title: Förslag till EuropaparlamentetS och rådets förordning om järnvägstransportstatistik

eurovoc_concepts:
carriage of goods
combined transport
common transport policy
rail transport
transport statistics

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 14. 02. 2001 KOM(2000) 798 slutlig/2 2001/0048 (COD) CORRIGENDUM La cote interinstitutionnelle du document COM(2000)798 final du 12. 02. 2001 doit se lire 2001/0048 (COD) et non 2000/0315 (COD) Concerne les 11 versions linguistiques. Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om järnvägstransportstatistik (framlagt av kommissionen) MOTIVERING ÖVERGRIPANDE SKÄL OCH MÅLSÄTTNINGAR 1. 2. 3. 4. 1 2 3 4 5 Att främja järnvägstransporten är en viktig del av gemenskapens transportpolitik, dels p. g. a. den ekonomiska effektiviteten och dels för att minska energiförbrukningen och transporternas negativa inverkan på miljön. Detta överordnade mål eftersträvas i ett flertal av gemenskapens åtgärder främst rådets direktiv 91/440/EEG av den 29 juli 1991 om utvecklingen av gemenskapens järnvägar1, och i kommissionens strategidokument som t. ex. vitboken En strategi för vitalisering av gemenskapens järnvägar2. 1998 föreslog kommissionen ett ytterligare åtgärdspaket för att förbättra direktiv 91/4403. Dessa åtgärder håller just nu på att behandlas av Europaparlamentet och rådet4. i främjats Järnvägstransporter järnvägsinfrastruktur inom ramen för transportdelen av de transeuropeiska näten, strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. genom stora investeringar också har för att kunna övervaka järnvägstransporter behövs Gemenskapsstatistik över utvecklingen inom järnvägssektorn och för att kunna bedöma effekterna av de gemenskapsåtgärder som nämnts i punkt 1 ovan samt för att kunna stödja förberedelsen av framtida åtgärder. Bland annat kommer statistik över järnvägstransporter att utgöra viktig input när ett övervakningssystem för den europeiska järnvägssektorn skall inrättas enligt Europaparlamentets och rådets förslag om ändring av direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar4. En förbättring av järnvägssäkerheten är en allt viktigare fråga för gemenskapens att kunna mäta hur politik på detta område. En grundförutsättning för järnvägssäkerheten utvecklas och för att kunna göra jämförelser mellan olika transportmedel samt för att kunna bänkmärka utvecklingen i olika medlemsstater är att man har tillgång till harmoniserade uppgifter. Bristen på jämförbara statistiska uppgifter på detta område har tidigare varit en av de stora bristerna med den tillgängliga järnvägsstatistiken, ett faktum som kommer att förändras genom denna förordning. Statistik om järnvägstransporter samlas in under rådets direktiv 80/11775 men detta direktiv uppvisar tyvärr vissa brister: – Direktivet omfattar endast järnvägsfraktmarknaden, fast gemenskapen för sin järnvägspolitik och säkerhetsfrågor. om persontransporter uppgifter behöver även EGT L 237, 24. 8. 1991, s. 25. KOM(96) 421 slutlig, 30. 7. 1996. KOM(98) 480 slutlig, 22. 7. 1998. KOM(2000) 575 slutlig, 15. 9. 2000. EGT L 350, 23. 12. 1980, s. 23. 2 – – – – innehåller en förteckning över Direktivet för vilka uppgifter skall sammanställas. Genom att järnvägsindustrin börjat omvandlas till infrastrukturförvaltare och transportoperatörer och genom att nya operatörer dykt upp på marknaden existerar vissa av dessa tidigare järnvägsförvaltningar inriktning på verksamheten och delar inte längre och andra har ändrat marknaden med operatörer som inte finns med i förteckningen. järnvägsförvaltningar Den statistik som sammanställs motsvarar inte de behov som finns på detta område idag. I statistiken har det upptäckts betydande kvalitetsproblem. Direktivet kan inte ändras genom kommittéförfarandet. på tanke gemenskapens Med av järnvägstransporter är det rimligt att ha en mer utförlig regional uppdelning av statistiken än i direktiv 80/1117 så att man i framtiden kan bryta ut uppgifter om frakt- och passagerarflöden på regional nivå. utvecklingen regionala stöd den till Sammantaget gör dessa brister det nödvändigt att föreslå att direktiv 80/1177 ersätts. 5. 6. Förutom den statistik som specificeras i direktiv 80/1177 överför medlemsstaterna också på frivillig basis viss annan statistik till Eurostat. När man undersökte de olika sätt på vilka man skulle kunna ersätta direktiv 80/1177 var en möjlighet att insamla all statistik om järnvägstransporter på frivillig basis. Man valde dock inte denna möjlighet eftersom alla aktörer på den kommersiella järnvägsmarknaden är i behov av tydliga, juridiskt bindande, skyldigheter så att de operatörer som tillhandahåller information på frivillig basis inte lider någon ekonomisk skada härigenom. Genom en ny rättsakt på detta område kan också ett kommittéförfarande introduceras samtidigt som de nationella myndigheternas roll vid sammanställningen och överföringen av uppgifterna till Eurostat kan förtydligas. GRUNDEN FÖR RÄTTSAKTEN OCH DESS FORM 7. 8. Den rättsliga grunden för den föreslagna förordningen om järnvägsstatistik är i fördragets artikel 285 kommissionens arbetsprogram för 20006. om gemenskapens statistik. Förslaget finns med Den nya rättsakten är en förordning istället för ett direktiv eftersom den skall vara direkt tillämplig i medlemsstaterna utan att först behöva införlivas i den nationella lagstiftningen. Detta minskar att sammanställa den aktuella statistiken och myndigheterna tillåts även att använda de metoder som beaktar de olika förutsättningarna som råder i medlemsstaterna. i överensstämmelse med andra statistiska Användningen av en förordning är rättsakter som antagits sedan 1997. inte de nationella myndigheternas frihet 6 KOM(2000) 155 slutlig. Bilaga, Program nr 2000/233. 3 FÖRORDNINGENS HUVUDDRAG 9. 10. 11. 12. 13. 14. ett för regler definierar Förordningen över antal gemensamma järnvägstransporter och innehåller ett flertal bilagor som innehåller en uppsättning statistiska tabeller. Den omfattar definitioner, regler för insamling, överföring och spridning av uppgifter senare för genomförandebestämmelser och anpassningar av förordningen. Förordningen innehåller även anvisningar för upprätthållande av kvaliteten på statistiken och för rapportering till Europaparlamentet och rådet skall ske. hur utvärdering samt Förordningen innehåller dessutom regler som bestämmer vilka järnvägstransporter som skall omfattas av den. ett kommittéförfarande statistik regler samt för Definitioner framgår av artikel 2. Ytterligare tekniska definitioner som krävs för att garantera en rimlig grad av harmonisering kommer att antas genom ett kommittéförfarande (artikel 11) men man är samtidigt medveten om att det inte är ändamålsenligt att införa rättsligt bindande definitioner för alla termer som används vid datainsamling. När det gäller olycksstatistik (bilaga H) har de olika nationella förhållandena gjort det nödvändigt att tillåta att uppgifterna rapporteras enligt de nu gällande nationella definitionerna under en femårsperiod, även om gemensamma definitioner även på detta område är önskvärda på lång sikt. Vad gäller datainsamlingen, tillåter förordningens artikel 5 mycket stor flexibilitet, eftersom det är önskvärt att minimera kostnaderna för de nationella myndigheterna och operatörerna och dra nytta av den datainsamling som redan sker sedan tidigare. Även om de nationella myndigheterna förblir ansvariga för samordningen och kvalitetskontrollen, får andra organisationer utses för att delta i datainsamlingen. Som exempel kan nämnas att vissa medlemsstaterna sannolikt kommer att insamla statistik om järnvägstransporter genom infrastrukturförvaltarna (som redan insamlar vissa av dessa uppgifter för eget bruk). Det är även tänkbart att vissa medlemsstater utser yrkesorganisationer för detta ändamål. Påpekas bör också att uppgifter från olika källor får kombineras helt fritt vid framtagandet av de specifika statistiska resultaten. likhet med andra rättsakter på det I skall de tekniska föreskrifterna för överföringen av statistiken till Eurostat (artikel 6) antas senare genom kommittéförfarandet. Detta förfarande är ändamålsenligt eftersom det finns ett av behov att diskutera och testa kodlistorna och filformaten med medlemsstaterna innan de definitiva versionerna antas. statistiska området Förordningen utgår från att alla insamlade uppgifter enligt bilagorna A–H skall spridas (artikel 7), med undantag för för vilka företagen uttryckligen kräver särskild behandling p. g. a. konfidentialitet. Detaljnivån i de föreslagna tabellerna har medvetet hållits låg för att underlätta spridning utan att affärshemligheter avslöjas. Den information som rapporteras enligt bilaga 1 får inte spridas om specifika regler för detta inte antagits genom kommittéförfarandet. sådana uppgifter Reglerna rörande kvalitet och rapporter (artiklarna 8 och 9) har utformats dels för att understryka vikten av icke-bindande metodologiska rekommendationer som komplement till rättsakten för att förbättra den statistiska kvaliteten i takt med att förordningen genomförs, och dels för att understryka utvärderingen av kvaliteten, kostnaderna och fördelarna med denna statistik. 4 15. 16. 17. harmoniserade Kommittéförfarandet (artiklarna 10–11) kommer att göra det möjligt att anpassa förordningen till de erfarenheter som vinns vid genomförandet. Eurostat kommer att föreslå förenklat definitioner tekniska standarder för dataöverföringen när dessa rapporteringsförfarande samt enlighet med rådets beslut testats 1999/468/EG7, ett föreskrivande förfarande som det lämpligaste förfarandet i detta fall. fullständigt. Kommissionen föreslår, tekniska regler och för ett i Förordningens tillämpningsområde är föremål för ett flertal regler. Av artikel 2 framgår att det övergripande målet är en fullständig täckning av järnvägarna i europeiska unionen där varje medlemsstat rapporterar om järnvägstransporterna på det egna territoriet. I fall där operatörer är verksamma i flera medlemsstaterna – något som kommer att bli allt vanligare – kommer de nationella myndigheterna att be operatören att inkomma med uppgifter uppdelade efter länder där operatören är verksam så att nationella uppgifter kan sammanställas. För att säkerställa kostnadseffektivitet får medlemsstaterna från sin rapportering även undanta vissa grupper av mindre järnvägar samt även de minsta operatörerna vars sammanlagda marknadsandel inte uppgår till mer än 2 %. Vid behov kan denna gräns justeras genom kommittéförfarandet. Effekten av att de minsta operatörerna undantas är att ett mindre systematiskt fel uppstår i statistiken, dock kommer den resulterande statistiken ändå innebära en avsevärd förbättring jämfört med situationen idag där den tillgängliga statistiken ofta undantar uppgifter från stora operatörer. För att minska de kostnader som de mindre operatörerna förorsakas har förenklade rapporteringsregler D). Tillämpningsbestämmelserna för dessa förenklade rapporteringsregler kommer att antas genom kommittéförfarandet. bilagorna antagits (artikel och 4, B I bilaga 1 finns en förteckning över vilka järnvägsföretag som omfattas av respektive bilaga så att de statistiska tabellerna kan användas på ett korrekt sätt av användarna. för persontransport Genom förordningen skapas en helt ny gemenskapsstatistik över persontransport på järnväg. Detaljerade dataspecifikationer framgår av bilagorna C och D. Dessa specifikationer har utformats med hänsyn till de metodologiska begränsningarna som existerar vid insamlingen av data om persontransport på järnväg. Ytterligare statistik om persontransport på järnväg, t. ex. transporter på höghastighetståg eller sådan som skiljer mellan persontransport inom närområdet och persontransport inom staden, kommer sannolikt att insamlas i ett senare skede, dock inte just nu, eftersom Eurostat anser att man först bör ta fram en harmoniserad metodologi för detta genom frivillig rapportering. UPPGIFTER SOM SKALL SAMLAS IN 18. De uppgifter som skall samlas in framgår av bilagorna A–H (artikel 4). De viktigaste årliga tabellerna för frakt- och persontransport återfinns i bilagorna A–D, medan de viktigaste kvartalsvisa indikatorerna framgår av bilaga E. Statistik över intermodal godstransport finns nu med i bilagorna A och B. 7 EGT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. 5 19. Med hjälp av bilagorna F och G skall information tillhandahållas om regionala järnvägstransporter, bl. a. flödet mellan olika regioner på NUTS 2-nivå och flöden inom järnvägssystemet. Uppgifterna om flödena inom nätverken liknar dem som ECE just nu sammanställer för vägtransporter inom ramen för ett 5-årigt projekt. Eurostat har för avsikt att rekommendera en ändamålsenlig metodologi för insamling av sådana uppgifter för järnvägsnät som är baserad dels på de erfarenheter som vunnits inom ramen för en studie 1997-1998 och dels på det arbete som genomförts av ECE. Bilaga G innehåller de rättsliga förutsättningarna för detta, dock utan att innehålla någon detaljerad specifikation av de uppgifter som skall insamlas. FÖRDELAR OCH KOSTNADER SOM FÖRORDNINGEN MEDFÖR 20. 21. 22. 23. 