cid:229)n oljepalmers exo- karp. Denna produkt vidaref(cid:246)r(cid:228)dlas till matolja. Den st(cid:246)rsta export(cid:246)- ren (cid:228)r Malaysia. (61) Kokosolja utvinns ur kokospalmer. Dess konkurrenskraft gentemot andra vegetabiliska oljor sjunker f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) grund av brist p(cid:229) forskning i nya till(cid:228)mpningar och (cid:228)ven p(cid:229) grund av (cid:229)ldrande plante- ringar. De st(cid:246)rsta producenterna finns i Sydostasien, Afrika och Stil- lahavsomr(cid:229)det. (62) Margarin framst(cid:228)lls inte enbart av vegetabiliska fetter, utan kan (cid:228)ven framst(cid:228)llas av animaliska fetter. Priskonkurrensen (cid:228)r emellertid bero- ende av vegetabiliska fetter och d(cid:228)rf(cid:246)r baseras exemplen p(cid:229) dessa fet- ter. (63) I avsaknad av tillf(cid:246)rlitlig statistik (cid:246)ver de kommersiella v(cid:228)rdena upp- skattas priset med utg(cid:229)ngspunkt i uppgifter som inl(cid:228)mnats av kom- missionen: Priset cif Rotterdam f(cid:246)r palmolja (cid:229)r 1998 p(cid:229) 600 ecu + 3 % i importavgift + de ber(cid:228)knade raffineringskostnaderna p(cid:229) 40 ecu = 658 ecu per ton. Kommersiella handelsmarginaler skall tillfogas. (64) Till exempel f(cid:246)r sm(cid:246)r med sp(cid:229)r(cid:228)mnestillsats fr(cid:229)n 1 460 ecu per ton (cid:229)r 1995 till 950 euro per ton (cid:229)r 1999. (65) Ers(cid:228)ttande produkter som inneh(cid:229)ller i huvudsak vegetabiliska fetter och en liten del osubventionerat sm(cid:246)r (cid:228)r redan under utarbetning. (66) St(cid:246)dsatsen fastst(cid:228)lls per 100 kg. En s(cid:228)nkning av st(cid:246)dsatsen per 100 kg med 1 ecu motsvarar en total inbesparing p(cid:229) 10 ecu per ton. (67) I Tyskland, till exempel, utvecklingen av varum(cid:228)rket Butaris, som st(cid:246)tts med reklam, f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av sm(cid:246)rfett som matlagningssm(cid:246)r i restauranger och hush(cid:229)ll. Andra exempel (cid:228)r varum(cid:228)rken f(cid:246)r ghee framst(cid:228)llt av sm(cid:246)r f(cid:246)r den etniska marknaden, framf(cid:246)r allt i F(cid:246)renade kungariket, och ett antal varum(cid:228)rken som utvecklats av flera olika bearbetningsf(cid:246)retag f(cid:246)r koncentrerat sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaruprodu- center. (68) Vid produktion av konditorivaror (cid:228)r det viktigt att de fetter som anv(cid:228)nds ger ett bra resultat vid en given baktemperatur och baktid. Genom att variera behandlingen och blandningen av de olika fetter 12. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 132/25 som ing(cid:229)r i sm(cid:246)r (steroler, kolesterol och oleikoler) kan fraktionerat sm(cid:246)r ge of(cid:246)r(cid:228)nderliga resultat under hela (cid:229)ret. (69) Till exempel anv(cid:228)ndning av halvfabrikat vid lokala konditorier. (70) Sedan januari 1999 (cid:228)r detta st(cid:246)dsatsen f(cid:246)r sm(cid:246)r fr(cid:229)n marknaden med en fetthalt p(cid:229) 82 % utan sp(cid:229)r(cid:228)mnestillsats. F(cid:246)r koncentrerat sm(cid:246)r g(cid:228)l- ler h(cid:246)gre st(cid:246)dsatser. (71) Kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 198/69 av den 31 januari 1969 (EGT L 26, 1. 2. 1969, s. 31). (72) I sin s(cid:228)rskilda rapport nr 4/93 (EGT C 12, 15. 1. 1994) om kvotsyste- met konstaterade revisionsr(cid:228)tten att det straff som p(cid:229)f(cid:246)rdes om refe- rensfetthalten (cid:246)verskreds inte hade n(cid:229)gon avskr(cid:228)ckande effekt. Fett- halten i den levererade komj(cid:246)lken (cid:246)kade fr(cid:229)n 3,87 % 1984 (EEG 10) till 4,09 % 1997 (EU-15). Den (cid:246)kade fetthalten har haft en direkt inverkan p(cid:229) sm(cid:246)rproduktionen. Vid ber(cid:228)kning av mj(cid:246)lkproduktionen (cid:246)kas mj(cid:246)lkkvantiteten med 0,18 % per 0,1 gram ytterligare fett per kg mj(cid:246)lk. Till exempel en (cid:246)kning av fetthalten med 22,2 % (fr(cid:229)n 3,6 % till 4,4 %) skulle leda till en (cid:246)kning av den ber(cid:228)knade mj(cid:246)lkproduk- tionen med 1,44 %. (73) En successiv s(cid:228)nkning av riktpriserna och interventionspriserna f(cid:246)r sm(cid:246)r och skummj(cid:246)lkspulver kommer att inledas den 1 juli 2005. Se r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 (EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 48). C 132/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 2000 KOMMISSIONENS SVAR HUVUDSAKLIGA GRANSKNINGSRESULTAT Mj(cid:246)lksektorn har strukturella (cid:246)verskott d(cid:228)r produktionen av sm(cid:246)r (cid:246)verstiger efterfr(cid:229)gan vid normala mark- nadspriser. R(cid:229)det har d(cid:228)rf(cid:246)r inom ramen f(cid:246)r den gemensamma jordbrukspolitiken kr(cid:228)vt att st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder skall till(cid:228)mpas i form av ett interventionssystem f(cid:246)r sm(cid:246)r och skummj(cid:246)lkspulver, liksom interna och externa avytt- rings(cid:229)tg(cid:228)rder, f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra balansen p(cid:229) marknaden och s(cid:228)kerst(cid:228)lla stabilitet f(cid:246)r b(cid:229)de konsumenter och mj(cid:246)lkproducenter. Interna avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga i en situation d(cid:228)r konsumtionen av sm(cid:246)r forts(cid:228)tter att minska, och har tidigare visat sig effektiva n(cid:228)r det g(cid:228)ller att bevara stabiliteten och undvika dyra offentliga interventionsk(cid:246)p. Under n(cid:228)rmare trettio (cid:229)r har s(cid:228)rskilt systemet f(cid:246)r konditorivaror och glass varit ett viktigt instrument f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra balansen p(cid:229) sm(cid:246)rmarknaden. Med tiden har f(cid:246)rordningarna f(cid:246)rb(cid:228)ttrats och i Agenda 2000 bekr(cid:228)f- tade r(cid:229)det ocks(cid:229) behovet av att s(cid:228)kerst(cid:228)lla avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)ven i forts(cid:228)ttningen. St(cid:246)dniv(cid:229)er och kvantiteter i systemet f(cid:246)r konditorivaror och glass och systemet f(cid:246)r koncentrerat matlagnings- sm(cid:246)r fastst(cid:228)lls genom ett anbudssystem, och kommissionen (cid:228)r (cid:246)vertygad om att systemets tidigare till(cid:228)mpning har inneburit att l(cid:228)mpliga st(cid:246)dniv(cid:229)er och kvantiteter fastst(cid:228)llts, vilket gjort det m(cid:246)jligt att s(cid:228)kra stabiliteten och den mest ekonomiska avyttringen av sm(cid:246)r(cid:246)verskottet p(cid:229) kort, medell(cid:229)ng och l(cid:229)ng sikt. S(cid:228)nkningar av st(cid:246)det med ca 35 % har genomf(cid:246)rts sedan 1995 och kommissionen har (cid:150) trots att dyra interventionsk(cid:246)p tillf(cid:228)lligt har visat sig n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:150) lyckats d(cid:228)mpa den (cid:246)kande anv(cid:228)ndningen av subventionerat sm(cid:246)r