title: 2000/178/YUTP: Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä helmikuuta 2000, neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettäviin kansallisiin sotilasalan asiantuntijoihin sovellettavista säännöistä

eurovoc_concepts:
armed forces
consultancy
working conditions

text: 2. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 57/1 (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset) NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 28 päivänä helmikuuta 2000, neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettäviin kansallisiin sotilasalan asian- tuntijoihin sovellettavista säännöistä (2000/178/YUTP) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 2 artikla ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan, Palvelukseen siirrettävän sotilasasiantuntijan on oltava jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen. ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) Neuvosto teki 14 päivänä helmikuuta 2000 päätöksen 2000/144/YUTP väliaikaisen sotilaallisen elimen perusta- misesta (1). Neuvosto teki 14 päivänä helmikuuta 2000 päätöksen 2000/145/YUTP neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti sotilas- asiantuntijoista (2). siirrettävistä kansallisista Kyseisen päätöksen 2000/145/YUTP 4 artiklan mukaan päätös tulee voimaan vasta, kun neuvosto on vahvis- tanut näihin asiantuntijoihin sovellettavan järjestelmän. Tämän vuoksi olisi vahvistettava kyseisiin asiantunti- joihin sovellettavat säännöt, 3 artikla Siirtomääräyksen kesto 1. Sotilasasiantuntijoiden siirtomääräys voi kestää korkein- taan kolme vuotta. Poikkeustapauksissa ja suoritettavat erityis- tehtävät huomioon ottaen siirtomääräystä voidaan jatkaa korkeintaan vuodella. Työskentelyn on oltava koko siirtomääräyksen ajan kokopäi- väistä. 2. Siirtomääräyksen todennäköinen kesto on vahvistettava alussa pääsihteerin ja kyseisen jäsenvaltion pysyvän edustajan välisellä kirjeenvaihdolla. ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Päätöksessä 2000/145/YUTP tarkoitettuihin neuvoston pääsih- teeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettäviin kansallisiin sotilasalan asiantuntijoihin, ’sotilasasiantuntijat’, sovelletaan tässä päätöksessä vahvistettuja sääntöjä. jäljempänä (1) EYVL L 49, 22. 2. 2000, s. 2. (2) EYVL L 49, 22. 2. 2000, s. 3. 4 artikla Tehtävät 1. Palvelukseen siirretyt sotilasasiantuntijat avustavat soti- laallisella asiantuntemuksellaan väliaikaista sotilaallista elintä ja korkeana edustajana toimivaa pääsihteeriä. Korkeana edustajana toimivan pääsihteerin alaisina ja väliai- kaisen sotilaallisen elimen johdolla he suorittavat heille osoi- tetut tehtävät ennalta vahvistetun työohjelman tai toimenkuvan mukaisesti. 2. Jollei korkeana edustajana toimivan pääsihteerin valtuu- tuksella erityisesti toisin määrätä, palvelukseen siirretty sotilas- asiantuntija ei voi tehdä ulkopuoliseen tahoon kohdistuvia sitoumuksia pääsihteeristön puolesta. L 57/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 2. 3. 2000 5 artikla Sosiaaliturva ja terveydenhuolto Sotilasasiantuntijoihin sovelletaan kansallista sosiaalitur- 1. valainsäädäntöä ja terveydenhuoltosäännöksiä. sen Ennen alkamista siirtomääräyksen 2. kansallisen viraston, jossa palvelukseen siirrettävä sotilasasiantuntija työs- kentelee, on toimitettava pääsihteeristölle todistus siitä, että häneen sovelletaan koko siirtomääräyksen ajan kyseiseen viras- toon sovellettavaa sosiaaliturvalainsäädäntöä (terveydenhuolto mukaan lukien), ja että tämä vastaa ulkomailla aiheutuvista kuluista. 6 artikla Tapaturmavakuutus Neuvoston pääsihteeristön tapaturmavakuutus kattaa palveluk- seen siirretyt sotilasasiantuntijat samoin edellytyksin kuin ne pääsihteeristön työntekijät, joihin ei sovelleta henkilöstösään- töjä. Tätä säännöstä sovelletaan siitä päivästä, jona sotilasasian- tuntija ottaa tehtävänsä vastaan. 7 artikla Siirtomääräyksen keskeytyminen tai päättyminen 1. Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri voi antaa luvan keskeyttää siirtomääräys sen keston aikana ja vahvistaa tähän sovellettavat ehdot. Jäljempänä 13 ja 14 artiklassa tarkoitetut korvaukset maksetaan soveltuvin osin ainoastaan, jos keskeytys tapahtuu korkeana edustajana toimivan pääsihteerin pyynnöstä. Siirtomääräys voidaan päättää, jos se on pääsihteeristön tai 2. tai asiantuntijan kansallisen hallinnon etujen mukaista, muusta perustellusta syystä. Palvelukseen siirretyn sotilasasiantuntijan on noudatettava 4. ehdotonta vaitiolovelvollisuutta kaikkien seikkojen ja tietojen suhteen, jotka hän saa tietoonsa hoitaessaan tehtäviään tai niiden yhteydessä. Hän ei saa missään muodossa antaa asiaan- kuulumattomille henkilöille asiakirjoja tai tietoja, joita ei ole laillisesti julkistettu. Hänen on noudatettava tätä velvollisuutta myös siirtomääräyksen päätyttyä tämän kuitenkaan vaikutta- matta tätä alaa koskeviin kansallisiin säännöksiin. Palvelukseen siirretty sotilasasiantuntija ei voi yksin eikä 5. yhdessä muiden kanssa julkaista eikä antaa julkaistavaksi mitään Euroopan unionin toimintaan liittyvää tekstiä ilman pääsihteeristössä voimassa olevien vaatimusten ja sääntöjen mukaista lupaa. 