24. Fenomförandet av förordningen kommer att medföra vissa extrakostnader för de nationella myndigheter som ansvarar för transportstatistiken över järnvägsföretagen. I vissa medlemsstater ansvarar myndigheterna redan för sammanställningen av gemenskapsstatistik över järnvägstransporter både för uppgifter som tas fram inom ramen för rådets direktiv 80/1177 och sådana uppgifter som på frivillig basis överförs till Eurostat. För dessa länder kommer extrakostnaderna för bilagorna A-F att vara relativt små, eftersom den sammanlagda datamängden endast kommer att öka i relativt liten omfattning, främst för att få med även de operatörer som ännu inte omfattas av statistiken. av det ledande järnvägsföretaget I andra medlemsstater har uppgifterna enligt rådets direktiv 80/1177 överförts direkt till Eurostat som efterträtt den tidigare järnvägsförvaltningen. I dessa länder kommer de nationella myndigheterna att få nya uppgifter som avser samordningen av datans kvalitet, även om insamlingen av datan får överlåtas i enlighet med anvisningarna i artikel 5. Ett sådant deltagande av de nationella myndigheterna är av avgörande betydelse för att säkerställa kvaliteten på järnvägstransportstatistiken i de fall där ett flertal kommersiella operatörer är I dessa länder är därför vissa verksamma på den nationella marknaden. extrakostnader oundgängliga. ta att kommer fram data Järnvägsoperatörerna interna behöva informationssystem, göra sammanfattningar av dessa som sedan överförs till de av nationella ansvariga myndigheterna järnvägstransportstatistiken. Dessa överför I praktiken tar de flesta operatörerna redan fram sådana rapporter för sin egen verksamhetsstyrning och för ägarna och tillhandahåller även sådana uppgifter till yrkesorganisationer (UIC). Internationella Extrakostnaderna för företagen torde därför vara små. sedan uppgifterna till Eurostat. sammanställningen järnvägsunionen som t. ex. sina för ur Reglerna som tillåter ett förenklat rapporteringsförfarande för mindre operatörer kommer också att hjälpa till att hålla nere kostnaderna för både operatörer och nationella myndigheter. Sammanställningen av uppgifterna som specificeras i bilagorna F och G kommer att medföra extrakostnader för alla medlemsstater, men eftersom dessa uppgifter inte 6 skall insamlas varje år kommer den genomsnittliga kostnaden per år ändå att stå i rimligt förhållande till värdet på den information man kommer att erhålla. 25. en även kommer Förutom de huvudsakliga skälen bakom denna förordning som återges i punkterna bl. a. 1-5, järnvägsoperatörerna, att ha stor nytta av den gemenskapsstatistik som skall samlas in ny gemenskapsstatistik som nämnts vid diskussionerna med berörda parter omfattar bl. a. : i medlemsstaterna, förordning. Några fördelarna med inom ramen användare denna andra rad för av – – – information om järnvägstransportmarknaden information som kan användas av operatörerna för att bänkmärka sin verksamhet mot genomsnittet i industrin information som kan användas för att söka finansiering av stora projekt. Statistik från en oberoende källa är av stort intresse för bankerna eftersom den ger objektiv information om utsikterna för olika projekt. 7 2001/0048 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om järnvägstransportstatistik EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285 i detta, med beaktande av kommissionens förslag8, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande9, med beaktande av Regionkommitténs yttrande10, i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 251 i fördraget11, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) (5) 8 9 10 11 12 Järnvägarna utgör en viktig del av gemenskapens transportnät. Kommissionen behöver statistik över järnvägstransporter av passagerare och gods för transportpolitiken, den att regionalpolitiken och de transeuropeiska näten. vidareutveckla gemensamma övervaka och Kommissionen behöver statistik över säkerheten inom järnvägssektorn för att övervaka och förbereda gemenskapens åtgärder på området transportsäkerhet. Gemenskapsstatistik över järnvägstransporter behövs även för den europeiska myndigheten för järnvägar i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv xx/xxx/EEG om ändring av direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar12. Det är önskvärt att gemenskapsstatistik över alla former av transport insamlas enligt gemensamma koncept och standarder, med målsättningen att uppnå största möjliga jämförbarhet mellan de olika transportformerna. EGT C , , s. EGT C , , s. EGT C , , s. EGT C , , s. EGT L , , s. 8 (6) (7) (8) (9) (10) Omstruktureringen av järnvägsindustrin inom ramen för rådets direktiv 91/440/EEG13, samt även de nya behov avseende den typ av information som kommissionen och andra användare av gemenskapens järnvägsstatistik har, gör bestämmelserna i rådets direktiv 80/1177/EEG14 avseende insamling av data från specificerade, viktiga järnvägsförvaltningar, föråldrade. Det faktum att det på en kommersiell järnvägsmarknad finns både offentligt och privat ägda järnvägsföretag gör det nödvändigt att skapa tydliga specifikationer över den statistiska information som skall tas fram av alla järnvägsföretag och spridas av Eurostat. I enlighet med subsidiaritetsprincipen som framgår av fördragets artikel 5 är skapandet av gemensamma statistiska standarder som möjliggör framtagandet av harmoniserad statistik en uppgift som på ett effektivt sätt bara kan genomföras på gemenskapsnivå. Dessa standarder skall genomföras i varje medlemsstat under ledning av de myndigheter eller enheter som ansvarar för produktionen av officiell statistik. Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik15 innehåller en referensram för de åtgärder som bestäms genom denna förordning. Eftersom åtgärderna för genomförandet av denna förordning är av allmän räckvidd enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter16, skall de antas enligt det föreskrivande förfarande som framgår av artikel 5 i samma beslut. (11) Samråd har skett med Kommittén för det statistiska programmet som inrättats genom beslut 89/382 (EEG/Euratom) 17 i enlighet med artikel 3 i ovannämnda beslut. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Mål Målet för denna förordning är att gemenskapsstatistik över järnvägstransporter. skapa gemensamma regler för produktionen av Artikel 2 Räckvidd Denna förordning skall omfatta alla järnvägar i Europeiska unionen. Varje medlemsstat skall rapportera territorium. Medlemsstaterna får från denna förordning undanta som sker på medlemsstatens statistik över de transporter 13 14 15 16 17 EGT L 237, 24. 8. 1991, s. 25. EGT L 350, 23. 12. 1980, s. 23. EGT L 52, 22. 2. 1997, s. 1. EGT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. EGT L 181, 28. 6. 1989, s. 47. 9 – – – 1. – – – 2. 1. järnvägsföretag vars verksamhet helt eller delvis bedrivs inom industrianläggningar eller liknande anläggningar, inklusive hamnar, järnvägsföretag som främst fungerar som turistattraktioner, t. ex. historiska järnvägar för ånglokstrafik, andra järnvägsföretag vars marknadsandel inte överstiger 2% av de sammanlagda järnvägstransporterna av frakt eller passagerare i det rapporterande landet, mätt i ton-km respektive passagerar-km. Denna gräns kan vid behov justeras i enlighet med förfarandet i artikel 11. 2. Artikel 3 Definitioner Inom ramen för denna förordning skall följande definitioner tillämpas: rapporterande land: den medlemsstat som överför data till Eurostat. nationella myndigheter: nationella statistikkontor och andra enheter som ansvarar för produktionen av gemenskapsstatistik i varje medlemsstat. järnvägsföretag: offentligt och privat ägt företag som tillhandahåller spårbundna transporttjänster för gods och/eller passagerare. De definitioner som anges i punkt 1 kan ändras och ytterligare definitioner som krävs för en harmonisering kan antas i enlighet med förfarandet i artikel 11. 2. Artikel 4 Datainsamling Den statistik som skall samlas in framgår av bilagorna till denna förordning. De skall omfatta följande typer av data: – – – – – – – – årsstatistik över godstransporter - detaljerad rapportering (bilaga A) årsstatistik över godstransporter - förenklad rapportering (bilaga B) årsstatistik över persontransport - detaljerad rapportering (bilaga C) årsstatistik över persontransport - förenklad rapportering (bilaga D) kvartalsvis statistik över gods- och persontransporter (bilaga E) regional statistik över gods- och persontransporter (bilaga F) statistik över trafikflödet på järnvägsnätet (bilaga G) statistik över olyckor (bilaga H) 10 2. Av bilagorna B och D framgår de förenklade rapporteringskrav som medlemsstaterna får använda som alternativ till den normala, mer detaljerade rapportering enligt bilagorna A respektive C. De regler som medlemsstaterna skall tillämpa vid bedömningen av vilka företag som får omfattas av den förenklade rapporteringen skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 11. 2. 3. För varje typ av data specificeras i respektive bilaga 4. 5. 6. 1. 2. – – – – – – listan över variabler och tillhörande måttenheter, referensperiod och frekvens, en lista över tabeller med indelning för varje tabell, sista datum för överföringen av uppgifter, den första referensperioden för vilken data skall översändas, vid behov, kommentarer. Medlemsstaterna skall också, i enlighet med anvisningarna i bilaga 1, tillhandahålla en förteckning över de järnvägsföretag som omfattas av statistiken. Inom ramen för denna förordning skall varor klassificeras enligt bilaga J. Farligt gods skall dessutom klassificeras enligt bilaga K. Innehållet i bilagorna får anpassas i enlighet med förfarandet i artikel 11. 2. Artikel 5 Datakällor Medlemsstaterna får tillåta alla typer av offentliga eller privata organisationer att delta i insamlingen av de uppgifter som föreskrivs enligt denna förordning. Nödvändiga uppgifter får insamlas med hjälp av valfri kombination av nedanstående källor: – – – – – obligatoriska undersökningar, administrativa tillsynsmyndigheter, uppgifter, statistiska beräkningsmetoder, inklusive uppgifter som insamlats av uppgifter som tillhandahållits yrkesorganisationer inom järnvägsindustrin, ad hoc-studier. 3. De nationella myndigheterna skall vidta åtgärder för att samordna de datakällor som använts och skall garantera kvaliteten på den statistik som översänds till Eurostat. 11 Artikel 6 Överföring av statistik till Eurostat Medlemsstaterna skall till Eurostat överföra den statistik som framgår av artikel 4. Tillvägagångssättet vid överföringen av den statistik som framgår av artikel 4 skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 11. 2. Artikel 7 Spridning De uppgifter som specificeras i bilagorna A-H till denna förordning skall spridas av Eurostat. Om ett järnvägsföretag indirekt kan identifieras genom uppgifterna och dessa uppgifter inte är tillgängliga för allmänheten på nationell nivå kan företaget hos de nationella myndigheterna ansöka om att uppgifterna inte skall offentliggöras eller att uppgifterna anonymiseras så att uppgiftslämnarens identitet inte blir känd. De nationella myndigheterna skall, tillsammans med uppgifter som stöder ansökan, överlämna dessa till Eurostat. Den information som rapporteras inom ramen för bilaga 1 skall inte spridas utom om särskilda regler i artikel 11. 2. för sådan spridning fastställts i enlighet med förfarandet Artikel 8 Statistikens kvalitet För att hjälpa medlemsstaterna att upprätthålla statistikens kvalitet på detta område kommer Eurostat att ta fram och publicera metodologiska rekommendationer. Dessa rekommendationer kommer att beakta goda exempel från nationella myndigheter, järnvägsföretag och järnvägsindustrins yrkesorganisationer. Kvaliteten på datan kommer att kontrolleras av Eurostat. För att underlätta detta arbete skall medlemsstaterna tillhandahålla information om de metoder som använts vid insamling av datan. 1. 2. 1. 2. 1. 2. Artikel 9 Rapport till Efter det att data insamlats under tre år, skall kommissionen översända en rapport Europaparlamentet och rådet om vilka erfarenheter som vunnits inom ramen för arbetet med denna förordning. Rapporten skall inkludera resultaten från den kvalitetskontroll som nämns i artikel 8. I rapporten skall också göras en utvärderingen av tillgängligheten på statistik inom detta område, av kostnaderna för att få tillgång till den och vilket merarbete som förorsakats företagen. 12 Artikel 10 Genomförandeåtgärder Följande åtgärder för genomförandet av denna förordning skall vidtas i enlighet med det förfarande som framgår av artikel 11. 2: – – – – – – 1. 2. 3. 1. 2. ändring av gränsen för vilka järnvägstransporter som omfattas av statistiken (artikel 2), anpassning av definitioner och antagande av ytterligare definitioner (artikel 3), anpassning av bilagornas innehåll (artikel 4), antagande av regler för en förenklad rapportering (artikel 4), åtgärder som rör dataöverföringen till Eurostat (artikel 6), spridning av den information som skall rapporteras enligt bilaga I (artikel 7). Artikel 11 Förfarande Kommissionen skall biträdas av Kommittén för det statistiska programmet, vilken inrättades genom artikel 1 i rådets beslut 89/382/EEG, Euratom18. I fall då hänvisning sker till denna punkt skall det föreskrivande förfarandet enligt artikel 5 i rådets beslut 1999/468/EG19 tillämpas i enlighet med artikel 7. 3 och artikel 8 däri. Den period som anges i artikel 5. 6 i rådets beslut 1999/468/EG skall vara tre månader. Artikel 12 Direktiv 80/1177/EEG Medlemsstaterna direktiv 80/1177/EEG. skall tillhandahålla resultat för år 2001 i enlighet med Direktiv 80/1177/EEG upphävs härmed fr. o. m. den 1 januari 2002. 18 19 EGT L 181, 28. 6. 1989, s. 47. EGT L 184, 17. 7. 1999 s. 23. 13 Artikel 13 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande 14 ÅRSSTATISTIK ÖVER GODSTRANSPORTER - DETALJERAD RAPPORTERING BILAGA A Lista över variabler och enheter Transporterat gods i: - ton - ton per km antal intermodala transportenheter i: - antal - TEU (för släpfordon och växelflak) Referensperiod år Frekvens varje år Lista över tabeller med indelning för varje tabell Sista datum för inlämnande av uppgifter Tabell A1: transporterat gods, efter transporttyp Tabell A2: transporterat gods, efter varuslag (bilaga J) Tabell A3: transporterat gods (för internationell trafik och transittrafik), efter land för av- och pålastning Tabell A4: transporterat gods, efter kategori för farligt gods (bilaga K) Tabell A5: transporterat gods, efter typ av sändning Tabell A6: transporterat gods i intermodala transportenheter, efter transporttyp och typ av transportenhet Tabell A7: antal lastade intermodala transportenheter, efter transporttyp och typ av transportenhet Tabell A8: antal tomma intermodala transportenheter, efter transporttyp och typ av transportenheter 5 månader efter det att referensperioden gått ut Första referensperiod 2002 15 Kommentar 1. Transporttyp enligt följande: - nationell - internationell-inkommande - internationell-utgående - transit 2. Sändningstyp enligt följande: - full tåglast - full vagnslast - annat 3. Transportenhetstyp enligt följande: - container och växelflak - släp (ej ledsagad) - vägfordon (ledsagade) 4. När det gäller tabell A3 kan Eurostat och medlemsstaterna hitta lösningar för att underlätta samordningen av uppgifter från företag i andra medlemsstater, och för att se till att dessa uppgifter stämmer överens. 