och d(cid:228)rigenom uppn(cid:229)tt en rimlig marknadsbalans. S(cid:228)nkningar av st(cid:246)det sedan 1995 har gett (cid:229)rliga besparingar p(cid:229) ca 250 miljoner euro f(cid:246)r en kvantitet p(cid:229) ca 500 000 ton, men det finns risker med att s(cid:228)nka st(cid:246)det ytterligare, s(cid:228)rskilt under en period med l(cid:229)ga priser och interventionsk(cid:246)p. St(cid:246)dniv(cid:229)er och kvantiteter f(cid:246)r vilka avtal ing(cid:229)tts bevakas noggrant av kommissionen och medlemsstaterna inom ramen f(cid:246)r F(cid:246)rvaltningskommittØn f(cid:246)r mj(cid:246)lk och mj(cid:246)lkprodukter. F(cid:246)r det andra ing(cid:229)r b(cid:229)de sm(cid:246)r av h(cid:246)g kvalitet och importerat sm(cid:246)r i sm(cid:246)rutbudet, och de interna avyttrings- (cid:229)tg(cid:228)rderna s(cid:228)kerst(cid:228)ller avyttring av (cid:246)verskott av mj(cid:246)lkfett i form av sm(cid:246)r, gr(cid:228)dde och sm(cid:246)rkoncentrat. Sm(cid:246)r av l(cid:228)gre kvalitet och importerat sm(cid:246)r (cid:228)r inte st(cid:246)dber(cid:228)ttigande i sig, men kan anv(cid:228)ndas f(cid:246)r framst(cid:228)llning av sm(cid:246)rkoncentrat av h(cid:246)g kvalitet utan att systemets effekter minskar. Internationella koncessioner och avtal m(cid:229)ste ocks(cid:229) respekteras f(cid:246)r importerat sm(cid:246)r. Den expertunders(cid:246)kning som revisionsr(cid:228)tten h(cid:228)nvisar till behandlar s(cid:228)rskilt tv(cid:229) sp(cid:229)r(cid:228)mnen och deras inverkan p(cid:229) h(cid:228)lsan. Enligt uppgifter som medlemsstaterna l(cid:228)mnat senare, anv(cid:228)nds dock inte dessa sp(cid:229)r(cid:228)mnen i systemet f(cid:246)r konditorivaror och glass. Kommissionen kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att stryka dem ur f(cid:246)rordningen. De kommer dess- utom att bed(cid:246)mas som smaktillsatser av Vetenskapliga livsmedelskommittØn enligt r(cid:229)dets och Europaparla- mentets f(cid:246)rordning (EG) nr 2232/96. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande planeras ingen f(cid:246)r(cid:228)ndring av r(cid:229)dets direktiv om m(cid:228)rk- ningsbest(cid:228)mmelser, som redan omfattar smaktillsatser och aspekter p(cid:229) konsumentinformation och konsumentskydd. Kommissionen har beaktat revisionsr(cid:228)ttens synpunkter om merv(cid:228)rdesskatt och kommer att beakta dessa vid framtida (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att modernisera och f(cid:246)renkla systemet f(cid:246)r merv(cid:228)rdesskatt. Medlemsstaterna kommer att underr(cid:228)ttas om revisionsr(cid:228)ttens synpunkter p(cid:229) deras administration av avytt- rings(cid:229)tg(cid:228)rderna, och vid behov kommer ekonomiska korrigeringar att g(cid:246)ras i samband med avslutandet av r(cid:228)kenskaperna. Syftet med systemet f(cid:246)r konditorivaror och glass (cid:228)r i f(cid:246)rsta hand att se till att mj(cid:246)lkfett anv(cid:228)nds som r(cid:229)vara i st(cid:228)llet f(cid:246)r konkurrerande vegetabiliska fetter. F(cid:246)rvaltningskommittØn f(cid:246)r mj(cid:246)lk och mj(cid:246)lkprodukter har nog- grant valt ut de st(cid:246)dber(cid:228)ttigande produkterna med detta i (cid:229)tanke. Uppgifter om anv(cid:228)ndningen av subventio- nerat mj(cid:246)lkfett i olika grupper av slutprodukter kommer att finnas tillg(cid:228)ngliga inom kort. En utv(cid:228)rdering av hela organisationen av marknaden f(cid:246)r mj(cid:246)lk (inklusive kvotsystemet) skall dessutom genomf(cid:246)ras under 2001, s(cid:229) att resultatet finns tillg(cid:228)ngligt n(cid:228)r kvotsystemet ses (cid:246)ver 2003. 12. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 132/27 P(cid:229) grund av r(cid:229)dets beslut inom ramen f(cid:246)r Agenda 2000 kommer det strukturella (cid:246)verskottet att finnas kvar, och med undantag av begr(cid:228)nsat gemenskapsst(cid:246)d till allm(cid:228)nna s(cid:228)ljfr(cid:228)mjande (cid:229)tg(cid:228)rder anses det (cid:229)ligga bran- schen, och de olika organisationer som tillvaratar mj(cid:246)lksektorns intressen, att fr(cid:228)mja mj(cid:246)lk och mj(cid:246)lkproduk- ter samt (cid:246)ka efterfr(cid:229)gan. Tack vare det senaste decenniets politik inom mj(cid:246)lksektorn, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)rvaltningen av mj(cid:246)lk- kvotsystemet, var interventionsk(cid:246)pen mellan 1995 och 1998 sm(cid:229) och lagren uppgick endast till ca 3 000 ton i slutet av 1998 j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1,3 miljoner ton i slutet av 1986. Tyv(cid:228)rr b(cid:246)rjade lagren v(cid:228)xa igen under 1999. Mj(cid:246)lksektorns andel av budgeten har dessutom minskat fr(cid:229)n sin toppniv(cid:229) p(cid:229) ca 6 miljarder ecu, eller 30 % av de totala kostnaderna 1985, till mindre (cid:228)n 3 miljarder euro, eller 7 % av de totala kostnaderna 1999. DEN GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADEN F(cid:214)R MJ(cid:214)LK OCH SM(cid:214)R(cid:214)VERSKOTTET Inf(cid:246)randet av systemet med mj(cid:246)lkkvoter 1984 ledde ome- 6(cid:150)22. delbart till mindre mj(cid:246)lkleveranser, och senare s(cid:228)nkningar av kvo- terna har tillsammans med fortsatta interna och externa avytt- rings(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)rb(cid:228)ttrat situationen p(cid:229) sm(cid:246)rmarknaden v(cid:228)sentligt. Mj(cid:246)lkkvoternas niv(cid:229) (cid:228)r en politisk fr(cid:229)ga som varit f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r intensiva f(cid:246)rhandlingar i r(cid:229)det. De s(cid:228)nkningar av kvoterna som tidigare gjorts har dock bara minskat, inte avskaffat, det struktu- rella (cid:246)verskottet. De offentliga interventionslagren av sm(cid:246)r sj(cid:246)nk fr(cid:229)n 841 000 ton i slutet av 1984 till 3 000 ton i slutet av 1998 (efter en topp p(cid:229) 1,3 miljoner ton i slutet av 1986), och interventionsk(cid:246)pen har endast uppg(cid:229)tt till ca 43 000 ton under perioden 1995(cid:150)1998. Under 1999, d(cid:229) offentliga interventioner anv(cid:228)ndes p(cid:229) grund av l(cid:229)ga marknadspriser i elva medlemsstater, (cid:246)kade dock interven- tionsk(cid:246)pen till n(cid:228)stan 55 000 ton. R(cid:229)det har inom ramen f(cid:246)r Agenda 2000 beslutat att en (cid:246)kning av kvoterna skall (cid:229)tf(cid:246)ljas av s(cid:228)nkningar av st(cid:246)dpriserna med 15 % f(cid:246)r sm(cid:246)r och skummj(cid:246)lkspulver, och med tanke p(cid:229) den sjunkande sm(cid:246)rkonsumtionen vid normala marknadspriser kommer ett strukturellt (cid:246)verskott att kvarst(cid:229). Interna avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r sm(cid:246)r och skummj(cid:246)lkspulver kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att beh(cid:246)vas under de kommande (cid:229)ren. Det strukturella (cid:246)verskott p(cid:229) 20 % i mj(cid:246)lkekvivalent r(cid:228)knat (exklu- sive