6. Palvelukseen siirretyn sotilasasiantuntijan on noudatettava pääsihteeristössä voimassa olevia turvallisuusmääräyksiä ja säännöksiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta häntä koskevien kansallisten turvallisuusvelvoitteiden soveltamista. 7. Palvelukseen siirrettyyn sotilasasiantuntijaan sovelletaan hänen jäsenvaltionsa kansallisia kurinpitosäännöksiä. Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri voi ilmoittaa kansallisille viran- tässä päätöksessä omaisille, vahvistettuja tai tarkoitettuja sääntöjä. jos sotilasasiantuntijat rikkovat 8. Kaikki oikeudet palvelukseen siirretyn sotilasasiantuntijan toimiin hänen suorittaessaan tehtäviään kuuluvat neuvoston pääsihteeristölle. 9. Palvelukseen siirretyn sotilasasiantuntijan on asuttava asemapaikassaan tai enintään sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei tämä häiritse hänen tehtäviensä suorittamista. 10. Palvelukseen siirretyn sotilasasiantuntijan on avustettava esimiehiään neuvoston pääsihteeristössä ja annettava heille neuvoja; hän on vastuussa näille esimiehilleen hänelle osoi- tettujen tehtävien suorittamisesta. II LUKU PALVELUKSEEN SIIRRETYN SOTILASASIANTUNTIJAN TYÖEHDOT OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET PALVELUKSEEN SIIRRETYN SOTILASASIANTUNTIJAN III LUKU 8 artikla Palvelukseen siirretyn sotilasasiantuntijan on suoritettava 1. tehtävänsä ja käyttäydyttävä yksinomaan neuvoston etua ajatellen sekä hänen siirtomääräystään koskevien kansallisten säännösten mukaisesti. 9 artikla Työajat Palvelukseen siirrettyyn sotilasasiantuntijaan sovelletaan pääsih- teeristössä voimassa olevia työaikoja koskevia sääntöjä. 2. Palvelukseen siirretyn sotilasasiantuntijan on pidättäydyt- tävä kaikista sellaisista teoista ja erityisesti kaikkien sellaisten mielipiteiden ilmaisemisesta voisivat heikentää hänen asemaansa kohdistuvaa arvonantoa. julkisuudessa, jotka 10 artikla Lomat ja viralliset vapaapäivät 3. Jos palvelukseen siirretty sotilasasiantuntija joutuisi tehtä- viään hoitaessaan ottamaan kantaa sellaiseen asiaan, jonka kä- sittelyssä tai ratkaisussa hänellä on hänen riippumattomuutensa mahdollisesti vaarantava henkilökohtainen etu, hänen on ilmoi- tettava tästä sen yksikön päällikölle, johon hänet on sijoitettu. Palvelukseen siirrettyyn sotilasasiantuntijaan sovelletaan hänen jäsenvaltionsa kansallisia vuosilomia ja erityislomia koskevia sääntöjä. Pääsihteeristössä voimassa olevat viralliset vapaapäivät koskevat heitä. 2. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 57/3 11 artikla Hallinto ja valvonta Lomapäivien ja työaikojen hallinnosta ja valvonnasta vastaa korkeana edustajana toimiva pääsihteeri tai varapääsihteeri. Tätä varten 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kirjeenvaihdon yhteydessä on ilmoitettava lomaoikeuksia koskevat tiedot sekä jäljellä olevan vuosiloman määrä. IV LUKU PALKKAUSJÄRJESTELMÄ A P a l k k a u s 12 artikla Palkkaus Palvelukseen siirretyn sotilasasiantuntijan palkkauksesta vastaa täysimääräisesti asianomainen jäsenvaltio. B K u l u k o r v a u k s e t 13 artikla Matkakustannukset 1. Palvelukseen siirretty sotilasasiantuntija, joka ei ole muut- tanut henkilökohtaista irtaimistoaan palvelukseenottopaikka- kunnaltaan asemapaikkaansa, on oikeutettu kuukausittaiseen maksuun, joka vastaa edestakaisesta matkasta asemapaikan ja palvelukseenottopaikkakunnan välillä aiheutuvia kuluja. Tämä maksu suoritetaan kunkin kuukauden lopussa tai kunkin kuukauden viimeisenä työpäivänä, jos koko kuukautta ei työs- kennellä. Tämä kiinteämääräinen maksu perustuu ensimmäisen luokan junalipun hintaan, jos yksisuuntainen matka on enin- tään 500 kilometriä. Jos matka on pitempi kuin 500 kilo- metriä, tai jos tavanomaiseen reittiin sisältyy merimatka, maksu perustuu alimman hinnan mukaisen lennon hintaan (palveluk- seenottopaikkakunnan ja asemapaikan välillä toimivien kansal- listen lentoyhtiöiden soveltama halvin hinta). Sovellettava hinta on pääsihteeristön matkatoimiston 2. 1 päivänä tammikuuta kuluvana vuonna voimassa oleva hinta. Tätä hintaa tarkistetaan 1 päivänä heinäkuuta niiden matkojen osalta, joiden hinta on noussut yli 5 prosenttia 1 päivän tammikuuta jälkeen. Jos koko kuukautta ei työskennellä, maksu lasketaan suhteessa tehtyjen työpäivien lukumäärään. 