5. När det gäller tabell A4 skall medlemsstaterna ange vilken, om någon, trafikkategori som inte omfattas av uppgifterna. 16 ÅRSSTATISTIK ÖVER GODSTRANSPORTER - FÖRENKLAD RAPPORTERING BILAGA B Lista över variabler och enheter transporterat gods i: - ton - ton per km Referensperiod år Frekvens varje år Lista över tabeller med indelning för varje tabell Sista datum för inlämnande av uppgifter Tabell B1: transporterat gods efter transporttyp Tabell B2: transporterat gods i intermodala transportenheter efter transporttyp 5 månader efter det att referensperioden gått ut Första referensperiod 2002 Kommentar 1. Transporttyp enligt följande: - nationell - internationell-inkommande - internationell-utgående - transit 17 ÅRSSTATISTIK ÖVER PERSONTRANSPORT - DETALJERAD RAPPORTERING ANNEX C Lista över variabler och enheter transporterade passagerare i: - antal passagerare - passagerare per km Referensperiod år Frekvens varje år Lista över tabeller med indelning för varje tabell Tabell C1: transporterade passagerare efter transporttyp (preliminära uppgifter, endast antalet passagerare). Tabell C2: internationellt transporterade passagerare efter på- och avstigningsland (preliminära uppgifter, endast antalet passagerare). Tabell C3: transporterade passagerare efter transporttyp (slutliga konsoliderade uppgifter) Tabell C4: internationellt transporterade passagerare efter på- och avstigningsland (slutliga konsoliderade uppgifter, endast antalet passagerare). Sista datum för inlämnande av uppgifter 8 månader efter det att referensperioden gått ut (tabellerna C1 och C2) 14 månader efter det att referensperioden gått ut (tabellerna C3 och C4) Första referensperiod 2003 Kommentar 1. Transporttyp enligt följande: - nationell - internationell 2. När det gäller tabellerna C1 och C2 kan medlemsstaterna lämna preliminära uppgifter som endast baseras på biljettförsäljning i det uppgiftslämnande landet. När det gäller tabellerna C3 och C4 skall medlemsstaterna lämna in slutliga konsoliderade uppgifter inklusive uppgifter över biljettförsäljning utanför det uppgiftslämnande landet. Dessa uppgifter kan inhämtas direkt från myndigheter i andra länder eller genom internationella kompensationsåtgärder i samband med biljettförsäljning. 18 ÅRSSTATISTIK ÖVER PERSONTRANSPORT - FÖRENKLAD RAPPORTERING BILAGA D Lista över variabler och enheter transporterade passagerare i: - antal passagerare - antal passagerare per km Referensperiod år Frekvens varje år Lista över tabeller med indelning för varje tabell Sista datum för inlämnande av uppgifter Tabell D1: transporterar passagerare. 8 månader efter det att referensperioden gått ut. Första referensperiod 2003 Kommentar 1. När det gäller tabell D1 kan medlemsstaterna lämna preliminära uppgifter som endast baseras på biljettförsäljning i det uppgiftslämnande landet, som för tabell C1. 19 KVARTALSVIS STATISTIK ÖVER GODS- OCH PERSONTRANSPORTER BILAGA E Lista över variabler och enheter transporterat gods i: - ton - ton per km transporterade passagerare i: - antal passagerare - passagerare per km Referensperiod kvartalsvis Frekvens en gång i kvartalet Lista över tabeller med indelning för varje tabell Sista datum för inlämnande av uppgifter Tabell E1: transporterat gods Tabell E2: transporterade passagerare 3 månader efter det att referensperioden gått ut. Första referensperiod Första kvartalet i 2002 Kommentar 1. Uppgifterna i tabellerna E1 och E2 kan lämnas in på grundval av preliminära uppgifter, inklusive uppskattningar. När det gäller tabell E2, kan medlemsstaterna lämna uppgifter som baseras på biljettförsäljning endast i det uppgiftslämnande landet. 2. Denna statistik skall lämnas in för de företag som omfattas av bilagorna A och C. 20 BILAGA F REGIONAL STATISTIK ÖVER GODS- OCH PERSONTRANSPORTER Lista över variabler och enheter transporterat gods i: - ton transporterade passagerare i: - antal passagerare Referensperiod ett år Frekvens vart femte år Lista över tabeller med indelning för varje tabell Tabell F1: nationella godstransporter efter region för pålastning och region för avlastning (NUTS-2) Tabell F2: internationella godstransporter efter region för pålastning och region för avlastning (NUTS-2) Tabell F3: nationella persontransporter efter region för påstigning och region för avstigning (NUTS-2) Tabell F4: internationella persontransporter efter region för påstigning och region för avstigning (NUTS-2) 12 månader efter det att referensperioden gått ut Sista datum för inlämnande av uppgifter Första referensperiod 2003 Kommentar 1. Om platsen för på- och avlastning (tabellerna F1 och F2) eller på- och avstigning (tabellerna F3 och F4) ligger utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet skall medlemsstaterna endast lämna uppgifter om vilket land det rör sig. 2. För att hjälpa medlemsstaterna med färdigställandet av dessa tabeller skall Eurostat lämna en lista till medlemsstaterna över Internationella järnvägsunionens koder och motsvarande NUTS-koder. 3. När det gäller tabellerna F3 och F4 kan medlemsstaterna lämna in uppgifter som baseras på biljettförsäljning. 4. Denna statistik skall lämnas in för de företag som omfattas av bilagorna A och C. 21 BILAGA G STATISTIK ÖVER TRAFIKFLÖDET PÅ JÄRNVÄGSNÄTET Lista över variabler och enheter transporterat gods i: - antal tåg transporterade passagerare i: - antal tåg Referensperiod ett år Frekvens vart femte år Lista över tabeller med indelning för varje tabell Sista datum för inlämnande av uppgifter Tabell G1: transporterat gods efter nätsegment Tabell G2: transporterade passagerare efter nätsegment 18 månader efter det att referensperioden gått ut. Första referensperiod 2005 Kommentar 1. Medlemsstaterna skall ange ett antal segment för nätverk som åtminstone skall omfatta transeuropeiska järnvägar (TEN) på deras nationella territorium. De skall lämna följande uppgifter till: - geografiska parametrar och andra uppgifter som är nödvändiga för att identifiera och kartlägga varje segment och förbindelserna mellan segmenten; - uppgifter över beskaffenhet (inklusive kapacitet) av de tåg som utnyttjar varje segment. 2. Varje segment för nätverk som är en del av Transeuropeiska järnvägar (TEN) skall identifieras med hjälp av ytterligare parametrar i dataregistret för att det skall vara möjligt att kvantifiera trafiken på de transeuropeiska järnvägarna (TEN). 22 Lista över variabler och enheter BILAGA H STATISTIK ÖVER OLYCKOR - antal olyckor (tabellerna H1och H2) - antal omkomna (tabell H3) - antal svårt skadade (tabell H4) Referensperiod år Frekvens varje år Lista över tabeller med indelning för varje tabell Tabell H1: antal olyckor indelade efter olyckstyp Tabell H2: antal olyckor i samband med transport av farligt gods Tabell H3: antal omkomna indelade efter olyckstyp och personkategori Tabell H4: antal svårt skadade indelade efter olyckstyp och personkategori 5 månader efter det att referensperioden gått ut Sista datum för inlämnande av uppgifter Första referensperiod 2002 Kommentar 1. Olyckstyp indelad enligt följande: - kollisioner (utom plankorsningsolyckor) - urspårning - plankorsningsolyckor - personolyckor orsakade av rullande materiel i rörelse - annat - totalt 2. Tabell H2 är indelad enligt följande: - totalt antal olyckor där minst en järnvägsvagn är inblandad som transporterar farligt gods, vilket specificeras i listan över gods i bilaga K - antal olyckor där utsläpp av farligt gods sker 3. Personkategorierna är följande: - passagerare - anställda (inklusive underleverantörer) - annat - totalt 4. Uppgifterna i tabellerna H1–H4 skall lämnas in för 23 alla järnvägar som omfattas av denna förordning. 5. Under de första fem åren av denna förordnings giltighet får medlemsstaterna lämna in statistik i överensstämmelse med nationella definitioner, om data som överensstämmer med de harmoniserade definitionerna (antagna i enlighet med förfarandet i artikel 11. 2) inte finns tillgängliga. 24 BILAGA I LISTA ÖVER JÄRNVÄGSFÖRETAG Lista över variabler och enheter se nedan Referensperiod ett år Frekvens Lista över tabeller med indelning för varje tabell Sista datum för inlämnande av uppgifter varje år se nedan 5 månader efter det att referensperioden gått ut Första referensperiod 2002 Kommentar Nedanstående upplysningar (tabell I1) skall lämnas för varje järnvägsföretag för vilken uppgifter lämnas in i överensstämmelse med bilagorna A–H. Dessa upplysningar skall användas för följande ändamål: – att kontrollera vilka företag som täcks av tabellerna i bilagorna A–H – att bekräfta att företagen täcks av bilagorna A och C när det gäller den totala verksamheten för järnvägstransport Tabell I1 I1. 1 I1. 2 I1. 3 I1. 4 Identifiering av uppgiftskälla Uppgiftslämnande land Referensår Företagets namn Land, i vilket företaget har sitt säte verksamhetstyp I1. 2. 1 Godstransport: internationell ja/nej 25 I1. 2. 2 I1. 2. 3 I1. 2. 4 I1. 2. 5 Godstransport: nationell Persontransport: internationell Persontransport: nationell Persontransport: tunnelbana eller spårvagn Nivå på transportverksamhet I1. 3. 1 Total godstransport (ton) I1. 3. 2 I1. 3. 3 I1. 3. 4 Total godstransport (ton per km) Total persontransport (passagerare) Total persontransport (passagerare per km) Uppgifter i bilagorna A–H Bilaga A Bilaga B Bilaga C Bilaga D Bilaga E Bilaga F Bilaga G Bilaga H ja/nej ja/nej ja/nej ja/nej ja/nej ja/nej ja/nej ja/nej ja/nej ja/nej ja/nej ja/nej 26 BILAGA J KLASSIFICERING AV VAROR Följande grupper av varor skall användas tills en ny klassificering fastställts i överensstämmelse med det förfarande som anges i artikel 11. 2. Grupper av varor Kapitel NST/R i Grupp i NST/R Beteckning 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 0 01 spannmål 02, 03 potatis, andra färska eller frusna grönsaker och frukter 00, 06 levande djur och sockerbetor 05 trä och kork 1 2 3 4 5 6 7 textilier, textilprodukter animaliskt eller vegetabiliskt råmaterial och konstfibrer, annat livsmedel och djurfoder 04, 09 11, 12, 13, 14, 16, 17 18 oljeväxtfrön, oljeväxter och fetter 21, 22, 23 fasta mineralbränslen 31 Råolja 32, 33, 34 Oljeprodukter 41, 46 järnmalm, järn- och stålavfall och damm från masugnar 45 icke-järnhaltig malm och avfall Metallprodukter 51, 52, 53, 54, 55, 56 64, 69 cement, lim och tillverkat byggnadsmaterial 61, 62, 63, 65 råmineral och tillverkat mineral 71, 72 naturliga och kemiska gödningsmedel 27 17 18 19 20 21 22 23 24 8 9 83 kemiskt kol och tjära 81, 82, 89 kemiska produkter andra än kemiskt kol och tjära 84 pappersmassa och returpapper 91, 92, 93 transportutrustning, maskiner, (monterade eller icke-monterade) och delar av dessa. utrustning, motorer 94 95 96, 97 metallprodukter glas, glasprodukter och keramikprodukter textilier, läder, tillverkade produkter beklädnadsprodukter och andra 99 övriga produkter 28 BILAGA K KLASSIFICERING AV FARLIGT GODS Sprängämnen Gaser (komprimerad, flytande eller tryckupplöst) Brandfarliga vätskor Brandfarliga fasta ämnen Självantändande ämnen Ämnen som vid kontakt med vatten utvecklar brandfarliga gaser Oxiderande ämnen Organiska peroxider Giftiga ämnen Smittsamma ämnen Radioaktiva ämnen Frätande ämnen Övriga farliga ämnen 1 2 3 4. 1 4. 2 4. 3 5. 1 5. 2 6. 1 6. 2 7 8 9 Anmärkning: Dessa kategorier är de som fastställts i bestämmelserna om internationella järnvägstransporter av farligt gods, vanligen kallat RID, och i rådets direktiv 96/49/EG av den 23 juli 1996 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på järnväg och efterföljande ändringar20. 20 EGT L 235, 17. 09. 1996, s. 25. De senaste ändringarna finns i kommissionens direktiv 96/87/EG av den 13 december 1996 om anpassning av rådets direktiv 96/49/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på järnväg, EGT L 335, 24. 12. 1996, s. 45. 29 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om järnvägstransportstatistik 2. BERÖRD BUDGETPOST Avdelning III (kommissionen), del B Artikel B5-600 och B5-600A 3. RÄTTSLIG GRUND Fördragets artikel 285. 4. 4. 1 BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN Allmänt mål för den föreslagna förordningen är att skapa gemensamma regler för Målet järnvägstransporter. Denna statistik produktionen av gemenskapsstatistik över behövs som gemenskapens politik på järnvägsområdet (inklusive intermodala transporter) och som stöd för framtida åtgärder på detta område. att kunna bevaka de effekter för Denna förordning kommer att ersätta ett existerande direktiv (rådets direktiv 80/1177/EEG av den 4 december 1980 om statistisk rapportering om varutransporter på järnväg inom ramen för rör statistik om godstransporter och inte längre kan implementeras fullt ut, eftersom vissa av de järnvägsförvaltningar som anges som tillhandahållare av data har upphört att existera. regionalstatistiken) som endast I förordningen definieras en uppsättning statistiska tabeller om person- och godstransport på järnväg, om järnvägsolyckor samt de viktigaste definitionerna som behövs för att säkerställa statistikens jämförbarhet. Förordningen anger vilka järnvägsföretag som skall omfattas av statistiken och den roll som de nationella myndigheterna och andra organisationer skall ha vid datatinsamlingen. Den framtida anpassningar av dataformatet vid innehåller även regler överföringarna skall ske och regler för hur en anpassning av förordningen, som kan komma att behövas i framtiden, skall genomföras - t. ex. ändringar i definitionerna eller listorna med tabeller. för hur 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Den första referensperioden som insamling av statistik inom ramen för denna förordning är året 2002. Förordningen kommer att gälla tills dess att den upphävs. De regler som framgår av förordningen kan ändras genom ett kommittéförfarande. 30 5. 5. 1 KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Obligatoriska/icke-obligatoriska utgifter Icke-obligatoriska utgifter. 5. 2 Differentierade/icke-differentierade anslag Differentierade anslag. 