subventionerad konsumtion) som revisionsr(cid:228)tten h(cid:228)nvisar till f(cid:246)ruts(cid:228)tter b(cid:229)de en intern subventionerad f(cid:246)rs(cid:228)ljning p(cid:229) ca 500 000 ton sm(cid:246)rekvivalent och bidragsst(cid:246)dd export. Annars kommer sm(cid:246)r i slut(cid:228)nden att bli beroende av offentliga interven- tioner p(cid:229) en marknad som k(cid:228)nnetecknas av l(cid:229)ga priser. S(cid:229)som revisionsr(cid:228)tten p(cid:229)pekar i punkt 14 (cid:228)r det inte sannolikt att det skulle finnas n(cid:229)gon marknad f(cid:246)r (cid:246)kad export av EU-sm(cid:246)r, och minskad f(cid:246)rs(cid:228)ljning under de interna avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna kom- mer d(cid:228)rf(cid:246)r i stor utstr(cid:228)ckning att leda till dyra offentliga interven- tionsk(cid:246)p. Det (cid:228)r inte s(cid:228)kert att den genomsnittliga kostnad per ton som revisionsr(cid:228)tten anger i punkt 17 d helt och h(cid:229)llet (cid:229)terspeglar situa- tionen, p(cid:229) grund av tidsf(cid:246)rdr(cid:246)jningen mellan de kvantiteter f(cid:246)r vilka anbud ingivits och den slutliga st(cid:246)dutbetalningen. St(cid:246)dsat- sen fr(cid:229)n januari 1999 f(cid:246)r sm(cid:246)r avsett f(cid:246)r konditorivaror och glass inga tillsatser av sp(cid:229)r(cid:228)mnen) (cid:228)r 910 euro/ton. (fetthalt 82 %, Exportbidraget uppg(cid:229)r till 1 700 euro/ton och interventionspriset till 2 954 euro/ton. IAKTTAGELSER MED ANKNYTNING TILL AVYTTRINGSSYSTEMEN Fastst(cid:228)llande av st(cid:246)dniv(cid:229)n Kommissionen p(cid:229)minner om sitt svar p(cid:229) revisionsr(cid:228)ttens rapport nr 1/99 om st(cid:246)det till skummj(cid:246)lk och skummj(cid:246)lkspulver avsett f(cid:246)r djurfoderanv(cid:228)ndning, av vilket det framg(cid:229)r att (cid:246)verskott p(cid:229) mj(cid:246)lk som inte kan oms(cid:228)ttas till annat v(cid:228)rde (cid:150) produkter med mj(cid:246)lktillsatser (cid:150) anv(cid:228)nds f(cid:246)r framst(cid:228)llning av sm(cid:246)r och skum- mj(cid:246)lkspulver, som (cid:228)r de tv(cid:229) interventionsprodukter som utg(cid:246)r grunden f(cid:246)r marknadsst(cid:246)det inom mj(cid:246)lksektorn. Med tanke p(cid:229) den nuvarande stabila produktionen, den minskade exporten, den (cid:246)kade importen, den relativt stabila f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av sm(cid:246)r under de interna avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna och den sjunkande normalkonsumtionen, anser kommissionen att de interna avytt- rings(cid:229)tg(cid:228)rderna har en betydande effekt p(cid:229) marknadsbalansen, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r de offentliga lagren minskar och interventionsk(cid:246)pen (cid:228)r begr(cid:228)nsade. 23(cid:150)27. Kommissionen fastst(cid:228)ller ett st(cid:246)dtak f(cid:246)r varje anbud med beaktande av beg(cid:228)rda kvantiteter. De aktuella verksamheternas karakt(cid:228)r inneb(cid:228)r att akt(cid:246)ren m(cid:229)ste kunna planera regelbundna leveranser. Akt(cid:246)ren inger sitt anbud i enlighet d(cid:228)rmed och den h(cid:246)gsta st(cid:246)dniv(cid:229) som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r anbudet i fr(cid:229)ga medger eller medger inte den kvantitet som akt(cid:246)ren angivit. Om st(cid:246)det fast- st(cid:228)lls till en niv(cid:229) som inneb(cid:228)r att akt(cid:246)rens anbud avsl(cid:229)s uppre- pade g(cid:229)nger kommer akt(cid:246)ren att b(cid:246)rja anv(cid:228)nda alternativa r(cid:229)va- ror och sluta delta i systemet. Systemet skulle s(cid:229)ledes inte vara s(cid:229) effektivt som det (cid:228)r i dag n(cid:228)r det g(cid:228)ller att avyttra sm(cid:246)rfett. En effektiv till(cid:228)mpning av anbudssystemet, som s(cid:228)kerst(cid:228)ller en opti- mal st(cid:246)dniv(cid:229), hindrar inte att st(cid:246)dniv(cid:229)er och f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriser f(cid:246)r interventionssm(cid:246)r f(cid:246)rblir of(cid:246)r(cid:228)ndrade under vissa perioder, om de kvantiteter och st(cid:246)dniv(cid:229)er som beg(cid:228)rts av akt(cid:246)rer i en given marknadssituation (cid:246)verensst(cid:228)mmer med kommissionens m(cid:229)l. Kommissionen kan (cid:228)ven besluta att avsl(cid:229) de anbud som inges. C 132/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 2000 I den r(cid:229)dande situationen finns det inget som tyder p(cid:229) att efter- fr(cid:229)gan p(cid:229) st(cid:246)d (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n m(cid:229)lkvantiteten, och p(cid:229) grundval av de p(cid:229)g(cid:229)ende diskussionerna i F(cid:246)rvaltningskommittØn f(cid:246)r mj(cid:246)lk och mj(cid:246)lkprodukter (cid:228)r kommissionen f(cid:246)rvissad om att st(cid:246)dniv(cid:229)erna (cid:228)r l(cid:228)mpliga och att anbudssystemet fungerar p(cid:229) ett korrekt s(cid:228)tt. I det nuvarande anbudssystemet har det varit m(cid:246)jligt att s(cid:228)nka st(cid:246)dniv(cid:229)erna kraftigt (cid:246)ver tiden. Sedan b(cid:246)rjan av 1995 har st(cid:246)det f(cid:246)r sm(cid:246)r med en fetthalt p(cid:229) 82 % och med tillsats av sp(cid:229)r(cid:228)mnen, i systemet f(cid:246)r konditorivaror och glass, s(cid:228)nkts med 35 % fr(cid:229)n 146 ecu/100 kg (eller 45 % av interventionspriset) till 95 euro/100 kg (eller 29 % av interventionspriset). St(cid:246)dets andel av marknadspri- set sj(cid:246)nk under samma period fr(cid:229)n ca 45 % till ca 30 %. St(cid:246)det till koncentrerat matlagningssm(cid:246)r s(cid:228)nktes under samma period fr(cid:229)n 209 ecu/100 kg till 117 euro/100 kg, eller 40 %, och st(cid:246)det till icke vinstdrivande organisationer fr(cid:229)n 156 ecu/100 kg till 105 euro/100 kg, eller 32 %. Medlemsstaterna och kommissionen anser att anbudssystemet (cid:228)r enkelt b(cid:229)de f(cid:246)r akt(cid:246)rer och myndigheter, och att det (cid:228)r det b(cid:228)sta s(cid:228)ttet att styra (cid:246)ver kvantiteter. Systemet inf(cid:246)rdes f(cid:246)r att s(cid:228)kra lika tillg(cid:229)ng f(cid:246)r alla ink(cid:246)pare, fastst(cid:228)lla st(cid:246)det till den niv(cid:229) som (cid:228)r absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndig och (cid:246)vervaka de ber(cid:246)rda kvantiteterna p(cid:229) ett effektivt s(cid:228)tt. Stabilitet (cid:228)r avg(cid:246)rande f(cid:246)r anv(cid:228)ndarna och f(cid:246)r att systemen skall fungera v(cid:228)l. Kvalitetskrav 28(cid:150)30. Kommissionen vill understryka att det st(cid:246)d som beviljas inom ramen f(cid:246)r interna avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder har inf(cid:246)rts f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla avyttring av (cid:246)verskott av mj(cid:246)lkfett i form av sm(cid:246)r, gr(cid:228)dde eller sm(cid:246)rkoncentrat. Interventionspriset f(cid:246)r sm(cid:246)r fast- st(cid:228)lls p(cid:229) grundval