3. Jos palvelukseen siirretty sotilasasiantuntija on muuttanut henkilökohtaisen irtaimistonsa palvelukseenottopaikkakunnal- taan asemapaikkaansa, asiantuntijalla, hänen puolisollaan sekä hänen huollettavanaan olevilla lapsilla on pääsihteeristössä voimassa olevien sääntöjen ja edellytysten mukaisesti oikeus saada vuosittain kiinteämääräinen korvaus kuluista, jotka aiheutuvat edestakaisesta matkasta asiantuntijan asemapaikasta tämän palvelukseenottopaikkakunnalle. Palvelukseen siirretyllä sotilasasiantuntijalla on pääsihtee- 4. ristössä voimassa olevien sääntöjen ja edellytysten mukaisesti jotka ovat aiheutuneet: oikeus saada korvaus matkakuluista, a) asiantuntijalle itselleen: — matkasta tämän palvelukseenottopaikkakunnalta asema- paikkaan siirtomääräyksen alkaessa, — matkasta asemapaikasta palvelukseenottopaikkakunnalle siirtomääräyksen päättyessä; b) asiantuntijan puolisolle ja hänen huollettavinaan oleville lapsille: — matkasta palvelukseenottopaikkakunnalta asemapaik- kaan muuton yhteydessä, — matkasta asemapaikasta palvelukseenottopaikkakunnalle siirtomääräyksen päättyessä. 5. Tässä päätöksessä palvelukseenottopaikkakunnalla tarkoi- tetaan paikkakuntaa, jolla palvelukseen siirretty sotilasasiantun- tija suoritti tehtäviään varsinaisen työnantajansa palveluksessa ennen palvelukseen siirtoa. Asemapaikalla tarkoitetaan sen yksikön, johon asiantuntija sijoitetaan, sijaintipaikkaa. Näiden paikkakuntien nimet on mainittava 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa. 6. Jäljempänä 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla kirjeen- vaihdolla voidaan päättää, ettei pääsihteeristö korvaa matkakus- tannuksia. 14 artikla Muuttokulut 1. Henkilökohtaisen irtaimiston muutosta aiheutuneet kulut korvataan palvelukseen siirretylle sotilasasiantuntijalle pääsih- teeristössä voimassa olevien sääntöjen ja edellytysten sekä 2 ja 3 kohdan mukaisesti. Palvelukseen siirretty sotilasasiantuntija, 2. joka muuttaa asuntonsa asemapaikkaansa täyttääkseen 8 artiklan 9 kohdassa asetetun velvollisuuden, voi muuttaa henkilökohtaisen irtaimis- tonsa sinne kuuden kuukauden kuluessa tehtävien vastaanotta- misesta, jos siirtomääräys kestää todennäköisesti vähintään kaksi vuotta ja jos palvelukseenottopaikkakunta sijaitsee vähin- tään 50 kilometrin päässä asemapaikasta. Siirtomääräyksen päättyessä muuton on tapahduttava 3. vuoden kuluessa. Jäljempänä 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla kirjeen- 4. vaihdolla voidaan päättää, ettei pääsihteeristö korvaa muutto- kuluja. 15 artikla Virkamatkat ja niihin liittyvät kulut Palvelukseen siirretty sotilasasiantuntija voidaan lähettää 1. virkamatkalle edellyttäen, että noudatetaan 4 artiklaa. 2. Virkamatkoista aiheutuvat kulut korvataan pääsihteeris- tössä voimassa olevien ja tällaisten kulujen korvaamista koske- vien sääntöjen ja edellytysten mukaisesti. L 57/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 2. 3. 2000 HALLINTOA JA TALOUSARVIOTA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET V LUKU 18 artikla Työvälineistökulut 16 artikla Määrärahat ja sopimukset 1. Sotilasasiantuntijoiden palvelukseen siirtämisestä aiheu- tuvat kulut otetaan neuvoston talousarvioon budjettikohtaan 1113. 2. Siirtomääräys ja sen mahdollinen pidentäminen pannaan täytäntöön korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsih- teerin ja kyseisen jäsenvaltion pysyvän edustajan välisellä kirjeenvaihdolla. Kirjeenvaihdosta on käytävä ilmi myös niiden jotka saavat vahvistaa tämän päätöksen henkilöiden nimet, mukaisia siirtomääräyksiä koskevat yksityiskohtaiset käytännön säännöt. Palvelukseen siirretyn sotilasasiantuntijan on ilmoit- tauduttava henkilöstö- ja hallintoasiain pääosaston asianomai- selle yksikölle ensimmäisenä päivänä, jona hän on palvelukseen siirrettynä hallinnollisten muodollisuuksien suorittamiseksi. 17 artikla Maksujen suorittaminen Henkilöstö- ja hallintoasiain pääosaston asianomainen yksikkö suorittaa maksut euroina belgialaiseen pankkiin avatulle tilille. Palvelukseen siirrettyjen sotilasasiantuntijoiden työtilojen ja järjestämisestä -välineiden (toimitilat, kalusteet, aiheutuvat, toimintamäärärahoista maksettavat menot on merkittävä toimintamäärärahoihin. laitteet yms. ) 19 artikla 1. Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään. Sitä sovelletaan kunnes Euroopan yhteisen turvallisuus- ja 2. puolustuspolitiikan pysyvät elimet perustetaan. 20 artikla Tämä päätös julkaistaan virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä 28 päivänä helmikuuta 2000. Neuvoston puolesta J. PINA MOURA Puheenjohtaja