5. 3 Typ av inkomster som avses Försäljning av statistiken via publikationer och databaser kommer delvis att täcka de utgifter som förorsakas Eurostat. 6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER De kostnader som förorsakas de nationella myndigheterna vid insamling och överföring av uppgifterna skall finansieras av medlemsstaterna utan ekonomiskt stöd från gemenskapen. För det arbete som utförs av Eurostat ta fram och dokumentera en gemenskapsmetodologi samt för att bearbeta, analysera och sprida data kommer full täckning att fås. Vid behov kommer detta arbete att utföras med hjälp av kontrakt för studier och kontrakt tillhandahållande av tjänster. Expertmöten får också finansieras i sin helhet. för att för 7. 7. 1 BUDGETKONSEKVENSER Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden) Kostnader uppskattas inte här eftersom något ekonomiskt stöd för detta inte beräknas utgå. för det arbete de nationella myndigheterna utför: dessa kostnader Kostnader för det arbete Eurostat utför: baserat på erfarenheterna från det existerande rådsdirektivet 80/1177. 31 7. 2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (i löpande priser) Fördelning 2001 2002 2003 2004 2005 Summa 2001- 2005 Följande år (per år) Förberedande åtgärder (utveckling av metodologi och format för dataöverföring) Behandling och analys av data 0,08 0,04 0,04 - - 0,16 - - 0,04 0,04 0,08 0,08 0,24 0,08 Summa 0,08 0,08 0,08 0,08 0,08 0,4 0,08 7. 3 Driftsutgifter för studier, experter etc. som ingår i del B i budgeten Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (i löpande priser) 2001 2002 2003 2004 2005 Summa 2001- 2005 Följande år (per år) - 0,01 0,02 - 0,01 0,02 - 0,01 0,02 - 0,01 0,02 - 0,01 0,02 - 0,05 0,1 - 0,01 0,02 – Studier – Expertmöten – Information och publikationer Summa 0,03 0,03 0,03 0,03 0,03 0,15 0,03 32 7. 4 Tidsplan för åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden 2001 2002 2003 2004 2005 miljoner euro Summa 2001- 2005 Följande år (per år) Åtagandebemyndiganden 0,11 0,11 0,11 0,11 0,11 0,55 0,11 Betalningsbemyndiganden 2001 2002 2003 2004 2005 och följande år 0,08 0,03 0,08 0,03 0,08 0,03 0,08 0,03 0,08 0,08 0,11 0,11 0,11 0,11 0,11 Summa 0,11 0,11 0,11 0,11 0,11 0,52 0,11 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING Nya regler och förfaranden som rör det grundläggande budgetarbetet har antagits eller håller på att antas, dessa rör bl. a. : anbudsinfordringar, beviljande av stöd, åtaganden, kontrakt och utbetalningar. Anvisningarna för detta arbete överlämnas till alla de som deltar i finansiella transaktioner för att förtydliga ansvarsområden, förenkla arbetsflödet och understryka viktiga kontrollmekanismer. Anvisningarna är föremål för regelbunden översyn och uppdatering. 9. 9. 1 ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET Särskilda och kvantifierbara mål: målgrupp – Särskilda mål: samband med det allmänna målet: De särskilda målen med denna åtgärd är: (1) att ge användarna tillgång till gemenskapsstatistik om järnvägstransporter av gods och personer samt statistik över järnvägsolyckor som omfattar: – – – – detaljerad årlig statistik över godstransport på järnväg, intermodala transporter inklusive detaljerad årlig statistik över persontransport på järnväg sammanfattande kvartalsvis statistik över gods- och persontransporter statistik över gods- och passagerarflödena mellan olika regioner 33 – – statistik över gods- och passagerartrafiken på järnvägarna i de transeuropeiska näten statistik över järnvägsolyckor. (2) – att garantera att denna statistik insamlas och sprids enligt harmoniserade koncept och definitioner. Målgrupp: varierar beroende på de enskilda målen. Ange de slutgiltiga mottagarna av gemenskapens ekonomiska bidrag och de mellanhänder som medverkat De slutgiltiga mottagarna av denna åtgärd är användare av järnvägstransportstatistik: gemenskapens institutioner, förvaltningarna i medlemsstaterna, tillsynsmyndigheter och infrastrukturmyndigheter för järnvägarna i medlemsstaterna, järnvägsföretag, yrkesorganisationer, företag och privatpersoner som använder järnvägstransporter för till gods- eller personbefordran, järnvägstransportindustrin, forskare och media. företag som säljer produkter och tjänster Ekonomiskt stöd från gemenskapen beräknas inte utgå. 9. 2 Skäl för åtgärden – Behov av subsidiaritetsprincipen. gemenskapsfinansierat stöd, särskilt med hänsyn till Ekonomiskt stöd från gemenskapen beräknas inte utgå. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden En kvalitetskontroll kommer att göras av det statistiska material som samlas in inom ramen för denna förordning, och denna kommer även att omfatta en översyn av metodologin i medlemsstaterna (förordningens artikel 8). statistikproduktionen som används vid Utöver detta kommer en rapport att översändas till Europaparlamentet och rådet efter tre år som innehåller resultaten av kvalitetsanalysen samt en analys av de fördelar denna statistik medfört i förhållande till de kostnader och det merarbete som förorsakats företagen (artikel 9). 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (DEL A, AVDELNING III I DEN ALLMÄNNA BUDGETEN Administrativa kostnader och kostnader för personal kommer att betalas med medel ur det berörda generaldirektoratets (Eurostat) budget. Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med hänsyn till vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av den budgetansvariga myndigheten. 34 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänst Personal som skall tillsättas för att leda åtgärden Källa Varaktighet Fasta tjänster Tillfälliga tjänster Tjänstemän eller tillfälligt anställd personal 0,5 0,5 A B C Andra resurser Ytterligare resurser Befintliga resurser inom de berörda general- direktoraten eller avdelningarna 0,2 0,3 0,3 0,2 Tills vidare Summa 1 0,5 0,5 10. 2 Total budgetkonsekvens när det gäller personal Beräkningsmetod Genomsnittskostnad för A/B tjänsteman = 108 000 graderna A-1, A-2, A-3, A-4, A-5, A-6, A-7) EURO € /år (baserat på Tjänstemän Tillfälligt anställd personal Andra resurser (ange budgetpost) Summa Belopp 108 000 € /år 108 000 € /år 10. 3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden Inga ytterligare administrativa utgifter förväntas. Utgifter för arbetsgrupper och tjänsteresor m. m. kommer att fortsätta på samma nivå som hade krävts för att genomföra rådets direktiv 80/1177, som ersätts av detta direktiv. Utgifterna är för närvarande ca 9 000 euro/år för arbetsgruppsmöten och 3 000 euro/år för tjänsteresor. 35 KONSEKVENSBEDÖMNING FÖRSLAGETS KONSEKVENSER FÖR FÖRETAG, SÄRSKILT FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG BETECKNING PÅ FÖRSLAGET: Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om järnvägstransportstatistik DOKUMENTETS REFERENSNUMMER: KOM(2000)nnn FÖRSLAGET 1. Varför behövs det, med tanke på subsidiaritetsprincipen, gemenskapslagstiftning på detta område, och vilka är huvudmålen? för att uppnå för data som leder en uppsättning Gemenskapslagstiftning om statistik behövs gemensamma statistiska standarder till en hög grad av jämförbarhet mellan data som insamlats i olika medlemsstater. Sådan jämförbarhet efterfrågas av alla användare, inte bara på gemenskapsnivå utan även i medlemsstaterna och i de berörda företagen. Dessutom ger uttalade skyldigheter för alla företag att tillhandahålla data företagen en trygghet, att de som tillhandahåller information inte hamnar i en konkurrensmässigt ofördelaktig situation, något som skulle kunna ske om systemet enbart byggde på frivilligt inlämnade av uppgifter. järnvägstransporter. för den föreslagna förordningen är att skapa gemensamma regler Målet för förordningen produktionen av gemenskapsstatistik över definieras en uppsättning statistiska tabeller om person- och godstransport på järnväg, om järnvägsolyckor samt de viktigaste definitionerna som behövs för att säkerställa statistikens jämförbarhet. Förordningen anger vilka järnvägsföretag som skall omfattas av statistiken och den roll som de nationella myndigheterna och andra organisationer skall ha vid insamlingen och överföringen av data. Den innehåller även regler för hur framtida anpassningar av dataformatet vid överföringarna skall ske och regler för hur en anpassning av förordningen, som kan komma att behövas i framtiden, skall genomföras - t. ex. ändringar i definitionerna eller listorna med tabeller. I KONSEKVENS FÖR FÖRETAGEN 2. Vilka påverkas av förslaget? – Vilka sektorer? Järnvägsföretag (järnvägsoperatörer). – Hur stora är de företag som påverkas (vilken är de små och medelstora företagens andel)? 36 en av främst tillhandahölls Tidigare ensam järnvägstransporttjänster järnvägsförvaltning i varje medlemsstat som även tog fram statistik både för nationella myndigheter och Eurostat. På grund av den stegvisa avregleringen och omstruktureringen av järnvägarna under senare år finns det nu i de flesta medlemsstaterna en infrastrukturförvaltare och ett flertal operatörer av vilka vissa är mycket stora (efterföljarna till de tidigare järnvägsförvaltningarna) och vissa mycket små. I de flesta fall finns det en dominerade operatör (i vissa fall olika operatörer för gods- och persontransporter) med en marknadsandel på 80 % eller mer (i volym). De små operatörerna är dock redan viktiga marknadsaktörer och deras marknadsandelar förväntas öka, ett av förordningens mål är att undersöka denna ökning. De krav som förordningen ställer avseende informationsplikt är i stort sett lika för alla järnvägsföretag men ger medlemsstaterna möjlighet att välja en förenklad rapportering för de företag vars (sammanlagda) marknadsandel inte uppgår till mer än 10 % av den totala marknaden (i volym). Dessutom får medlemsstaterna undanta de minsta operatörerna (vars sammanlagda marknadsandel inte uppgår till mer än 2 % ) och vissa speciella kategorier av operatörer, t. ex. historiska järnvägar som är turistattraktioner, från rapporteringsplikten. – Är dessa företag belägna i vissa geografiska områden inom gemenskapen? – Nej. 3. Vilka åtgärder måste företagen vidta för att följa förslaget? ta att kommer fram data Järnvägsoperatörer interna behöva informationssystem, göra sammanfattningar av dessa och sedan överföra dem till de av nationella myndigheterna järnvägstransportstatistiken, som sedan i sin tur överför uppgifterna till Eurostat. I praktiken tar de flesta operatörerna redan fram sådana rapporter för sin egen verksamhetsstyrning och för ägarna och tillhandahåller även sådana uppgifter till yrkesorganisationer (UIC). Internationella Extrakostnaderna för företagen torde därför vara små. sammanställningen järnvägsunionen som t. ex. ansvariga som är sina för ur 4. Vilka ekonomiska verkningar förväntas förslaget få – för sysselsättningen? Inga. för investeringar och nyetableringar av företag? – för företagens konkurrenskraft: Den statistik som blir tillgänglig genom denna förordning kommer att göra det möjligt för operatörerna att jämföra sin verksamhet med genomsnittet i industrin. Förordning kommer därför att främja konkurrenskraften hos företagen inom denna sektor. 5. Innehåller förslaget åtgärder för att ta hänsyn till de små och medelstora företagens särskilda situation (inskränkningar eller skillnader i kraven, el. dyl. )? Ja, det finns förenklade rapporteringsregler för mindre operatörer, se punkt 2 ovan. 37 RÅDFRÅGANDE 6. Förteckning över organisationer som rådfrågats om förslaget och som fört fram särskilda synpunkter. Community of European Railways (CER): har meddelat att det tekniska samrådet kring detta förslag kommer att delegeras till Internationella järnvägsunionen (UIC). UIC: är den viktigaste yrkesorganisationen som behandlar tekniska järnvägsfrågor (inkl. statistik). Eurostat har ett nära samarbete med UIC i alla frågor som rör järnvägsstatistik och UIC deltar arbetsgrupp om järnvägstransportstatistik som sammanträder årligen. Inom ramen för detta förslag har UIC konsulterats enligt följande: i Eurostats regelbundet – – – i fyra möten med Eurostats arbetsgrupp om UIC har aktivt deltagit järnvägstransportstatistik där förslaget diskuterats (november 1997, januari 1999, januari 2000, april 2000). Vid dessa möten har UIC stött de principer som ligger till grund för denna förordning och även inkommit med förbättringsförslag vad gäller den ursprungliga textens ordalydelse, vissa av dessa förslag har sedermera tagits med i förslagets slutliga ordalydelse. Eurostat har presenterat förordningens huvudpunkter på UIC-seminariet "Statistics and Confidentiality" som hölls i september 1999. Vid seminariet framkom att de flesta deltagarna (representanter för järnvägsoperatörerna) i stort sett delade Eurostats åsikt (som stöds av UIC) att ett begränsat offentliggörande av operationella uppgifter medför fördelar för alla operatörer utan att deras kommersiella intressen skadas. I september 1999 presenterade Eurostat även ett tidigt utkast för styrkommittén för UIC:s statistikgrupp. Kommitténs medlemmar motsatte sig inte principerna för förordningen, men hade ett flertal kritiska kommentarer och lämnade även förbättringsförslag varav flera beaktats i senare versioner av texten. Efter detta mötet skickade UIC ut utkastet till förordningen på cirkulation bland sina medlemsföretag och bad om ytterligare kommentarer. Kommentarer som främst berörde detaljfrågor kom därefter också in till Eurostat antingen direkt eller via Eurostats arbetsgrupp om järnvägstransportstatistik i januari 2000 (se nedan). Vissa stora järnvägsoperatörer och infrastrukturförvaltare (SNCB-B, DB Cargo-D, SNCF-F, FS Italia-I, RHK-FIN, VR-FIN, SJ-S) har deltagit i de reguljära mötena som Eurostats arbetsgrupp om järnvägstransportstatistik hållit. De har stött principerna bakom förordningen men vid januarimötet uttryckte de oro främst över tillhandahålla detaljerade passageraruppgifter, den överdrivna möjligheterna att detaljnivån för vissa typer av uppgifter (intermodala data, regionala data) och över definitionerna som föreslagits för vissa av variablerna. Den nya versionen som presenterats för arbetsgruppen i april 2000 innehåller ett flertal ändringar som beaktar dessa invändningar. 38