av s(cid:228)rskilda produktkriterier och anslutande produktionskostnader, och om st(cid:246)dniv(cid:229)n f(cid:246)r sm(cid:246)rkoncentrat styr- des av samma kriterier och kostnader skulle st(cid:246)det till sm(cid:246)rkon- centrat inte beh(cid:246)va vara h(cid:246)gre. Kvalitetskraven p(cid:229) subventionerat sm(cid:246)r beh(cid:246)ver d(cid:228)rf(cid:246)r inte vara exakt desamma som f(cid:246)r sm(cid:246)r som lagras i offentliga eller privata lager. St(cid:246)det beviljas dessutom f(cid:246)r sm(cid:246)rkoncentrat, f(cid:246)r vilket h(cid:246)ga kvalitetskrav g(cid:228)ller enligt f(cid:246)rord- ningen, och inte till de r(cid:229)varor som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att framst(cid:228)lla det. Sm(cid:246)rkoncentrat kan anv(cid:228)ndas f(cid:246)r mellanprodukter med 82 % fett och tillsats av sp(cid:229)r(cid:228)mnen ((cid:148)modifierat sm(cid:246)r(cid:148)), och st(cid:246)det (cid:228)r det- samma som f(cid:246)r st(cid:246)det till sm(cid:246)r med 82 % fett och tillsats av sp(cid:229)r- (cid:228)mnen. Kommissionen anser att om produkter av l(cid:228)gre kvalitet inte f(cid:229)r anv(cid:228)ndas f(cid:246)r framst(cid:228)llning av sm(cid:246)rkoncentrat blir de kvar p(cid:229) marknaden d(cid:228)r de kan leda till att dyrare sm(cid:246)r av h(cid:246)gre kvalitet tvingas in i offentlig intervention. Utbetalning av st(cid:246)d f(cid:246)r importerat sm(cid:246)r sluta importerat sm(cid:246)r fr(cid:229)n systemet f(cid:246)r konditorivaror och glass. Av marknads- och kontrollsk(cid:228)l har detta avvisats av medlemssta- terna, som (cid:228)ven understryker att det verkliga problemet (cid:228)r att r(cid:229)det och internationella avtal medger att sm(cid:246)r f(cid:229)r importeras till f(cid:246)rm(cid:229)nspris, samtidigt som det m(cid:229)ste behandlas p(cid:229) samma s(cid:228)tt som EU-sm(cid:246)r efter importen. Kommissionen (cid:228)r dessutom bun- den av internationella koncessioner och avtal, och kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte stoppa utbetalning av exportbidrag till produkter som inte ing(cid:229)r i bilaga 1, (cid:228)ven om dessa produkter inneh(cid:229)ller bearbetade impor- terade produkter som omfattas av andra KN-nummer. Enligt revisionsr(cid:228)tten (cid:228)r det f(cid:246)rm(cid:229)nligt att anv(cid:228)nda sm(cid:246)r som importerats inom ramen f(cid:246)r preferensordningar i systemet f(cid:246)r konditorivaror och glass, eftersom f(cid:246)rpacknings- och distribu- tionskostnaderna i samband med detaljhandel undviks. Kommis- sionen anser dock att (cid:228)ven om det (cid:228)r en f(cid:246)rdel att distributions- kostnaderna i samband med detaljhandel undviks s(cid:229) uppv(cid:228)gs denna f(cid:246)rdel i viss m(cid:229)n av att priset f(cid:246)r stora sm(cid:246)rkvantiteter (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n priset f(cid:246)r mindre sm(cid:246)rf(cid:246)rpackningar i detaljhandeln. Det (cid:228)r vidare dyrare att framst(cid:228)lla sm(cid:246)rkoncentrat fr(cid:229)n sm(cid:246)r (cid:228)n fr(cid:229)n gr(cid:228)dde, som normalt anv(cid:228)nds som r(cid:229)vara och p(cid:229) vilken st(cid:246)det baseras. Akt(cid:246)rerna utnyttjar dessutom denna m(cid:246)jlighet sparsamt, beroende p(cid:229) hur marknadsvillkoren ser ut. 34. ˜ven om r(cid:229)det i sitt yttrande om ansvarsfrihet f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1997 (1) rekommenderade en best(cid:228)mmelse om att sm(cid:246)rkoncen- trat i systemet f(cid:246)r konditorivaror och glass skall vara av europe- iskt ursprung, har det i sin nya grundf(cid:246)rordning (EG) nr 1255/1999 (som inf(cid:246)rlivar r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1723/81 om godk(cid:228)nnande av avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder) inte uteslutit att impor- terat sm(cid:246)r kan anv(cid:228)ndas vid framst(cid:228)llning av sm(cid:246)rkoncentrat. Importerat sm(cid:246)r i sig (cid:228)r dock redan utest(cid:228)ngt fr(cid:229)n systemet. S(cid:228)rskilda h(cid:228)lsoaspekter 35(cid:150)38. P(cid:229) medlemsstaternas beg(cid:228)ran inf(cid:246)rdes sp(cid:229)r(cid:228)mnen f(cid:246)r tjugo (cid:229)r sedan av kontrollsk(cid:228)l. Produkter med tillsats av sp(cid:229)r(cid:228)m- nen beh(cid:246)ver inte genomg(cid:229) lika str(cid:228)nga kontroller som produkter utan tillsats av sp(cid:229)r(cid:228)mnen. F(cid:246)r tjugo (cid:229)r sedan fanns (cid:228)nnu ingen gemenskapslagstiftning f(cid:246)r livsmedelstillsatser, smaktillsatser etc. Kommissionen beh(cid:246)vde d(cid:228)rf(cid:246)r inte kr(cid:228)va f(cid:246)reg(cid:229)ende testning eller godk(cid:228)nnande av sp(cid:229)r(cid:228)mnen i den form och mycket begr(cid:228)nsade kvantitet som kr(cid:228)vdes. Eftersom medlemsstaterna hade godk(cid:228)nt sp(cid:229)r(cid:228)mnen i gemenskapens lagstiftning var det deras uppgift att se till att sp(cid:229)r(cid:228)mnen i enlighet med nationell lagstiftning var god- k(cid:228)nda f(cid:246)r konsumtion av m(cid:228)nniskor i den form och mycket begr(cid:228)nsade kvantitet som kr(cid:228)vdes. Gemenskapens senaste lagstiftning om tillsatser och nya livsmedel har beh(cid:229)llit denna grundinst(cid:228)llning, eftersom sp(cid:229)r(cid:228)mnen i all- m(cid:228)nhet inte betraktas som livsmedelstillsatser enligt direktiv 89/107/EEG och har en annan funktion. 31(cid:150)33. Efter en tidigare rekommendation fr(cid:229)n revisionsr(cid:228)tten har kommissionen i f(cid:246)rvaltningskommittØn redan f(cid:246)rs(cid:246)kt ute- (1) R(cid:229)dets rekommendation av den 15 mars 1999 (r(cid:229)dets dokument 5911/99). 12. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 132/29 I det expertutl(cid:229)tande som revisionsr(cid:228)tten h(cid:228)nvisar till ifr(cid:229)gas(cid:228)tts s(cid:228)rskilt de tv(cid:229) sp(cid:229)r(cid:228)mnena tymol och kapsaicin. Det (cid:228)r dock inte alla till(cid:229)tna sp(cid:229)r(cid:228)mnen i systemet f(cid:246)r konditorivaror och glass som anv(cid:228)nds i praktiken, och enligt uppgifter som medlemssta- terna l(cid:228)mnat senare anv(cid:228)nds inte dessa tv(cid:229) smaktillsatser. ¯ andra sidan ing(cid:229)r de i gemenskapens register p(cid:229) ca 3 000 smak(cid:228)mnen som skall bed(cid:246)mas av Vetenskapliga livsmedelskommittØn under de kommande fem (cid:229)ren enligt r(cid:229)dets och Europaparlamentets f(cid:246)r- ordning (EG) nr 2232/96 (1). Kommissionen kommer att f(cid:246)resl(cid:229) F(cid:246)rvaltningskommittØn f(cid:246)r mj(cid:246)lk och mj(cid:246)lkprodukter att den skall utesluta de b(cid:229)da ovann(cid:228)mnda sp(cid:229)r(cid:228)mnena fr(cid:229)n systemet f(cid:246)r konditorivaror och glass. I systemet f(cid:246)r konditorivaror och glass tills(cid:228)tts sp(cid:229)r(cid:228)mnen dess- utom i sm(cid:246)r, sm(cid:246)rkoncentrat eller gr(cid:228)dde avsett f(cid:246)r