title: PREGUNTA ESCRITA E-0523/00 de Giovanni Pittella (PSE) a la Comisión. Análisis y prevención en Europa del llamado acoso psicológico en el lugar de trabajo.

eurovoc_concepts:
comparative study
economic consequence
labour law
occupational health
psychological harassment
working conditions

formats: html pdf print

text: C 330 E/180 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 El aæo pasado se suspendi(cid:243) el acuerdo con los Ferrocarriles del Estado para distribuir la mercanc(cid:237)a por ferrocarril. ¿Puede precisar la Comisi(cid:243)n si los nuevos proveedores de los servicios de transporte han sido elegidos mediante una licitaci(cid:243)n conforme a los procedimientos previstos por la normativa comunitaria? La estrategia de integraci(cid:243)n de las pol(cid:237)ticas medioambientales en las otras pol(cid:237)ticas comunitarias es una prioridad de la Uni(cid:243)n Europea, tal y como lo establece el Tratado de Amsterdam. La Uni(cid:243)n Europea se comprometi(cid:243) a reducir las emisiones de CO2, como lo exig(cid:237)an los criterios del Convenio de Kyoto. ¿No considera la Comisi(cid:243)n que, siempre que sea posible y en igualdad de condiciones de eficacia, se debe favorecer el transporte por ferrocarril por encima del transporte por carretera? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de abril de 2000) La Comisi(cid:243)n no tiene conocimiento de supuestas violaciones del Derecho comunitario de contratos pœblicos que le permitan intervenir ante las autoridades italianas con el fin de verificar la conformidad de la forma de adjudicaci(cid:243)n de contrato citada por Su Seæor(cid:237)a. La Comisi(cid:243)n le estar(cid:237)a muy agradecida a Su Seæor(cid:237)a si le pudiera trasmitir las informaciones de las que dispone relativas a este respecto. Sobre la base de dichas informaciones la Comisi(cid:243)n darÆ inicio a las investigaciones necesarias para evaluar si subsisten violaciones del derecho comunitario de contratos pœblicos y para tomar las medidas previstas por el Tratado CE necesarias para el eventual restablecimiento de la conformidad del referido proceso con el derecho comunitario de contratos pœblicos. La pol(cid:237)tica de la Comisi(cid:243)n en el Æmbito del transporte por ferrocarril tiene por objeto colocar a Øste en una posici(cid:243)n competitiva en el mercado del transporte mediante la instauraci(cid:243)n de un marco que permita al transporte por ferrocarril competir en tØrminos de igualdad con los demÆs modos de transporte. (2000/C 330 E/207) PREGUNTA ESCRITA E-0523/00 de Giovanni Pittella (PSE) a la Comisi(cid:243)n (28 de febrero de 2000) Asunto: AnÆlisis y prevenci(cid:243)n en Europa del llamado acoso psicol(cid:243)gico en el lugar de trabajo La literatura cient(cid:237)fica define el acoso psicol(cid:243)gico como la realizaci(cid:243)n, en las relaciones entre colegas o entre superiores y subordinados, de ataques sistemÆticos y continuos contra una v(cid:237)ctima designada con el fin de expulsarla del puesto de trabajo. Se trata de agresiones repetidas, en el Æmbito psicol(cid:243)gico, de diverso tipo y grado que incluyen cr(cid:237)ticas continuas e injustificadas, calumnias, la asignaci(cid:243)n de tareas ingratas y descualificadoras y todas las acciones que puedan perjudicar a la imagen profesional y social frente a terceros, superiores o relaciones de negocios. Las consecuencias del fen(cid:243)meno no pueden subestimarse. Los primeros estudios indican que el acoso psicol(cid:243)gico en el lugar de trabajo no s(cid:243)lo produce daæos a la salud de los trabajadores, sino que ademÆs ocasiona notables costes sociales a las empresas. De hecho, se ha observado que el nivel de las prestaciones de un trabajador sometido al acoso psicol(cid:243)gico puede bajar del 80 % y que incide en la capacidad, la resistencia y la atenci(cid:243)n hasta llegar a provocar enfermedades de naturaleza f(cid:237)sica y psicol(cid:243)gica, lo que le obliga a largas ausencias. Recientemente, el problema ha suscitado un interØs creciente dentro del contexto europeo. Los distintos ordenamientos jur(cid:237)dicos nacionales no constituyen, actualmente, una base adecuada para determinar medidas de prevenci(cid:243)n, de protecci(cid:243)n de las v(cid:237)ctimas y de reparaci(cid:243)n de los daæos sufridos. Existen ciertamente algunas referencias normativas diseminadas, pero falta un cuerpo orgÆnico de normas encaminado a ofrecer una respuesta global y eficaz. ¿QuØ piensa hacer la Comisi(cid:243)n para encauzar el fen(cid:243)meno en Europa? 