title: 2000/145/GUSP: Rådets beslut av den 14 februari 2000 om att utstationera militära nationella experter till rådets generalsekretariat under en interimistisk period

eurovoc_concepts:
European defence policy
armed forces
civil defence
civil servant
common foreign and security policy
international security

formats: html pdf print

text: 22. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 49/3 RÅDETS BESLUT av den 14 februari 2000 om att utstationera militära nationella experter till rådets generalsekretariat under en interimistisk period (2000/145/GUSP) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 28. 1 i detta, med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 207. 2 i detta, och av följande skäl: (1) (2) Inom ramen för förstärkningen av den gemensamma särskilt den utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), gemensamma europeiska säkerhets- och försvarspoli- tiken, som anges i artikel 17 i Fördraget om Europeiska unionen, uppmanade Europeiska rådet i Helsingfors den 10–11 december 1999 rådet att från och med mars 2000 inrätta tillfälliga organ och arrangemang för att genomföra den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. Europeiska rådet fastställde att rådets generalsekretariat som en interimistisk åtgärd från och med mars 2000 skulle förstärkas med från medlemsstaterna utstatione- rade militära experter för att biträda i arbetet med den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarspoli- tiken och för att utbilda kärnan av den framtida militära personalen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Militära nationella (nedan kallade militära experter experter) kommer att utstationernas från medlemsstaterna till rådets generalsekretariat, nedan kallat generalsekretariatet. 2. De militära experterna kommer att ingå i generalsekreta- riatet. De kommer att bistå det interimistiska militära organet, inrättat genom rådets beslut 2000/144/GUSP av den 14 februari 2000 (1) och generalsekreteraren/den höge represen- tanten med militär rådgivning för att stödja GUSP. De kommer att utgöra kärnan av den framtida militära personalen. De kommer att biträda det interimistiska militära organet. Artikel 2 Utsända militära experter skall vara medborgare i en av Euro- peiska unionens medlemsstater. Artikel 3 De militära experterna kommer att omfattas av regler som kommer att fastställas i ett rådsbeslut, vilket skall antas den 29 februari 2000. Artikel 4 1. Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas. 2. Det skall tillämpas, om inte annat föreskrivs i de regler som anges i artikel 3 när dessa antagits, från och med den 1 mars 2000. Artikel 5 Detta beslut skall offentliggöras i Officiella tidningen. Utfärdat i Bryssel den 14 februari 2000. På rådets vägnar J. GAMA Ordförande (1) Se sida 2 i denna tidning


title: Reglamento (CE) n° 336/2000 de la Comisión, de 14 de febrero de 2000, sobre la expedición de certificados de exportación del sistema B en el sector de las frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
export licence
pip fruit

formats: pdf print

text: 15. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 41/11 REGLAMENTO (CE) No 336/2000 DE LA COMISIÓN de 14 de febrero de 2000 sobre la expedición de certificados de exportación del sistema B en el sector de las frutas y hortalizas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 2190/96 de la Comisión, de 14 de noviembre de 1996, por el que se establecen las disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) no 2200/96 del Consejo en lo que respecta a las restituciones por exportación en el sector de las frutas y hortalizas (1), cuya última modificación la consti- tuye el Reglamento (CE) no 298/2000 (2), y, en particular, el apartado 5 de su artículo 5, Considerando lo siguiente: (1) (2) El Reglamento (CE) no 2782/1999 de la Comisión (3), modificado por el Reglamento (CE) no 41/2000 (4), fija las cantidades por las que pueden expedirse certificados de exportación del sistema B que no sean los solicitados al amparo de la ayuda alimentaria. Habida cuenta de la información de que dispone actual- mente la Comisión, existe el riesgo de que se rebasen próximamente las cantidades indicativas previstas para el período de exportación en curso en lo tocante a las manzanas, con destino a los grupos geográficos FO2, FO3 y FO4. Este rebasamiento obstaculizaría la buena gestión del régimen de restituciones por exportación en el sector de las frutas y hortalizas. (3) Con el fin de paliar esta situación, procede denegar las solicitudes de certificados del sistema B para las manzanas con destino a los grupos geográficos FO2, FO3 y FO4 exportadas después del 14 de febrero de 2000 hasta que finalice el período de exportación en curso. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Se deniegan las solicitudes de certificados de exportación del sistema B, presentadas en virtud del artículo 1 del Reglamento (CE) no 2782/1999, relativas a las manzanas con destino a los grupos geográficos FO2, FO3 y FO4 para las que se haya aceptado la declaración de exportación de productos después del 14 de febrero y antes del 17 de marzo de 2000. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 15 de febrero de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 14 de febrero de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 292 de 15. 11. 1996, p. 12. (2) DO L 34 de 9. 2. 2000, p. 16. (3) DO L 334 de 28. 12. 1999, p. 26. (4) DO L 5 de 8. 1. 2000, p. 43


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0365/00 di Glenys Kinnock (PSE) alla Commissione. Sostegno da parte di taluni Stati membri agli interessi all'estero di loro società.