vidare bear- betning eller framst(cid:228)llning av sammansatta livsmedel som omfat- tas r(cid:229)dets direktiv 79/112/EEG (2). Direktivet omfattar redan aspekter p(cid:229) konsument- information och konsumentskydd, och inga s(cid:228)rskilda m(cid:228)rknings- krav f(cid:246)r sp(cid:229)r(cid:228)mnen planeras d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande. av de ordinarie m(cid:228)rkningskraven i Merv(cid:228)rdesskatt (moms) p(cid:229) EU-st(cid:246)d 39(cid:150)41. Revisionsr(cid:228)ttens slutsats att reglerna f(cid:246)r merv(cid:228)rdesskatt p(cid:229) st(cid:246)d inte (cid:228)r harmoniserade (cid:228)r delvis ett direkt resultat av sj(cid:228)lva momsdirektivet. Kommissionen har p(cid:229) olika s(cid:228)tt f(cid:246)rs(cid:246)kt uppn(cid:229) en mer enhetlig behandling av merv(cid:228)rdesskatt p(cid:229) st(cid:246)d, men utan framg(cid:229)ng efter- som medlemsstaterna inte har lyckats enas sinsemellan. Som en del i anstr(cid:228)ngningarna att modernisera och f(cid:246)renkla merv(cid:228)rdes- skattesystemet planerar kommissionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande att f(cid:246)resl(cid:229) en grundlig omarbetning av reglerna f(cid:246)r merv(cid:228)rdesskatt p(cid:229) st(cid:246)d i unionen. I denna process kommer revisionsr(cid:228)ttens synpunkter att beaktas. ten och en extern (cid:148)f(cid:246)renklande expertgrupp(cid:148) enligt revisionsr(cid:228)t- tens rekommendationer inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rordning (EEG) nr 570/88, d(cid:228)r tv(cid:229) f(cid:246)rordningar kombineras. F(cid:246)rordningens struktur och best(cid:228)mmelser (cid:229)terspeglar kraven p(cid:229) f(cid:246)rb(cid:228)ttrad f(cid:246)rvaltning och kontroll av gemenskapens marknad och medel, liksom komplexiteten hos branschen och hos de nog- grant utvalda produkter (cid:150) d(cid:228)r h(cid:228)nvisningar till den kombinerade nomenklaturen (cid:228)r en central del (cid:150) som kan gynnas i systemet. Kommissionen noterar revisionsr(cid:228)ttens inst(cid:228)llning till anv(cid:228)ndning av st(cid:246)d och h(cid:229)ller med om kravet p(cid:229) konstant f(cid:246)rvaltning och kontrollerande bed(cid:246)mningar. Erfarenheterna fr(cid:229)n de tv(cid:229) f(cid:246)rsta (cid:229)ren efter att den nya f(cid:246)rordningen tr(cid:228)dde i kraft visar dock att systemet har fungerat tillfredsst(cid:228)llande. Revisionsr(cid:228)ttens f(cid:246)rslag i punkt 44 att (cid:246)ka den minsta m(cid:228)ngd f(cid:246)r vilken anbud f(cid:229)r inges skulle minska antalet kontroller enligt arti- kel 23. 2 i systemet f(cid:246)r konditorivaror och glass. Kommissionen kommer att unders(cid:246)ka detta f(cid:246)rslag. Brister i (cid:246)vervakningen av typer 46(cid:150)47. Kombinerade nomenklaturens nummer och st(cid:246)dber(cid:228)t- tigande produktkategorier har tidigare valts ut noggrant f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla h(cid:246)gsta t(cid:228)nkbara effektivitet. Genom inledningen i f(cid:246)r- ordning (EG) nr 2571/97 (s(cid:228)rskilt artikel 25 och bilagorna VIII- XIII) kommer ytterligare statistiska uppgifter r(cid:246)rande anv(cid:228)nd- ningen av olika st(cid:246)dber(cid:228)ttigande produkter, mellanprodukter och specificerade kategorier av slutprodukter att g(cid:246)ras tillg(cid:228)ngliga enligt revisionsr(cid:228)ttens rekommendationer. Tv(cid:229) viktiga medlemsstater har (cid:228)nnu inte l(cid:228)mnat s(cid:229)dana tillr(cid:228)ckliga j(cid:228)mf(cid:246)rbara uppgifter till kommissionen som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att den skall kunna g(cid:246)ra en tillf(cid:246)rlitlig bed(cid:246)mning. Detta har dock inte hindrat kommissionen fr(cid:229)n att f(cid:246)rsiktigt styra marknaden och s(cid:228)nka st(cid:246)dniv(cid:229)erna med hj(cid:228)lp av anbudssystemet. Medlemssta- terna har vid flera tillf(cid:228)llen ombetts att l(cid:228)mna saknade uppgifter och att respektera f(cid:246)rordningens tidsfrister. S(cid:228)rskilda svagheter som p(cid:229)verkar kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 ((cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r konditorivaror(cid:148)) Komplicerade best(cid:228)mmelser 42(cid:150)45. F(cid:246)rordning (EG) nr 2571/97 ersatte fr(cid:229)n och med den 1 januari 1998 f(cid:246)rordning (EEG) nr 570/88, och (cid:228)r resultatet av (cid:246)ver tv(cid:229) (cid:229)rs f(cid:246)rberedande arbete i arbetsgrupper inom F(cid:246)rvalt- ningskommittØn f(cid:246)r mj(cid:246)lk och mj(cid:246)lkprodukter. Nationella exper- ter (som skall t(cid:228)cka alla aspekter av systemets f(cid:246)rvaltning) och kommissionens experter fr(cid:229)n avdelningen f(cid:246)r marknadsfr(cid:229)gor, bitr(cid:228)dda av avdelningarna f(cid:246)r juridiska fr(cid:229)gor, tullfr(cid:229)gor, EUGFJ och ekonomistyrning, deltog i f(cid:246)rberedelserna inf(cid:246)r f(cid:246)rordningen. F(cid:246)rordningen omfattar (cid:228)ven rekommendationer fr(cid:229)n revisionsr(cid:228)t- (1) EGT L 299, 23. 11. 1996, s. 1. (2) EGT L 33, 8. 2. 1979, s. 1. S(cid:228)rskilda svagheter som p(cid:229)verkar kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 2191/81 ((cid:148)sm(cid:246)r f(cid:246)r icke vinstdrivande organisationer(cid:148)) 48(cid:150)49. I f(cid:246)rordningen f(cid:246)reskrivs att medlemsstaterna skall genomf(cid:246)ra alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga kontroller f(cid:246)r att se till att f(cid:246)rordning- ens best(cid:228)mmelser f(cid:246)ljs, och den administrativa b(cid:246)rda f(cid:246)r den utbetalande myndigheten som revisionsr(cid:228)tten h(cid:228)nvisar till kan mycket v(cid:228)l orsakas av den beh(cid:246)riga myndigheten sj(cid:228)lv. 50. Denna avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rd inf(cid:246)rdes f(cid:246)r att fr(cid:228)mja avyttringen av (cid:246)verskott p(cid:229) mj(cid:246)lkfett, vilket (cid:228)r m(cid:229)let f(cid:246)r alla avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) den inre marknaden. Den r(cid:228)ttsliga grund som r(cid:229)det har fast- st(cid:228)llt (cid:228)r ocks(cid:229) densamma. Kommissionen kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte st(cid:246)dja revisionsr(cid:228)ttens f(cid:246)rslag att (cid:246)verf(cid:246)ra systemet till budgetposten f(cid:246)r livsmedelsst(cid:246)d. C 132/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 2000 ADMINISTRATIVA BRISTER SOM P¯TR˜FFATS I MEDLEMSSTATERNA 51(cid:150)53. Med beaktande av revisionsr(cid:228)ttens kommentarer om kon- troller vill kommissionen p(cid:229)peka att ca 500 000 ton sm(cid:246)rekvi- valent har subventionerats varje (cid:229)r sedan 1995 och att kommis- sionen, (cid:228)ven om medlemsstaterna har flera oegentligheter under denna period, (cid:228)r f(cid:246)rvissad om att systemet relativt sett har fungerat mycket bra. rapporterat Revisionsr(cid:228)ttens