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/181 ¿No considera necesario profundizar en esta delicada e importante materia a travØs, por ejemplo, de un anÆlisis comparado del acoso psicol(cid:243)gico en los diversos Estados de la Uni(cid:243)n Europea y el estudio de las posibles soluciones? ¿QuØ medidas piensa aplicar dentro de s(cid:237) misma, en el marco del actual proceso de reforma administrativa? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (27 de abril de 2000) La Comisi(cid:243)n coincide con Su Seæor(cid:237)a en que es necesario analizar este asunto mÆs en profundidad, por lo que el ComitØ Consultivo para la Seguridad, la Higiene y la Salud en el Trabajo ha constituido un grupo de trabajo sobre la prevenci(cid:243)n de la violencia en este Æmbito. Se remitirÆn a Su Seæor(cid:237)a, al igual que a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento, el documento de trabajo sobre este tema que ha elaborado un instituto, a petici(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n, y una publicaci(cid:243)n de la Oficina Internacional del Trabajo sobre la violencia en el trabajo que tambiØn se present(cid:243) a dicho grupo. En su primera reuni(cid:243)n, celebrada en octubre de 1999, el grupo decidi(cid:243) estudiar la cuesti(cid:243)n de la violencia en el trabajo en un sentido amplio, que incluye el acoso psicol(cid:243)gico y el acoso sexual. El grupo prepara actualmente un dictamen sobre este tema, que deberÆ debatirse en la reuni(cid:243)n plenaria del ComitØ Consultivo, prevista para octubre de 2000. Este dictamen permitirÆ a la Comisi(cid:243)n evaluar la necesidad de nuevas acciones comunitarias para proteger a los trabajadores contra la violencia en el trabajo. En el marco de la reforma estatutaria, la acci(cid:243)n 47 del Libro Blanco (1) sobre la reforma de la Comisi(cid:243)n (parte II) prevØ expl(cid:237)citamente que se adopten disposiciones para proteger la dignidad de la persona en el lugar de trabajo. En lo relativo especialmente al acoso sexual, que puede considerarse como un aspecto espec(cid:237)fico de la violencia en el lugar de trabajo, la Comisi(cid:243)n ya public(cid:243) en 1990 un c(cid:243)digo de conducta para su personal, que se complet(cid:243) y actualiz(cid:243) en 1996. (1) COM(2000) 200. (2000/C 330 E/208) PREGUNTA ESCRITA E-0529/00 de Michl Ebner (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (28 de febrero de 2000) Asunto: Equipamiento del puesto de trabajo para los telefonistas invidentes El puesto de telefonista es una de las pocas profesiones que pueden desempeæar los invidentes. Debido al desarrollo progresivo en el sector electr(cid:243)nico, las centralitas de los telefonistas se conciben ahora de tal forma que los invidentes o las personas que padecen una deficiencia visual grave ya no pueden trabajar de forma eficiente y aut(cid:243)noma. En las nuevas centralitas, los invidentes ya no tienen a menudo la posibilidad de reconocer las llamadas entrantes, las l(cid:237)neas disponibles, las seæales de ocupado de los aparatos internos, etc. , porque estas informaciones solo aparecen en pantallas (cid:243)pticas. Para los invidentes dichas informacio- nes tienen que ser reconocibles de forma acœstica o tÆctil. Para poder seguir ofreciendo a los invidentes y a las personas que padecen una deficiencia visual grave la posibilidad de ejercer la profesi(cid:243)n de telefonista y garantizar por lo tanto tambiØn a dicho colectivo el derecho al trabajo, ser(cid:237)a importante que los fabricantes de sistemas telef(cid:243)nicos produjeran centralitas que se pudieran adaptar fÆcilmente y de forma poco costosa a los invidentes. Por dicho motivo, ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n ¿si existen directivas o reglamentos comunitarios que obliguen a los fabricantes a diseæar dichas instalaciones teniendo en cuenta las necesidades de los invidentes? ¿Tiene previsto la Comisi(cid:243)n examinar seriamente este problema y presentar propuestas legislativas sobre dicha materia?


title: WRITTEN QUESTION E-0512/00 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission. Offshore centres and the exchange of information concerning payments.