eurovoc_concepts:
agency abroad
common commercial policy
control of State aid

text: 28. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 374 E/59 bambini a fini di prostituzione. Ritenendo che l(cid:146)adozione della Commissione costituisca un notevole passo avanti, la Comunit(cid:224) ne caldeggia una rapida ratifica e un(cid:146)efficace applicazione. L(cid:146)Organizzazione internazionale del lavoro dispone di meccanismi collaudati per sorvegliare l(cid:146)applicazione delle norme di lavoro internazionali, tra cui le convenzioni sul lavoro forzato (n. 29) e sulle peggiori forme di lavoro infantile (n. 182). Va ricordato che, dopo aver esaminato un rapporto estremamente critico sulla Birmania, la conferenza internazionale sul lavoro del 1999 ha deciso di sospendere l(cid:146)assistenza tecnica dell(cid:146)OIL a favore di questo paese. ¨ evidente, tuttavia, che nessuno degli strumenti internazionali esistenti contiene misure commerciali che vietino di importare merci prodotte mediante il lavoro in servitø o il lavoro infantile. La Comunit(cid:224) segue una politica basata sull(cid:146)offerta di incentivi e di altre forme di assistenza, anzichØ sulle sanzioni, onde migliorare la capacit(cid:224) dei paesi poveri di conformarsi alle principali norme generalmente accettate nel campo del lavoro. In casi estremi e ben precisi, tuttavia, il sistema di preferenze generalizzate (SPG) della Comunit(cid:224) consente di sospendere i benefici per i paesi dove si siano riscontrate gravi violazioni dei diritti umani. Questa disposizione Ł tuttora in vigore nei confronti della Birmania. Il governo del Pakistan, che ha promulgato una legge che vieta il lavoro in servitø e il lavoro minorile, tiene informata la Commissione delle disposizioni applicative prese dalle sue autorit(cid:224) (indagini, condanne, riabilitazione). La Commissione si avvale di tutte le opportunit(cid:224) per ribadire al Pakistan le sue pre- inoltre, Ł certamente consapevole della notevole occupazioni al riguardo. L(cid:146)onorevole parlamentare, importanza che riveste per India e Pakistan il Programma internazionale per l(cid:146)eliminazione del lavoro infantile (IPEC), attuato sotto l(cid:146)egida dell(cid:146)OIL per favorire l(cid:146)istruzione dei bambini e trovare alle loro famiglie un lavoro o un po(cid:146) di denaro per sopravvivere. La Comunit(cid:224) contribuisce attivamente a questo strumento innovativo di lotta contro la povert(cid:224), contro il lavoro in servitø e contro il lavoro infantile. (2000/C 374 E/069) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0365/00 di Glenys Kinnock (PSE) alla Commissione (14 febbraio 2000) Oggetto: Sostegno da parte di taluni Stati membri agli interessi all(cid:146)estero di loro societ(cid:224) Non ritiene la Commissione che le societ(cid:224) di alcuni Stati membri che ne sostengono gli interessi all(cid:146)estero godano di un vantaggio sleale rispetto alle societ(cid:224) dei paesi che non offrono tale appoggio? ¨ essa in grado di fornire informazioni dettagliate in merito alle sovvenzioni concesse da ciascuno Stato membro a sostegno degli interessi all(cid:146)estero di loro societ(cid:224)? Risposta data dal sig. Monti a nome della Commissione (10 aprile 2000) L(cid:146)onorevole parlamentare fa riferimento al sostegno che taluni Stati membri possono fornire agli interessi delle loro societ(cid:224) all(cid:146)estero. Ove risulti che tali misure conferiscono ai beneficiari un vantaggio economico indebito e che sono, inoltre, applicate soltanto a talune imprese o a talune attivit(cid:224) e se sono potenzial- mente atte a falsare gli scambi intracomunitari, esse rientrano effettivamente nel campo di applicazione delle disposizioni del trattato CE sugli aiuti di Stato. la Commissione ha dato prova della prassi rigorosa cui si attiene per Con una sua recente decisione, quanto riguarda gli aiuti agli investimenti diretti esteri delle grandi imprese in paesi extracomunitari (cfr. la decisione della Commissione del 14 ottobre 1998 relativa ad una proposta dell(cid:146)Austria di concedere un aiuto a LiftgmbH (1). La Commissione non Ł purtroppo in grado di fornire all(cid:146)onorevole parlamentare informazioni dettagliate circa gli importi relativi agli aiuti che ciascuno Stato membro fornisce alle proprie societ(cid:224) all(cid:146)estero. (1) GU L 142 del 5. 6. 1999


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0367/00 υποβολή: Marie-Noëlle Lienemann (PSE) προς την Επιτροπή. Μειωμένο ποσοστό ΦΠΑ για τους συνδρομητές αστικής θέρμανσης.

eurovoc_concepts:
VAT rate
consumer protection
energy industry
heating

text: 21. 11. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 330 E/141 (2000/C 330 E/158) GRAPTH ERVTHSH E-0367/00 ypobolh·: Marie-Noëlle Lienemann (PSE) prow thn Epitroph· (14 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Μειωµε΄νο ποσοστο΄ ΦΠΑ για τους συνδροµητε΄ς αστικη΄ς θε΄ρµανσης Η παροχη΄ αερι΄ου και ηλεκτρισµου΄ περιλαµβα΄νεται ση΄µερα στον κοινοτικο΄ κατα΄λογο των ενεργειω΄ν για τις οποι΄ες τα κρα΄τη µε΄λη της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης µπορου΄ν να εφαρµο΄σουν µειωµε΄νο ποσοστο΄ ΦΠΑ. Αντι΄θετα, του΄το δεν συµβαι΄νει στην περι΄πτωση των συνδροµητω΄ν στα δι΄κτυα θε΄ρµανσης. Συχνα΄ ωστο΄σο, τα αστικα΄ αυτα΄ δι΄κτυα συµβα΄λλουν στην ανακυ΄κλωση των οικιακω΄ν απορριµµα΄των και σε µια διαφοροποι΄ηση των πηγω΄ν ενεργει΄ας ο΄πως και επιθυµει΄ η Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση. Τε΄λος, δεδοµε΄νου ο΄τι προ΄κειται για κοινωνικε΄ς επιταγε΄ς που προσδιορι΄ζουν το µειωµε΄νο ποσοστο΄, ει΄τε ο καταναλωτη΄ς θερµαι΄νεται µε φυσικο΄ αε΄ριο, ηλεκτρισµο΄ η΄ αστικο΄ δι΄κτυο, η φορολογι΄α πρε΄πει να ει΄ναι η ι΄δια εφο΄σον µα΄λιστα, συχνα΄ ο χρη΄στης δεν ε΄χει την παραµικρη΄ επιλογη΄ (ατοµικη΄, συλλογικη΄ κλπ. ). Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να παρα΄σχει κα΄ποια επεξη΄γηση που θα αιτιολογου΄σε τη στρε΄βλωση αυτη΄ µεταξυ΄ των διαφο΄ρων µορφω΄ν παροχη΄ς ενεργει΄ας, σκοπευ΄ει δε να αποκαταστη΄σει την αδικι΄α αυτη΄ προτει΄νοντας την εγγραφη΄ στον κατα΄λογο των ενεργειω΄ν που µπορου΄ν να τυ΄χουν µειωµε΄νου ποσοστου΄ ΦΠΑ των συνδροµω΄ν στα δι΄κτυα θε΄ρµανσης; Apa·nthsh toy kyri·oy Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (22 Marti·oy 2000) Η ισχυ΄ουσα κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α δεν επιτρε΄πει στα κρα΄τη µε΄λη να εφαρµο΄ζουν µειωµε΄νο συντελεστη΄ για τα πα΄για τε΄λη παροχη΄ς τηλεθε΄ρµανσης. ισχυ΄ουσες διατα΄ξεις ει΄ναι το αποτε΄λεσµα διαπραγµατευ΄σεων στο πλαι΄σιο του Συµβουλι΄ου που Πρα΄γµατι, οι κατε΄ληξαν στην τροποποι΄ηση της αρχικη΄ς προ΄τασης της Επιτροπη΄ς (1)• ε΄τσι, προβλε΄πεται η δυνατο΄τητα εφαρµογη΄ς µειωµε΄νου συντελεστη΄ ΦΠΑ µο΄νον για την παροχη΄ φυσικου΄ αερι΄ου και ηλεκτρικου΄ ρευ΄µατος. Στην προ΄ταση΄ της για την προσε΄γγιση των συντελεστω΄ν, η Επιτροπη΄ ανε΄φερε ο΄τι «τα ενεργειακα΄ προι¤ο΄ντα για τη θε΄ρµανση και το φωτισµο΄» ει΄ναι επιλε΄ξιµα για υποχρεωτικη΄ εφαρµογη΄ µειωµε΄νου συντελεστη΄ ου΄τως ω΄στε να αποφευχθου΄ν οι στρεβλω΄σεις. Η Επιτροπη΄ παρε΄χει την διαβεβαι΄ωση ο΄τι κατα΄ την επο΄µενη εξε΄ταση του περιεχοµε΄νου του παραρτη΄µατος Η της ε΄κτης οδηγι΄ας ΦΠΑ (77/388/ΕΟΚ) (2) στο οποι΄ο ε΄χει εφαρµογη΄ ο µειωµε΄νος συντελεστη΄ς ΦΠΑ, θα επανε΄λθει στο θε΄µα αυτο΄, χωρι΄ς να µπορει΄, στο στα΄διο αυτο΄, να εγγυηθει΄ την ε΄κβαση των συζητη΄σεων στο πλαι΄σιο του Συµβουλι΄ου ο΄σον αφορα΄ ενδεχο΄µενες νε΄ες προτα΄σεις. (1) (2) ΕΕ C 250 της 18. 9. 1987, ο΄πως τροποποιη΄θηκε στην ΕΕ C 44 της 19. 2. 1992. ΕΕ L 262 της 15. 10. 1977. (2000/C 330 E/159) GRAPTH ERVTHSH E-0368/00 ypobolh·: Benedetto Della Vedova (TDI) prow thn Epitroph· (14 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Παραχω΄ρηση της ικανο΄τητας παραγωγη΄ς ηλεκτρισµου΄ του πρω΄ην ιταλικου΄ δηµοσι΄ου µονοπωλι΄ου ENEL Α. Ε. Η ιταλικη΄ κυβε΄ρνηση, συνεχι΄ζοντας τη βραδει΄α διαδικασι΄α ιδιωτικοποι΄ησης και ελευθε΄ρωσης του τοµε΄α παραγω- γη΄ς ηλεκτρικη΄ς ενεργει΄ας, αποφα΄σισε προ΄σφατα, υπο΄ την ιδιο΄τητα΄ της ως ελε΄γχοντς εται΄ρου, να αποσπα΄σει, συ΄µφωνα µε τις κανονιστικε΄ς προβλε΄ψεις απο΄ το πρω΄ην δηµο΄σιο µονοπω΄λιο ENEL Α. Ε. 21 εγκαταστα΄σεις συνολικη΄ς ικανο΄τητας 15 χιλια΄δων MW (ι΄ση µε το ε΄να τε΄ταρτο περι΄που της παραγωγικη΄ς ικανο΄τητας της ENEL) για να αποδω΄σει τις εγκαταστα΄σεις αυτε΄ς σε τρεις ξεχωριστε΄ς εταιρι΄ες νεοπαγου΄ς συγκρο΄τησης και συγκεκριµε΄να την Eurogen S. p. A. Ellettrogen S. p. A. και Interpower S. p. A. Στις 25 Ιανουαρι΄ου 2000, το Συµβου΄λιο Υπουργω΄ν ενε΄κρινε δια΄ταγµα µε τις διαδικασι΄ες παραχω΄ρησης των τριω΄ν εταιριω΄ν. Το εν λο΄γω δια΄ταγµα καθορι΄ζει ο΄τι η παραχω΄ρηση σε ιδιω΄τες πρε΄πει να πραγµατοποιηθει΄ µε΄σω ιδιωτικη΄ς διαπραγµα΄τευσης που ανατι΄θεται στην ι΄δια την ENEL Α. Ε. υπο΄ την επι΄βλεψη του Υπουργου΄ Οικονοµικω΄ν και του Υπουργου΄ Βιοµηχανι΄ας µε τη βοη΄θεια της συµβουλευτικη΄ς επιτροπη΄ς για τις ιδιωτικοποιη΄σεις