synpunkter kommer att f(cid:246)ljas upp i samband med r(cid:228)kenskapsavslutningen och vidarebefordras till ber(cid:246)rda med- lemsstater i vederb(cid:246)rlig ordning. Om synpunkterna bekr(cid:228)ftas kan f(cid:246)ljden bli ekonomiska justeringar. N(cid:228)r det g(cid:228)ller revisionsr(cid:228)ttens p(cid:229)pekande om Nederl(cid:228)nderna (punkt 53) har kommissionen inlett ett f(cid:246)rfarande f(cid:246)r att g(cid:246)ra n(cid:246)dv(cid:228)ndiga uppf(cid:246)ljande kontroller. AVYTTRINGS¯TG˜RDERNAS VERKNINGSGRAD OCH KOSTNADSEFFEKTIVITET Fastst(cid:228)llande av verkningsgrad och kostnadseffektivitet 54(cid:150)56. Enligt r(cid:229)dets f(cid:246)rordningar (EEG) nr 804/68 och (EEG) nr 1723/81 (ersatta av (EG) nr 1255/1999) m(cid:229)ste kommissionen i den r(cid:229)dande situationen med (cid:246)verskott st(cid:246)dja sm(cid:246)rmarknaden. Olika avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder som st(cid:246)djer den totala konsumtionen av mj(cid:246)lkfett i form av sm(cid:246)r, sm(cid:246)rkoncentrat och gr(cid:228)dde har d(cid:228)rf(cid:246)r inf(cid:246)rts. Sm(cid:246)r(cid:246)verskottet och uppgifter om genomf(cid:246)rda subventionerade f(cid:246)rs(cid:228)ljningar motiverar avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna och kommer, till- sammans med interventionssystemet, att se till att marknadspriset f(cid:246)r mj(cid:246)lk n(cid:228)rmar sig det m(cid:229)lpris som r(cid:229)det fastst(cid:228)llt. ¯tg(cid:228)rderna har tydligt begr(cid:228)nsat interventionsk(cid:246)pen under tidigare perioder. Kommissionen understryker att den, (cid:228)ven om ingen s(cid:228)rskild utv(cid:228)r- derande unders(cid:246)kning har genomf(cid:246)rts f(cid:246)rr(cid:228)n nu, noggrant har f(cid:246)ljt de marknadsf(cid:246)rvaltande (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r sm(cid:246)r tillsammans med medlemsstaterna inom ramen f(cid:246)r F(cid:246)rvaltningskommittØn f(cid:246)r mj(cid:246)lk och mj(cid:246)lkprodukter. Ett system h(cid:229)ller dock p(cid:229) att inr(cid:228)ttas som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r kom- missionen att utv(cid:228)rdera de tre organisationer av marknaden som reformeras enligt Agenda 2000 ((cid:229)kergr(cid:246)dor, n(cid:246)tk(cid:246)tt och mj(cid:246)lk) p(cid:229) medell(cid:229)ng sikt (mellan 2002 och 2006). mj(cid:246)lkfett och f(cid:246)r(cid:228)ndringar i st(cid:246)dniv(cid:229)n kommer s(cid:228)kerligen att p(cid:229)verka valet mellan olika fetter och styra de kvantiteter f(cid:246)r vilka avtal ing(cid:229)tts. Dessutom kommer det sammanhang i vilket f(cid:246)r(cid:228)nd- ringarna genomf(cid:246)rs, liksom m(cid:229)nga andra faktorer, att styra ope- rat(cid:246)rernas beslut och de kvantiteter f(cid:246)r vilka anbud inges b(cid:229)de p(cid:229) kort och l(cid:229)ng sikt. F(cid:246)r(cid:228)ndringar av och f(cid:246)rv(cid:228)ntningar p(cid:229) st(cid:246)dni- v(cid:229)er, tillg(cid:229)ngen p(cid:229) r(cid:229)varor, priser p(cid:229) konkurrerande vegetabiliska produkter, recept, m(cid:228)rkesnamn, image, kvalitet, smak, strategi, produktionsprocess, lansering av nya produkter etc. kommer att p(cid:229)verka den nuvarande och framtida efterfr(cid:229)gan hos operat(cid:246)rer. En analys av var och en av dessa faktorer och deras inverkan p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningen kan endast g(cid:246)ras med begr(cid:228)nsad s(cid:228)kerhet med tanke p(cid:229) komplexiteten hos de ekonomiska inb(cid:246)rdes sambanden. Konkurrensl(cid:228)get f(cid:246)r sm(cid:246)r i f(cid:246)rh(cid:229)llande till (cid:246)vriga fetter 61(cid:150)63. Sv(cid:229)righeten i praktiken (cid:228)r att se till att operat(cid:246)rer anv(cid:228)n- der sm(cid:246)r eller mj(cid:246)lkfett som r(cid:229)vara i st(cid:228)llet f(cid:246)r andra produkter och att st(cid:246)det fastst(cid:228)lls till l(cid:228)gsta m(cid:246)jliga niv(cid:229) genom anbudssys- temet. Kvaliteten och smaken hos sm(cid:246)r (cid:228)r (cid:246)verl(cid:228)gsen j(cid:228)mf(cid:246)rt med vege- tabiliska fetter, men p(cid:229) grund av det relativt h(cid:246)gre priset p(cid:229) sm(cid:246)r s(cid:246)ker branschen st(cid:228)ndigt nya s(cid:228)tt att ers(cid:228)tta sm(cid:246)r med billigare r(cid:229)varor. Fortsatta s(cid:228)nkningar av st(cid:246)dniv(cid:229)n kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att styra bort operat(cid:246)rerna fr(cid:229)n sm(cid:246)r (s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller nya slut- produkter) och (cid:228)ven minska systemets effektivitet, vilket i sin tur leder till interventionsk(cid:246)p som (cid:228)r (cid:228)nnu mer kostsamma. Det (cid:228)r extremt dyrt att skapa ett erk(cid:228)nt m(cid:228)rkesnamn och d(cid:228)rmed blir det sv(cid:229)rt och dyrt att dra tillbaka s(cid:228)rskilda recept. Det (cid:228)r f(cid:246)ga sannolikt att en akt(cid:246)r som beslutar sig f(cid:246)r att (cid:246)verge sm(cid:246)r till f(cid:246)r- m(cid:229)n f(cid:246)r vegetabiliska fetter skulle (cid:229)terg(cid:229) till sm(cid:246)r igen. Med tanke p(cid:229) ovanst(cid:229)ende faktorer och att akt(cid:246)rer har tre till sex m(cid:229)nader p(cid:229) sig att blanda i sm(cid:246)r i slutprodukter kan s(cid:228)nkningar av st(cid:246)det p(cid:229) kort sikt f(cid:229) motsatt effekt (cid:228)n den (cid:246)nskade och leda till (cid:246)kad efterfr(cid:229)gan, s(cid:228)rskilt om akt(cid:246)rerna v(cid:228)ntar sig en ytterligare s(cid:228)nkning av st(cid:246)det. Det (cid:228)r normalt konsumentbeteende p(cid:229) kort sikt att optimera ink(cid:246)pen om st(cid:246)det f(cid:246)rv(cid:228)ntas sjunka och att minimera ink(cid:246)pen om st(cid:246)det kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas bli h(cid:246)gre. I detta sammanhang planeras en utv(cid:228)rdering av hela organisatio- nen av marknaden f(cid:246)r mj(cid:246)lk (inklusive kvotsystemet) under 2001, f(cid:246)r att f(cid:229) fram resultat i tid till (cid:246)versynen av kvotsystemet 2003. St(cid:246)dets inverkan p(cid:229) slutprodukternas pris Faktorer som p(cid:229)verkar efterfr(cid:229)gan p(cid:229) den inre marknaden Marknadens k(cid:228)nnetecken 57(cid:150)60. M(cid:229)nga faktorer p(cid:229)verkar operat(cid:246)rernas val mellan olika typer av fetter som skall anv(cid:228)ndas som r(cid:229)vara. St(cid:246)dniv(cid:229)n f(cid:246)r 64(cid:150)67. Det prim(cid:228)ra m(cid:229)let f(cid:246)r systemet f(cid:246)r konditorivaror och glass (cid:228)r inte att s(cid:228)nka konsumentpriserna p(cid:229) slutprodukter, utan snarare att se till att mj(cid:246)lkfett anv(cid:228)nds som r(cid:229)vara i st(cid:228)llet f(cid:246)r andra fetter. Det (cid:228)r vidare mycket sv(cid:229)rt att exakt fastst(cid:228)lla vilken effekt en prisf(cid:246)r(cid:228)ndring hos en enda r(cid:229)vara (som kan bero p(cid:229) f(cid:246)r- (cid:228)ndringar av st(cid:246)det till sm(cid:246)r eller av marknadspriserna p(cid:229) sm(cid:246)r) skulle kunna f(cid:229) p(cid:229) konsumentpriserna och f(cid:246)rs(cid:228)ljningen, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r r(cid:229)varans andel av slutproduktens v(cid:228)rde (cid:228)r liten. 12. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 132/31 St(cid:246)det f(cid:246)rs inte vidare helt och h(cid:229)llet till detaljhandelspriset, men en minskning av st(cid:246)dets effekt borde begr(cid:228)nsas till de faktiska extrakostnaderna f(cid:246)r deltagandet i systemet. Kostnader f(cid:246)r fram- st(cid:228)llning, f(cid:246)rpackning, distribution etc. (cid:228)r mer eller mindre desamma f(cid:246)r subventionerade och icke-subventionerade produk- ter, och b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte r(cid:228)knas som en minskning av st(cid:246)dets effekt utan snarare som n(cid:246)dv(cid:228)ndiga kostnader f(cid:246)r att erh(cid:229)lla en efter- str(cid:228)vad produkt. Med beaktande av det ovanst(cid:229)ende anser kommissionen att det alltid finns en risk att akt(cid:246)rer byter till billigare vegetabiliska fet- ter, s(cid:228)rskilt efter s(cid:228)nkningar av st(cid:246)d och/eller h(cid:246)jningar av r(cid:229)va- rupriserna. Denna risk (cid:246)kar n(cid:228)r prisskillnaden mellan sm(cid:246)rfett och l(cid:228)mpliga vegetabiliska ers(cid:228)ttningsfetter, liksom os(cid:228)kerheten kring priset p(cid:229) sm(cid:246)rfett, v(cid:228)xer. F(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan efterfr(cid:229)gan, st(cid:246)dsatser och marknadspriser 68(cid:150)71. Kommissionen anser att ett h(cid:246)jt ink(cid:246)pspris, n(cid:228)r alla andra f(cid:246)rh(cid:229)llanden (cid:228)r lika, kommer att minska den absoluta f(cid:246)r- s(cid:228)ljningen eller bromsa den allm(cid:228)nna utvecklingen med (cid:246)kad anv(cid:228)ndning av mj(cid:246)lkfett i livsmedelsprodukter. Kommissionen vill belysa sin st(cid:229)ndpunkt genom nedanst(cid:229)ende beskrivning av den faktiska utvecklingen p(cid:229) marknaden. 1994 uppgick f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av konditoriprodukter och glass till 450 000 ton, men till f(cid:246)ljd av successiva s(cid:228)nkningar av st(cid:246)dniv(cid:229)- erna under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1995 minskade f(cid:246)rs(cid:228)ljningen med 50 000 ton till ca 400 000 ton 1996. Under samma period upp- gick de offentliga interventionsk(cid:246)pen av sm(cid:246)r till ca 40 000 ton. F(cid:246)rs(cid:228)ljningen (cid:246)kade dock med 22 000 ton 1997 trots h(cid:246)jda marknadspriser p(cid:229) sm(cid:246)r och en konstant st(cid:246)dniv(cid:229) fram till decem- ber, eftersom operat(cid:246)rerna ville s(cid:228)kra tillg(cid:229)ngen under r(cid:229)dande st(cid:246)dniv(cid:229)er. tiden s(cid:228)nkts till sin l(cid:228)gre gr(cid:228)ns och anses f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte f(cid:246)r h(cid:246)gt, s(cid:228)rskilt inte om interventionsk(cid:246)pen forts(cid:228)tter. J(cid:228)mf(cid:246)relse mellan avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder och andra former av marknadsinterventioner 74(cid:150)75. St(cid:246)det till sm(cid:246)r avsett f(cid:246)r konditorivaror och glass (910 euro/ton f(cid:246)r sm(cid:246)r med en fetthalt p(cid:229) 82 %) (cid:228)r avsev(cid:228)rt l(cid:228)gre (cid:228)n exportbidraget (1 700 euro/ton), men de faktiska avyttringskost- naderna beror p(cid:229) effektivitetskoefficienten f(cid:246)r de tv(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rderna. Kommissionen anser att effektivitetskoefficienten (cid:228)r l(cid:228)gre f(cid:246)r interna avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)n f(cid:246)r export, men det (cid:228)r under alla omst(cid:228)ndigheter billigare att st(cid:246)dja sm(cid:246)r direkt p(cid:229) marknaden i st(cid:228)llet f(cid:246)r att g(cid:246)ra interventionsk(cid:246)p och d(cid:228)refter s(cid:228)lja till reducerat pris. Det (cid:228)r uppenbart att ett avskaffande av st(cid:246)dsystemen inte skulle leda till att hela den kvantitet som beviljas st(cid:246)d blir f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r interventionsk(cid:246)p (cid:150) men en stor del skulle bli det. Det (cid:228)r inte rea- listiskt att f(cid:246)rv(cid:228)nta sig 100 % effektivitet hos n(cid:229)gon avyttrings(cid:229)t- g(cid:228)rd p(cid:229) en (cid:246)verskottsmarknad. Strukturellt (cid:246)verskott 76(cid:150)78. Det strukturella (cid:246)verskottet har dr(cid:246)jt sig kvar i mj(cid:246)lksek- torn, och de interna och externa st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna har justerats f(cid:246)r att uppfylla kraven p(cid:229) b(cid:228)ttre marknadsbalans. Trots tidigare s(cid:228)nk- ningar av mj(cid:246)lkkvoterna och till f(cid:246)ljd av r(cid:229)dets beslut inom ramen f(cid:246)r Agenda 2000 kommer st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder att beh(cid:246)vas (cid:228)ven i fram- tiden. Kommissionen har (cid:246)ver tiden st(cid:246)tt (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja kon- sumtionen av mj(cid:246)lk och mj(cid:246)lkprodukter i allm(cid:228)nhet f(cid:246)r att bibe- h(cid:229)lla eller (cid:246)ka den totala konsumtionen, medan en s(cid:228)rskild mark- nadskampanj f(cid:246)r sm(cid:246)r anses vara en fr(cid:229)ga f(cid:246)r branschen eller mj(cid:246)lkorganisationerna. S(cid:228)nkningarna av st(cid:246)det i december 1997 och april 1998 uppv(cid:228)g- des av l(cid:228)gre marknadspriser. Efter att tidsfristen f(cid:246)r iblandning s(cid:228)nktes fr(cid:229)n sex till tre m(cid:229)nader i maj 1998 och fr(cid:229)n fem till fyra m(cid:229)nader i januari 1999 minskade dock efterfr(cid:229)gan, d(cid:228)r avtal ing(cid:229)tts, med 25 000 ton under de fem f(cid:246)rsta m(cid:229)naderna 1999. N(cid:228)r det g(cid:228)ller kvoter och justering av leveranser med anledning av en (cid:246)kning av fetthalten i mj(cid:246)lk p(cid:229)pekade kommissionen i sitt svar p(cid:229) revisionsr(cid:228)ttens s(cid:228)rskilda rapport nr 4/93 att det system, genom vilket referenskvantiteter f(cid:246)r mj(cid:246)lkproduktion inf(cid:246)rdes, inte syftar till att f(cid:246)rebygga en (cid:246)kning av fetthalten i mj(cid:246)lk s(cid:229) l(cid:228)nge mj(cid:246)lk- produktionen justeras d(cid:228)refter. Under de f(cid:246)rsta sex m(cid:229)naderna 1999 uppgick interventionsk(cid:246)pen till 25 000 ton, och (cid:246)kningen under perioden juni till augusti 1999 av kvantiteter av konditoriprodukter och glass f(cid:246)r vilka avtal ing(cid:229)tts var inte tillr(cid:228)ckligt stor f(cid:246)r att undvika k(cid:246)p av ytterligare 30 000 ton till offentliga lager under (cid:229)terstoden av 1999. 