eurovoc_concepts:
European tax cooperation
exchange of information
money laundering
tax avoidance

text: C 26 E/52 Official Journal of the European Communities EN 26. 1. 2001 During the 1998, 1999 and 2000 budgetary procedures, the Commission actively sought to reassign some of its human resources available with a view to strengthening its activities in priority areas. When the preliminary draft budget was being prepared, 1 % of posts were set aside to create a pool of human resources to be allocated to activities considered as priorities. For the 1998 and 1999 budgets the annual allocation exercises covered both the (vacant) posts corresponding to the 1 % set aside and the annual instalment of 110 new posts connected with the last enlargement (Austria, Finland and Sweden). During the period 1997 to 1999, staff increases were mainly for the Directorate-General for Health and Consumer Protection, programme management, in particular in the field of external action, including the creation of the Relex Common Service and the establishment of ad hoc task forces to deal with the Kosovo crisis. Some of the other departments which received significant staff increases were the Unit for the Coordination of Fraud Prevention (UCLAF), the Justice and Home Affairs Task Force, the Directorate- General for Economic and Financial Affairs and the Directorate-General for Competition. During the current year, human resources are being allocated in parallel with a root and branch reorganisation of Commission departments in a bid to increase efficiency and effectiveness. Reorganisation began in September 1999. Some Directorates-General have been merged (for example, the new DGs Enterprise, Education and Culture and Energy and Transport) and new departments have been created (for example the new DGs Enlargement and Justice and Home Affairs). This involved transfers of duties and staff from one department to another. By rationalising departments, the reorganisation released significant numbers of human resources (approx. 2 %) which were assigned to priority activities. Together with the human resources thus released, the allocation of the 1 % of posts set aside (see above) concerned the departments which have not undergone major reorganisation. In all, the equivalent of more than 500 man/years were reassigned in the year 2000 allocation exercise. The allocation exercise for the year 2000 assigned additional staff in particular in the area of external action, to the setting up of the new DGs Enlargement and Home Affairs, to activities relating to the President(cid:146)s enhanced coordination role as coordinator, to competition policy and to other aspects of the internal market. to programme management, (2001/C 26 E/066) WRITTEN QUESTION E-0512/00 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission (28 February 2000) Subject: Offshore centres and the exchange of information concerning payments In the light of the answer to Written Question E-2234/99 (1) by Mr Bolkestein (17 January 2000), is there any reason why similar measures to those outlined in the answer might not be applied to offshore centres which failed to enter into agreements for the exchange of information concerning payments to non- residents? (1) OJ C 219 E, 1. 8. 2000, p. 128. Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (10 April 2000) Beyond the scope of current anti-money-laundering provisions, the exchange of information regarding tax matters is generally governed by bilateral tax treaties which are entirely within the competence of the governments concerned. The finance ministers of the Group of seven most industrialized countries (G7) have recently expressed concern, however, about offshore financial centres and tax havens which under- mine international standards of financial regulation and which are shelters to avoid or evade payment of tax. 26. 1. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 26 E/53 Representatives of the Financial action task force on money laundering and the Organization for economic cooperation and development (OECD) committee of fiscal affairs have been considering how anti-money- laundering systems could be strengthened and how the effectiveness of tax information exchange arrangements could be increased. The OECD has also identified the lack of exchange of information as a key factor in identifying tax havens. Accordingly it recommends that countries that do not have rules concerning reporting of international transactions and foreign operations of resident taxpayers should consider adopting such rules and that countries exchange information obtained under these rules. The OECD intends to publish a list of tax havens later this year and will consider the possibility of co-ordinating countermeasures against jurisdic- tions that are uncooperative in the fight against harmful tax competition. The Community has already adopted directives both to counter money-laundering and to provide mutual assistance in the field of direct and indirect taxation. The latter specifically includes provisions for the exchange of information between tax administrations in order to combat tax evasion and avoidance in the Community. Furthermore the Community has taken the lead in identifying the need for co-ordinated action, and in taking concrete steps to tackle harmful tax competition, including in Member States(cid:146) dependent and associated territories. (2001/C 26 E/067) WRITTEN QUESTION P-0514/00 by Marianne Thyssen (PPE-DE) to the Commission (17 February 2000) Subject: Compensation for cocoa-producing farmers Amendment of the directive on cocoa and chocolate products for human consumption is currently being considered by the European Parliament at second reading. Although the exact outcome of the codecision procedure is not yet known it seems likely that the 1973 chocolate directive will be substantially amended. The main change is that after a certain time vegetable fats other than cocoa butter will be permitted in chocolate. This will affect sales of cocoa from the ACP and other developing countries. In the interests of fairness in North-South relations and our legal obligations under the LomØ agreements and the cocoa agreement, it seems obvious that cocoa-producing farmers should be adequately compen- sated one way or another and possibly helped to switch to other crops. Is there a legal basis that the Commission can use for initiatives in this area? If so, which one? Does the Commission plan to take any initiatives in this area? What are its reasons, if it does not? Answer given by Mr Nielson on behalf of the Commission (27 March 2000) The estimation of the impact of the proposed directive (1) on the use of vegetable fats, other than cocoa, in chocolate manufacture is not feasible before the directive comes into force nor justified in the light of the in December 1999 (2). For example, the provisions of the common position adopted by the Council Council agreed to limit the vegetable fats to those of tropical origin and produced by African, Caribbean and Pacific ACP countries; further, vegetable fats can only be present to the extent of 5 % and only be added to the minimum content of cocoa required for each product; finally, it is not clear to what extent vegetable fats will be more used than at present. All these elements need to be considered when assessing