title: PREGUNTA ESCRITA E-0353/00 de Olivier Dupuis (TDI) a la Comisión. Rumania: compatibilidad con la legislación comunitaria del proyecto de ley de extranjería.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/181 (2000/C 303 E/205) PREGUNTA ESCRITA E-0352/00 de Olivier Dupuis (TDI) a la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Asunto: Iniciativa econ(cid:243)mica italiana en Serbia El peri(cid:243)dico italiano La Stampa publicaba en la edici(cid:243)n del sÆbado 22 de enero de 2000 la noticia siguiente: «Empresas italianas rompen el embargo de la OTAN contra los serbios. Emporio del «Made in Italy» en Belgrado. Desde febrero, una oferta que comprende telecomunicaciones, metalurgia, alimentaci(cid:243)n y mobiliario [(cid:133)] El Consorcio Europeo Italia incluye empresas italianas y una representaci(cid:243)n francesa: Paladini, Bigelli marmi, Santo Galeazzi Pagassus, Bulbarelli, Atb, Elf Aquitaine, Cacciamali, Samco, Inside International, Il Ponte, Ato Findley and Fineca. Los sectores van desde la alimentaci(cid:243)n a la metalurgia y desde las telecomunicaciones al mobiliario [(cid:133)]». ¿No opina la Comisi(cid:243)n que la iniciativa econ(cid:243)mica citada estÆ en contradicci(cid:243)n con las decisiones tomadas en el seno de la Uni(cid:243)n Europea y ratificadas en la reuni(cid:243)n del lunes 24 de enero de 2000, en la cual los ministros de Exteriores de la Uni(cid:243)n Europea decidieron mantener, sin la menor suavizaci(cid:243)n, las sanciones econ(cid:243)micas contra el rØgimen de Belgrado? ¿C(cid:243)mo piensan actuar, en cuanto a lo que a ellos les compete, el Presidente de la Comisi(cid:243)n y el Comisario responsable de la competencia, para oponerse a cualquier iniciativa tendente a romper el embargo contra el rØgimen de Milosevic, protegiendo asimismo el mercado y la competencia de las operaciones de «triangulaci(cid:243)n» econ(cid:243)mica y comercial en contraposici(cid:243)n con las normativas comunitarias? Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de marzo de 2000) El Reglamento (CE) no 1294/99 del Consejo de 15 de junio de 1999 relativo a la congelaci(cid:243)n de capitales y a la prohibici(cid:243)n de las inversiones en relaci(cid:243)n con la Repœblica Federativa de Yugoslavia y por el que se derogan los Reglamentos (CE) no 1295/98 y (CE) no 1607/98 (1), proh(cid:237)be que se pongan fondos a disposici(cid:243)n de los Gobiernos de la Repœblica Federativa de Yugoslavia y de la Repœblica de Serbia. La iniciativa del Consorcio Europeo Italia, segœn parece, se dirige a promover la venta de productos italianos y comunitarios en una zona libre de impuestos cerca de Belgrado, principalmente a clientes de Rusia, Ucrania y Bielorrusia, que necesitar(cid:237)an visados para Italia pero no para Yugoslavia. La Comisi(cid:243)n y las autoridades italianas estÆn estudiando si la iniciativa arriba mencionada, que al parecer aœn no se ha aplicado, puede tener como consecuencia que se produzcan inversiones en la Repœblica de Serbia o que se pongan fondos a disposici(cid:243)n de los Gobiernos mencionados y seguirÆn de cerca este asunto. (1) DO L 153 de 19. 6. 1999. (2000/C 303 E/206) PREGUNTA ESCRITA E-0353/00 de Olivier Dupuis (TDI) a la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Asunto: Rumania: compatibilidad con la legislaci(cid:243)n comunitaria del proyecto de ley de extranjer(cid:237)a El 25 de enero de 2000, las comisiones de Defensa y Asuntos Jur(cid:237)dicos de la CÆmara de los Diputados rumana aprob(cid:243) un proyecto de ley de extranjer(cid:237)a en la que se especifica que la organizaci(cid:243)n de partidos pol(cid:237)ticos, en territorio rumano, por parte de extranjeros o la afiliaci(cid:243)n de los extranjeros a una C 303 E/182 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 organizaci(cid:243)n pol(cid:237)tica se sancionarÆ con una condena que puede ir de tres meses a dos aæos de cÆrcel o con una multa. AdemÆs, los diputados han decidido que la contrataci(cid:243)n de un extranjero por parte de una instituci(cid:243)n cuyas actividades tengan relaci(cid:243)n con la defensa o la seguridad nacional se sancionarÆ con una detenci(cid:243)n de seis meses a cinco aæos de cÆrcel. ¿QuØ iniciativas ha emprendido o tiene la intenci(cid:243)n de emprender la Comisi(cid:243)n para inducir a Rumania a respetar sus compromisos como pa(cid:237)s candidato y, en consecuencia, a renunciar a la adopci(cid:243)n de leyes que contrastan con la legislaci(cid:243)n de la Uni(cid:243)n? ¿Ha manifestado la Comisi(cid:243)n, incluso a travØs de su representante en Rumania, una posici(cid:243)n respecto de este delicado asunto? En caso afirmativo, ¿cuÆl ha sido la respuesta de las autoridades rumanas? Respuesta del Sr. Verheugen en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de marzo de 2000) El proyecto de Ley de Extranjer(cid:237)a en Rumania, aprobado por el Senado el 10 de septiembre de 1998, todav(cid:237)a no ha sido aprobado por la CÆmara de los Diputados. DespuØs de que se discutiera el proyecto de ley en la CÆmara, se revis(cid:243) la propuesta y se introdujeron varias modificaciones en la misma. La legislaci(cid:243)n sobre la misma materia que estÆ en vigor actualmente es la Ley no 25/1969 de Extranjer(cid:237)a. Su Seæor(cid:237)a hace referencia en la primera parte de su pregunta a las disposiciones del proyecto de ley por las que se limita la actividad pol(cid:237)tica de los extranjeros residentes en Rumania. La Comisi(cid:243)n le remite a la respuesta que dio a la pregunta escrita E-2624/99 (1) de Su Seæor(cid:237)a. En la segunda parte de su pregunta, Su Seæor(cid:237)a hace referencia a las disposiciones del proyecto de ley por las que se prohibe el empleo de extranjeros por parte de instituciones cuyas actividades tengan relaci(cid:243)n con la defensa o la seguridad nacional. Como pa(cid:237)s candidato, Rumania tiene la obligaci(cid:243)n de ejecutar el acervo comunitario y de adaptar su legislaci(cid:243)n nacional al mismo antes de la adhesi(cid:243)n. El Art(cid:237)culo 39 (antes Art(cid:237)culo 48) del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea establece que el principio de igualdad de trato y la abolici(cid:243)n de toda discriminaci(cid:243)n por raz(cid:243)n de la nacionalidad son tambiØn aplicables al empleo dentro del sector pœblico. Sin embargo, el apartado 4 del art(cid:237)culo 39 deja margen para imponer ciertas restricciones. Los Estados miembros pueden reservar ciertos puestos para sus propios ciudadanos pero dichos puestos deben estar relacionados con el ejercicio del poder pœblico o con la responsabilidad de salvaguardar los intereses generales del Estado o de las autoridades locales. El ComitØ de defensa modific(cid:243) el apartado 2 del Art(cid:237)culo 2 en el proyecto de ley inicial con el fin de reducir las restricciones para acceder a un empleo pœblico relacionado con el orden pœblico o la seguridad nacional. Sin embargo, en el proyecto de ley tambiØn se recogen restricciones para los empleos en el sector privado. El art(cid:237)culo 39 (2) del proyecto de ley estipula que los extranjeros podrÆn ser empleados por agentes econ(cid:243)micos o instituciones cuyas actividades tengan una importancia para la defensa o la seguridad nacional. Este derecho solamente puede restringirse en casos espec(cid:237)ficos a travØs de decisiones del Gobierno. Segœn el apartado 3 del art(cid:237)culo 39 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, las limitaciones a la libre circulaci(cid:243)n de trabajadores pueden tambiØn justificarse por razones de orden pœblico, seguridad y salud pœblicas. Estas limitaciones son tambiØn aplicables a los empleos civiles. Segœn el proyecto de ley en su redacci(cid:243)n actual, el incumplimiento de las normas sobre restricciones de las actividades pol(cid:237)ticas y las limitaciones para el acceso al empleo por parte de los extranjeros en el apartado 2 del Art(cid:237)culo 2 serÆ castigada con per(cid:237)odos de entre tres meses y dos aæos de prisi(cid:243)n o con una multa. La infracci(cid:243)n del art(cid:237)culo 39 podrÆ ser castigada con per(cid:237)odos de entre seis meses y cinco aæos de prisi(cid:243)n. En una primera evaluaci(cid:243)n, las disposiciones sobre el empleo de extranjeros en la actual versi(cid:243)n del proyecto de ley no parecen ser contrarias al derecho comunitario. Sin embargo, la Comisi(cid:243)n continuarÆ su evaluaci(cid:243)n y seguirÆ de cerca la evoluci(cid:243)n del proyecto de ley. (1) DO C 280 E de 3. 10. 2000, p. 87. (2) Art(cid:237)culo 40 en la propuesta del ComitØ de defensa


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0449/00 von Harlem Désir (PSE) an den Rat. Politische Lage in Österreich und Änderung der Verträge.

eurovoc_concepts:
Austria
EU Member State
European Union membership
Treaty of Amsterdam
diplomatic relations
extreme right
operation of the Institutions
political situation

text: 21. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 330 E/161 Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (21. M(cid:228)rz 2000) Der Inspektionsbericht sowie die Stellungnahme der franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden zum Entwurf des Berichts sind im Internet ver(cid:246)ffentlicht worden. Bei den Folgema(cid:223)nahmen zu den Ergebnissen der veterin(cid:228)rmedizinischen Kontrollen geht die Kommission normalerweise so vor, da(cid:223) sie dem Mitgliedstaat Gelegenheit gibt, n(cid:228)here Informationen (cid:252)ber die getroffenen und geplanten Ma(cid:223)nahmen aufgrund der Empfehlungen des Kontrollberichts mitzuteilen. Im Zusammenhang mit dem veterin(cid:228)rmedizinischen Kontrollbesuch in Frankreich (GD SANCO/1058/1999) hat die Kommission die franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden um Stellungnahme gebeten. Entsprechend dieser Stellung- nahme wird die Kommission die notwendigen Folgema(cid:223)nahmen veranlassen. Diese Ma(cid:223)nahmen werden sich auf alle festgestellten M(cid:228)ngel beziehen, einschlie(cid:223)lich der BSE-Kontrolle, der Wiedereingliederung verd(cid:228)chtiger Tiere in die Nahrungskette und der Durchsetzung des Fleisch- und Knochenmehlverbots. Wie das Inspektionsteam feststellen konnte, werden die auf Bauernh(cid:246)fen verendeten Tiere von der BSE-(cid:220)berwachung ausgenommen, doch fand das Team keinen Nachweis daf(cid:252)r, da(cid:223) solche Tiere in Frankreich in die Nahrungskette des Menschen gelangen. (2000/C 330 E/183) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0449/00 von Harlem DØsir (PSE) an den Rat (14. Februar 2000) Betrifft: Politische Lage in (cid:214)sterreich und ˜nderung der Vertr(cid:228)ge Der Pr(cid:228)sident der Kommission, Romano Prodi, hat in seiner Erkl(cid:228)rung vom 2. Februar 2000 vor dem Europ(cid:228)ischen Parlament zu Recht darauf hingewiesen, da(cid:223) die Vertr(cid:228)ge in ihrer derzeitigen Fassung keine Bestimmungen enthalten, die einen freiwilligen oder unfreiwilligen Ausschlu(cid:223) eines Mitgliedstaates der Union erlauben w(cid:252)rden, selbst nicht in F(cid:228)llen schwerwiegender und anhaltender Verletzungen der in Artikel 6 des Vertrags von Amsterdam dargelegten Gr(cid:252)ndungsprinzipien. Teilt der Rat die Auffassung, da(cid:223) kurz vor der Erweiterung der Union um neue L(cid:228)nder und zu einem Zeitpunkt, da eine rechtsradikale Partei an der Regierung eines Mitgliedstaates beteiligt wird, wodurch der portugiesische Ratsvorsitz und die Staats- und Regierungschefs der (cid:252)brigen vierzehn Mitgliedstaaten sich veranla(cid:223)t sehen, ihre bilateralen Beziehungen mit diesem Land auszusetzen, diese Frage auf die Tages- ordnung der n(cid:228)chsten Regierungskonferenz gesetzt werden sollte? Teilt der Rat die Auffassung, da(cid:223) es angebracht erscheint, eine ˜nderung der Vertr(cid:228)ge vorzusehen, um eine Aussetzungs- oder Ausschlu(cid:223)klau- in denen ein Mitgliedstaat die Werte und Gr(cid:252)ndungsprinzipien der sel Europ(cid:228)ischen Union, n(cid:228)mlich Freiheit, Demokratie und Achtung der Menschenrechte, verletzt? f(cid:252)r solche F(cid:228)lle einzuf(cid:252)gen, Antwort (2. Mai 2000) 1. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 48 des Vertrags (cid:252)ber die Europ(cid:228)ische Union ist es Sache der Konferenz der Vertreter der Regierungen der Mitgliedstaaten und nicht des Rates, die an den Vertr(cid:228)gen vorzunehmenden ˜nde- rungen zu vereinbaren. 2. Der Rat weist den Herrn Abgeordneten darauf hin, da(cid:223) f(cid:252)r die derzeitige Regierungskonferenz vorgesehen wurde, da(cid:223) zwei Beobachter des Europ(cid:228)ischen Parlaments an den Sitzungen der Vertreter der Regierungen der Mitgliedstaaten teilnehmen und da(cid:223) sie zu allen er(cid:246)rterten Fragen den Standpunkt des Europ(cid:228)ischen Parlaments geltend machen k(cid:246)nnen