70. Till(cid:228)mpningen av anbudssystemet har tidigare s(cid:228)kerst(cid:228)llt en n(cid:246)dv(cid:228)ndig och l(cid:228)mplig avyttring av (cid:246)verskott av mj(cid:246)lkfett. Som anges ovan har st(cid:246)dniv(cid:229)erna s(cid:228)nkts med ca 35 % sedan 1995, vil- ket motsvarar (cid:229)rliga besparingar p(cid:229) 250 miljoner euro f(cid:246)r en total kvantitet p(cid:229) ca 500 000 ton. Med anbudssystemet har st(cid:246)det (cid:246)ver I ovann(cid:228)mnda svar fr(cid:229)n 1994 j(cid:228)mf(cid:246)rde kommissionen straffav- giften f(cid:246)r (cid:246)verskridande med priset p(cid:229) sm(cid:246)r, och konstaterade att extraavgiften vid h(cid:246)gre fetthalt (cid:228)n kvoten redan uppgick till 55 %, vilket (cid:228)r l(cid:229)ngt mer (cid:228)n de 15 % som r(cid:229)det fastst(cid:228)llt f(cid:246)r mj(cid:246)lk som (cid:246)verstiger kvoten. Den koefficient som endast motsvarar (cid:148)kom- mersiell(cid:148) neutralisering av den (cid:246)verskjutande fettproduktionen (f(cid:246)ruts(cid:228)tts vara v(cid:228)rderad till samma pris som sm(cid:246)r), utan straff- avgift, (cid:228)r ca 0,012. Kommissionen understr(cid:246)k i sitt svar att alltf(cid:246)r betungande straff skulle motverka det efterstr(cid:228)vade m(cid:229)let. Det skulle faktiskt kunna leda till en svart marknad f(cid:246)r fett(cid:246)verskottet. C 132/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 2000 Sammanfattningsvis anser kommissionen att den nuvarande koef- ficienten uppn(cid:229)r sitt m(cid:229)l, som (cid:228)r att h(cid:229)lla den totala leveransvo- lymen av mj(cid:246)lk inom fastst(cid:228)llda kvantiteter. SLUTSATS 79. Det strukturella (cid:246)verskottet och det d(cid:228)rav f(cid:246)ljande behovet av permanenta avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r mj(cid:246)lkfett (cid:228)r ett resultat av politiska beslut fattade av r(cid:229)det. 80. B(cid:229)de sm(cid:246)r av h(cid:246)g kvalitet och importerat sm(cid:246)r ing(cid:229)r i sm(cid:246)r- utbudet, och de interna avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna s(cid:228)kerst(cid:228)ller avyttring av (cid:246)verskott av mj(cid:246)lkfett i form av sm(cid:246)r, gr(cid:228)dde och sm(cid:246)rkon- centrat. St(cid:246)dniv(cid:229)er och kvantiteter f(cid:246)r systemet f(cid:246)r konditorivaror och glass och systemet f(cid:246)r koncentrerat matlagningssm(cid:246)r fastst(cid:228)lls genom ett anbudssystem, och kommissionen (cid:228)r (cid:246)vertygad om att systemets tidigare till(cid:228)mpning har lett till att st(cid:246)det har fastst(cid:228)llts till en l(cid:228)mplig niv(cid:229), vilket gjort det m(cid:246)jligt att s(cid:228)kra stabiliteten och avyttringen av sm(cid:246)r(cid:246)verskottet p(cid:229) kort, medell(cid:229)ng och l(cid:229)ng sikt. Kommissionen har beaktat revisionsr(cid:228)ttens synpunkter om mer- v(cid:228)rdesskatt och kommer att beakta dessa vid framtida (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att modernisera och f(cid:246)renkla systemet f(cid:246)r merv(cid:228)r- desskatt. 81. Medlemsstaterna kommer att underr(cid:228)ttas om revisionsr(cid:228)t- tens synpunkter p(cid:229) deras administration av avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna, och vid behov kommer ekonomiska korrigeringar att g(cid:246)ras i sam- band med avslutandet av r(cid:228)kenskaperna. Kommissionen vill dock p(cid:229)peka att ca 500 000 ton sm(cid:246)rekviva- lent har subventionerats varje (cid:229)r sedan 1995 och att kommissio- nen, (cid:228)ven om medlemsstaterna har rapporterat flera oegentlighe- ter under denna period, (cid:228)r f(cid:246)rvissad om att systemet relativt sett har fungerat mycket bra. 82. Erfarenheten under de senaste (cid:229)ren visar att det finns ett k(cid:228)nsligt inb(cid:246)rdes samband mellan st(cid:246)dniv(cid:229)er, den efterf(cid:246)ljande f(cid:246)rs(cid:228)ljningen under st(cid:246)dsystemen och interventionsk(cid:246)pens niv(cid:229). Ju st(cid:246)rre prisskillnaden mellan subventionerat mj(cid:246)lkfett och vege- tabiliska fetter (cid:228)r, desto st(cid:246)rre (cid:228)r risken att mj(cid:246)lkfett (cid:246)verges och att interventionsk(cid:246)pen (cid:246)kar. Med tanke p(cid:229) det strukturella (cid:246)ver- skottet p(cid:229) mj(cid:246)lkfett (cid:228)r avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rderna absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndiga. 83. P(cid:229) grund av det beslut som r(cid:229)det redan har fattat inom ramen f(cid:246)r Agenda 2000 kommer det strukturella (cid:246)verskottet att finnas kvar, och med undantag av begr(cid:228)nsat gemenskapsst(cid:246)d till all- m(cid:228)nna marknads(cid:229)tg(cid:228)rder anses det vara en uppgift f(cid:246)r branschen, och de olika organisationer som tillvaratar mj(cid:246)lksektorns intres- sen, att fr(cid:228)mja mj(cid:246)lk och mj(cid:246)lkprodukter och att (cid:246)ka efterfr(cid:229)gan. Kommissionen kommer att forts(cid:228)tta sina anstr(cid:228)ngningar genom en effektiv till(cid:228)mpning av avyttrings(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla balansen mellan efterfr(cid:229)gan och utbud. En utv(cid:228)rdering av hela organisationen av marknaden f(cid:246)r mj(cid:246)lk planeras 2001, inbegripet effektivitet och (cid:228)ndam(cid:229)lsenlighet hos de interna avyttrings(cid:229)tg(cid:228)r- derna f(cid:246)r sm(cid:246)r och skummj(cid:246)lkspulver. Kommissionen anser att anbudssystemet (cid:228)r effektivt i sin nuva- rande utformning. Sedan 1995 har st(cid:246)det till sm(cid:246)r i systemet f(cid:246)r konditorivaror och glass s(cid:228)nkts med 35 %. Sm(cid:246)r av l(cid:228)gre kvalitet och importerat sm(cid:246)r ing(cid:229)r i det allm(cid:228)nna (cid:246)verskottet av sm(cid:246)rfett som m(cid:229)ste avyttras. Kommissionen har inte f(cid:246)r avsikt att begr(cid:228)nsa st(cid:246)det till endast icke-importerat sm(cid:246)r av h(cid:246)g kvalitet, och ser inga sk(cid:228)l att sk(cid:228)rpa straff(cid:229)tg(cid:228)rderna vid h(cid:246)gre fetthalt i r(cid:229)mj(cid:246)lk som levereras inom mj(cid:246)lkkvotsystemet. Kommissionen vill slutligen understryka att den politik som f(cid:246)rts inom mj(cid:246)lksektorn under det senaste decenniet, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)rvaltningen av mj(cid:246)lkkvotsystemet, har lett till sm(cid:229) inter- ventionsk(cid:246)p mellan 1995 och 1998 och gjort det m(cid:246)jligt att begr(cid:228)nsa lagren till ca 3 000 ton i slutet av 1998 j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1,3 miljoner ton i slutet av 1986. Tyv(cid:228)rr b(cid:246)rjade lagren v(cid:228)xa igen under 1999, och uppgick till ca 56 000 ton i slutet av (cid:229)ret. Mj(cid:246)lk- sektorns andel av budgeten har dessutom minskat fr(cid:229)n sin topp- niv(cid:229) p(cid:229) ca 6 miljarder ecu, eller 30 % av de totala kostnaderna 1985, till mindre (cid:228)n 3 miljarder euro, eller 7 % av kostnaderna under 1999