title: Regulamento (CE) n.° 448/2000 da Comissão de 28 de Fevereiro de 2000 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
beef
export
export refund
health control
third country

formats: pdf print

text: 29. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 55/1 I (Actos cuja publicação é uma condição da sua aplicabilidade) REGULAMENTO (CE) N. o 448/2000 DA COMISSÃO de 28 de Fevereiro de 2000 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3223/94 da Comissão, de 21 de Dezembro de 1994, que estabelece regras de execução do regime de importação dos frutos e dos produtos hortí- colas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 1498/98 (2), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 4. o, Considerando o seguinte: (1) O Regulamento (CE) n. o 3223/94 prevê, em aplicação dos resultados das negociações comerciais multilaterais do Uruguay Round, os critérios para a fixação pela Comissão dos valores forfetários de importação dos países terceiros, relativamente aos produtos e períodos que especifica no seu anexo. (2) Em aplicação dos supracitados critérios, os valores forfe- tários de importação devem ser fixados nos níveis cons- tantes em anexo, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os valores forfetários de importação referidos no artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 3223/94 são fixados como indicado no quadro constante do anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 29 de Fevereiro de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 28 de Fevereiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 55/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 29. 2. 2000 do regulamento da Comissão, de 28 de Fevereiro de 2000, que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas ANEXO Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Código países terceiros (1) Valor forfetário de importação (EUR/100 kg) 204 624 999 052 068 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 624 999 052 204 999 052 204 220 600 624 999 052 600 999 039 060 388 400 404 528 720 999 388 400 512 528 720 999 51,3 219,5 135,4 116,8 75,8 159,4 117,3 203,6 203,6 116,7 37,7 127,8 94,1 45,8 36,6 38,7 56,4 44,4 50,8 66,7 58,8 46,4 49,5 74,4 74,4 63,5 61,6 51,2 83,2 67,2 114,7 49,0 149,3 90,0 85,6 101,7 116,9 101,0 97,6 108,4 94,8 90,8 64,3 91,2 (1) Nomenclatura dos países fixada pelo Regulamento (CE) n. o 2543/1999 da Comissão (JO L 307 de 2. 12. 1999, p. 46). O código «999» representa «outras origens»


title: 2000/185/CE: Decisión del Consejo, de 28 de febrero de 2000, por la que se autoriza a los Estados miembros a aplicar un tipo reducido de IVA a algunos servicios de gran intensidad de mano de obra de acuerdo con el procedimiento previsto en el apartado 6 del artículo 28 de la Directiva 77/388/CEE

eurovoc_concepts:
EU Member State
VAT
VAT rate
approximation of laws
provision of services
tax harmonisation