title: 2000/294/EY: Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä helmikuuta 2000, Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän soveltamisen jatkamisesta ilman määrällisiä rajoituksia 1 päivän tammikuuta 2000 ja 31 päivän joulukuuta 2001 väliseksi ajaksi Euroopan yhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusten alaan kuuluvien tiettyjen terästuotteiden Venäjän federaatiosta Euroopan yhteisöön tapahtuvaan vientiin

eurovoc_concepts:
Russia
agreement (EU)
export monitoring
iron and steel product
quantitative restriction

text: L 96/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 4. 2000 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) NEUVOSTO NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 14 päivänä helmikuuta 2000, Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona kaksin- kertaisen tarkkailun järjestelmän soveltamisen jatkamisesta ilman määrällisiä rajoituksia 1 päivän tammikuuta 2000 ja 31 päivän joulukuuta 2001 väliseksi ajaksi Euroopan yhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusten alaan kuuluvien tiettyjen terästuotteiden Venäjän fede- raatiosta Euroopan yhteisöön tapahtuvaan vientiin (2000/294/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka (4) Kirjeenvaihtona tehtävä sopimus olisi hyväksyttävä, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation välisen yhteistyön perustava kump- panuussopimus tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 1997 (1). päätöksellä Komission tehtiin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Venäjän federaation välinen tiettyjä terästuotteita koskeva sopimus, joka tuli voimaan 5 päivänä marraskuuta 1997. 97/742/EHTY (2) Komissio on saattanut loppuun neuvottelut Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation välisestä kirjeenvaihtona tehtävästä sopimuksesta, joka koskee kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän soveltamisen jatkamista ilman määrällisiä rajoituksia Euroopan yhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusten alaan kuulu- vien tiettyjen terästuotteiden Venäjän federaatiosta Euroopan yhteisöön tapahtuvaan vientiin. Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän soveltamisen jatkami- sesta ilman määrällisiä rajoituksia 1 päivän tammikuuta 2000 ja 31 päivän joulukuuta 2001 väliseksi ajaksi tiettyjen EY:n ja EHTY:n perustamissopimusten alaan kuuluvien terästuotteiden vientiin Venäjän federaatiosta Euroopan yhteisöön. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö tai joilla on valtuudet allekirjoittaa sopimus jolla tai henkilöt, yhteisöä sitovasti. Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2000. Neuvoston puolesta J. GAMA Puheenjohtaja (1) EYVL L 327, 28. 11. 1997, s. 3. (2) EYVL L 300, 4. 11. 1997, s. 51


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0383/00 esittäjä(t): Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle. Moottoriajoneuvojen mukauttaminen tekniseen kehitykseen.

eurovoc_concepts:
accession to an agreement
approval
external competence (EU)
motor vehicle
technical barrier
technical specification

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/147 (2000/C 330 E/166) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0382/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Kansainv(cid:228)lisen liikenteen tiedottaminen ja opastaminen Euroopan laajuisessa tieverkostossa Yksi Euroopan laajuisen tieverkon p(cid:228)(cid:228)ominaisuuksista on sen yhteentoimivuus. Euroopan komissio teki yhdess(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden kanssa merkitt(cid:228)v(cid:228)n teon perustaessaan Maastrichtin sopimuksen turvin niin ja sen alaryhm(cid:228)n nimelt(cid:228)(cid:228)n Action Start. sanotun moottoritiety(cid:246)ryhm(cid:228)n (Motorway Working Group) Ryhm(cid:228)t perustettiin edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), joilla muiden teknisten n(cid:228)k(cid:246)kohtien lis(cid:228)ksi yhdenmu- kaistetaan muun muassa liikenneopasteita Euroopan laajuisessa tieverkostossa. T(cid:228)ll(cid:228) tavoin taataan maan- teiden yhteentoimivuus. Action Start -alaryhm(cid:228)n tuloksista huolimatta tiedotus- ja liikenneopasteiden yhdenmukaistamisen ep(cid:228)- yhten(cid:228)isyys ja puute on yh(cid:228) tosiasia Euroopan laajuisessa tieverkossa. Aikooko komissio laatia yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen, johon sis(cid:228)ltyv(cid:228)t Action Start -ty(cid:246)ryhm(cid:228)n johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset? Mihin lis(cid:228)toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) Action Start -ryhm(cid:228)n selonteon perusteella taatakseen Euroopan laajuisen tieverkoston yhteentoimivuuden ja v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228)kseen mahdollisimman paljon ep(cid:228)varmuutta, jota tiedotus- ja liikenneopasteiden yhdenmukaistamisen t(cid:228)m(cid:228)nhetkinen puute aiheuttaa kansainv(cid:228)liselle liiken- teelle? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 2000) Wieniss(cid:228) tehdyss(cid:228) liikennemerkkej(cid:228) ja -opasteita koskevassa yleissopimuksessa (1) perustetaan yhteinen varoitus- sek(cid:228) etuajo-oikeus-, kielto- ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysmerkkij(cid:228)rjestelm(cid:228), mutta siin(cid:228) annetaan vain varsin yleis- luontoisia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) tiedotusmerkeist(cid:228). Euroopan laajuisten tieliikenneverkkojen yhteentoimivuutta arvioiva START-ty(cid:246)ryhm(cid:228) suositteli vuonna 1994 ensiksi, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot soveltavat t(cid:228)t(cid:228) yleissopimusta, ja toiseksi, ett(cid:228) yhteis(cid:246) t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) sopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) muilla vaatimuksilla. Komissio totesi, ett(cid:228) Euroopan kansalaiset pit(cid:228)isiv(cid:228)t tienviittojen yhten(cid:228)is- t(cid:228)mist(cid:228) vahvana Euroopan yhdentymisen symbolina, mutta ei kuitenkaan pit(cid:228)nyt t(cid:228)llaisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n antamista soveliaana, koska kaksi j(cid:228)senvaltiota ei ole allekirjoittanut Wienin yleissopimusta (Irlanti, Alankomaat) ja kolme muuta ei ole ratifioinut sit(cid:228) (Espanja, Portugali, Yhdistyneet kuningaskunnat), vaikka ne soveltavatkin sit(cid:228) suurelta osin. Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehitt(cid:228)miseksi laadittujen yhteis(cid:246)n suuntaviivojen meneill(cid:228)(cid:228)n oleva uudelleentarkastelu tarjoaa kuitenkin mahdollisuuden arvioida t(cid:228)t(cid:228) kantaa uudelleen. Kertomuksessaan yhteis(cid:246)n suuntaviivojen tarkistamisesta komissio tarkastelee, kuinka Euroopan laajuisten liikenneverkkojen yhteentoimivuus ja laatu voitaisiin parhaiten varmistaa. Kertomus esitet(cid:228)(cid:228)n Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuoden 2000 puoliv(cid:228)liss(cid:228). (1) Wieniss(cid:228) 8. marraskuuta 1968 Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission tekem(cid:228) liikennemerkkej(cid:228) ja -opasteita koskeva yleissopimus, jota on tarkistettu vuosina 1993 ja 1995. (2000/C 330 E/167) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0383/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Moottoriajoneuvojen mukauttaminen tekniseen kehitykseen Euroopan yhteis(cid:246)n liittyminen neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomis- sion sopimukseen ajoneuvoihin sovellettavien teknisten vaatimusten hyv(cid:228)ksymisest(cid:228) (tunnettu paremmin vuoden 1958 tarkistettuna sopimuksena) merkitsi selv(cid:228)(cid:228) edistyst(cid:228) kohti vakaaseen poliittiseen sitoumuk- seen poistaa nykyiset, teknisluonteiset kauppaesteet Euroopan unionista. C 330 E/148 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Selitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) johtuen liittyminen on toteutettu kuitenkin vain osittain, koska liittymisasiakirjaan ei ole sis(cid:228)llytetty kaikkia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), liittein(cid:228) liittymisasiakirjan allekirjoitushetkell(cid:228) 27. marraskuuta 1997. Lis(cid:228)ksi t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen laadittujen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on lis(cid:228)(cid:228)nty- nyt, joten t(cid:228)ll(cid:228) alalla ei voida puhua t(cid:228)ydellisest(cid:228) mukauttamisesta tekniseen kehitykseen. jotka t(cid:228)h(cid:228)n sopimukseen sis(cid:228)ltyiv(cid:228)t Aikooko Euroopan komissio t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) vuonna 2000 t(cid:228)t(cid:228) luetteloa, jotta liittymisasiakirjaan sis(cid:228)llytett(cid:228)isiin kaikki vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, jotka siihen eiv(cid:228)t viel(cid:228) sis(cid:228)lly? Onko t(cid:228)lle t(cid:228)ydent(cid:228)miselle olemassa juridista tai teknist(cid:228) estett(cid:228)? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (29. maaliskuuta 2000) Euroopan yhteis(cid:246)st(cid:228) tuli Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen sopimuspuoli 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1997 tehdyll(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 97/836/EY. liittymisens(cid:228) sopimuksen liitteen(cid:228) olevien 78 s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n Liittyess(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)h(cid:228)n sopimukseen yhteis(cid:246) rajoitti tunnustamiseen. On sovittu, ett(cid:228) yhteis(cid:246)(cid:228) sitovat YK:n Euroopan talouskomission s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t julkaistaan Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) ennen niiden voimaantuloa. Siihen asti j(cid:228)senvaltiot hyv(cid:228)ksyv(cid:228)t my(cid:246)s muiden sopimus- puolten antamia hyv(cid:228)ksynti(cid:228) sek(cid:228) antavat hyv(cid:228)ksynti(cid:228) n(cid:228)iden s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti. Useat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ovat s(cid:228)ilyneet muuttumattomina yhteis(cid:246)n liitytty(cid:228) YK:n Euroopan talouskomission vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen. Uusia YK:n Euroopan talouskomission s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228) vasta, kun neuvosto on ensin hyv(cid:228)ksynyt ne komission ehdotuksesta ja parlamentin suostumuksen saatuaan. Neuvostossa on parhaillaan tutkittavana useita YK:n Euroopan talouskomission uusia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)luonnoksia, jotka yhteis(cid:246)n on tarkoitus tunnustaa. On my(cid:246)s muistettava, ett(cid:228) parlamentti on antanut suostumuksena kahteen niist(cid:228). Niiden YK:n Euroopan talouskomission nykyisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen osalta, joita yhteis(cid:246) ei tunnustanut liittyess(cid:228)(cid:228)n vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen, on korostettava, ett(cid:228) komissio aikoo v(cid:228)hitellen antaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille ehdotuksia yhteis(cid:246)n liittymisest(cid:228) j(cid:228)ljell(cid:228) oleviin s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin. Liittyess(cid:228)(cid:228)n YK:n Euroopan talouskomission vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen yhteis(cid:246) itse asiassa jo tarkasteli n(cid:228)it(cid:228) joita YK:n Euroopan talouskomission on mukautettava tekniikan kehitykseen ennen kuin 31 s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), yhteis(cid:246) voi liitty(cid:228) niihin. T(cid:228)t(cid:228) mukautusty(cid:246)t(cid:228) tehd(cid:228)(cid:228)n parhaillaan YK:n Euroopan talouskomission ty(cid:246)ryhmiss(cid:228). Heti kun ty(cid:246) on saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen, komissio tekee tarvittavat ehdotukset. On my(cid:246)s muistutettava, ett(cid:228) yhteis(cid:246) on osallistunut aktiivisesti YK:n Euroopan talouskomission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sentekoon niiden s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen muuttamisen osalta, joihin se on liittynyt. Marraskuusta 1998 lokakuuhun 1999 yhteis(cid:246)n hyv(cid:228)ksyikin noin 30 muutosta tunnustamiinsa YK:n Euroopan talouskomission s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin. Avoimuuden vuoksi komissio tutkii mahdollisuutta laatia rekisteri, komission s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen soveltamistilanne yhteis(cid:246)ss(cid:228) josta n(cid:228)kyisi YK:n Euroopan talous- (2000/C 330 E/168) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0385/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle (15. helmikuuta 2000) Aihe: Mainosten vastaanottamisen est(cid:228)v(cid:228) mikrosiru televisiolaitteissa Joissain televisioissa on nyky(cid:228)(cid:228)n mikrosiru, joka est(cid:228)(cid:228) automaattisesti mainosviestien vastaanottamisen ja l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) tilalla muuta kuvamateriaalia. T(cid:228)t(cid:228) tekniikkaa voidaan verrata autoradioiden mikrosiruun, joka ilmoittaa liikennetiedotuksista. Kuluttajan t(cid:228)st(cid:228) saama hy(cid:246)ty on mahdollisuus v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) mainoksia. Mainosten tekij(cid:228)t taas saavat motivoituneita katsojia. Vaihtoehtoinen kuvamateriaali voidaan rahoittaa kaventamalla asteittain mahdollisuutta v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) mainoskulut verotuksessa