text: L 59/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 4. 3. 2000 DECISIÓN DEL CONSEJO de 28 de febrero de 2000 por la que se autoriza a los Estados miembros a aplicar un tipo reducido de IVA a algunos servicios de gran intensidad de mano de obra de acuerdo con el procedimiento previsto en el apartado 6 del artículo 28 de la Directiva 77/388/CEE (2000/185/CE) EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Sexta Directiva 77/388/CEE del Consejo, de 17 de mayo de 1977, en materia de armonización de las legislaciones de los Estados miembros relativas a los impuestos sobre el volumen de negocios — Sistema común del impuesto sobre el valor añadido: base imponible uniforme (1), y, en particular, el apartado 6 de su artículo 28, (8) Vista la propuesta de la Comisión, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Con arreglo el apartado 6 del artículo 28 de la Directiva 77/388/CEE, el Consejo, por unanimidad y a propuesta de la Comisión, puede autorizar a un Estado miembro que haya presentado una solicitud de acuerdo con el procedimiento y las condiciones previstos en dicho ar- tículo, a aplicar un tipo reducido de IVA a algunos servicios de gran intensidad de mano de obra. Los servicios en cuestión deben cumplir las condiciones previstas por la mencionada Directiva y figurar en el anexo K de esta misma Directiva. Se trata de una experiencia limitada a un período máximo de tres años, del 1 de enero del 2000 al 31 de diciembre de 2002. No obstante, la introducción de tal reducción de tipo no deja de suponer un peligro para el buen funcionamiento del mercado interior y la neutralidad fiscal; conviene, por lo tanto, prever un procedimiento de autorización para un período bien delimitado y completo de tres años, facultativo para los Estados miembros, y limitar estrictamente el ámbito de aplicación de tal medida con el fin de salvaguardar el carácter verificable y limitado. El carácter experimental de la medida requiere una evaluación precisa de sus consecuencias en términos de empleo y eficacia por parte de los Estados miembros que la aplicaron y de la Comisión. Los Estados miembros que presentaron una solicitud lo hicieron ajustándose al procedimiento y las condiciones previstos por la Directiva 77/388/CEE. Tres Estados miembros, la República Francesa, el Gran Ducado de Luxemburgo y el Reino de los Países Bajos, presentaron una solicitud de autorización para aplicar, excepcionalmente, un tipo reducido a servicios de tres categorías del anexo K; en estos tres casos la reducción (1) DO L 145 de 13. 6. 1977, p. 1; Directiva cuya última modificación la constituye la Directiva 1999/85/CE (DO L 277 de 28. 10. 1999, p. 34). del tipo en el tercero de los sectores elegidos sólo puede tener un impacto económico poco importante. El Reino Unido presentó una solicitud para aplicar un tipo reducido a los servicios inmobiliarios únicamente en la Isla de Man. Vistas las normas específicas que rigen el estatuto de esta isla, en particular la letra c) del apartado 6 del artículo 299 del Tratado así como el Tratado relativo a la adhesión del Reino Unido de Gran Bretaña y el apartado 4 del artículo 3 de la Directiva 77/388/CEE, y teniendo en cuenta que las normas de localización de los servicios de los que es objeto un impuesto en el inmueble, garantizan la aplicación del lugar en que el bien está situado, la aplicación de un tipo reducido a estos servicios no presenta ningún riesgo de distorsión de la competencia. Sin embargo, la aplicación de un tipo reducido únicamente en la Isla de Man sólo puede acordarse a título excepcional, puesto que si se tratase de otras partes de los Estados miembros a las que tanto el Tratado como la directiva se aplican plena- mente, esta posibilidad no podría contemplarse sin riesgo de atentar contra el principio de unicidad de los tipos en un mismo Estado miembro. Además, se informó a los otros Estados miembros de las distintas solicitudes de autorización. La presente Decisión no tendrá incidencia sobre los recursos propios de las Comunidades Europeas proce- dentes del IVA. (9) (10) HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Artículo 1 De conformidad con lo dispuesto en el artículo 28 de la Directiva 77/388/CEE, se autoriza a los Estados miembros citados a continuación a aplicar durante un período máximo de tres años, desde el 1 de enero de 2000 al 31 de diciembre de 2002, los tipos reducidos previstos en el párrafo tercero de la letra a) del apartado 3 del artículo 12, a los servicios para los cuales presentaron una solicitud de acuerdo con el procedi- miento previsto y que se menciona bajo su nombre: 1) el Reino de Bélgica para los sectores contemplados en los apartados 1 y 2 del anexo K de la Directiva 77/388/CEE: — pequeños servicios de reparación de: a) bicicletas; b) calzado y artículos de cuero; c) prendas de vestir y ropa blanca (incluida la repara- ción y arreglo). 4. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 59/11 — reparación y renovación de viviendas particulares de más de 5 años, excluidos los materiales cuando consti- tuyan una parte significativa del valor de servicio sumi- nistrado; 2) la República Helénica para los sectores, contemplados en el último guión del apartado 1 y en el apartado 4 del anexo K de la Directiva 77/388/CEE: — reparación de prendas de vestir y ropa blanca (incluida la reparación y arreglo), — servicios de asistencia a domicilio; 3) el Reino de España para los sectores, contemplados en los apartados 2 y 5 del anexo K de la Directiva 77/388/CEE: — servicios de albañilería que tengan por objeto la repara- ción de viviendas particulares, excluidos los materiales cuando constituyan una parte significativa del valor del servicio suministrado, — peluquería; 4) la República Francesa para los sectores, contemplados en los apartados 2, 3 y 4 del anexo K de la Directiva 77/388/CEE: — reparación y renovación de viviendas particulares termi- nadas hace más de 2 años, excluidos los materiales cuando constituyan una parte significativa del valor del servicio suministrado, — servicios de asistencia a domicilio, — limpieza de cristales y limpieza de viviendas particulares; 5) la República Italiana para los sectores, contemplados en los apartados 2 y 4 del anexo K de la Directiva 77/388/CEE: — reparación y renovación de viviendas particulares, excluidos los materiales cuando constituyan una parte significativa del valor del servicio suministrado, — servicios de asistencia a domicilio; 6) el Gran Ducado de Luxemburgo para los sectores contem- plados en los apartados 1, 3 y 5 del anexo K de la Directiva 77/388/CEE: — pequeños servicios de reparación de: a) bicicletas; b) calzados y artículos de cuero; c) prendas de vestir y ropa blanca (incluida la repara- ción y arreglo), — peluquería, — limpieza de cristales y limpieza de viviendas particulares; 7) el Reino de los Países Bajos para los sectores contemplados en los apartados 1, 2 y 5 del anexo K de la Directiva 77/388/CEE: — pequeños servicios de reparación de: a) bicicletas; b) calzado y artículos de cuero; c) prendas de vestir y ropa blanca (incluida la repara- ción y arreglo), — peluquería, — obras de pintura y enyesado para la renovación y repa- ración en viviendas de más de 15 años, excluidos los materiales cuando constituyan una parte significativa del valor del servicio suministrado; 8) la República Portuguesa para los sectores contemplados en los apartados 2 y 4 del anexo K de la Directiva 77/388/CEE: — reparación y renovación de viviendas particulares, excluidos los materiales cuando constituyan una parte significativa del valor del servicio suministrado, — servicios de asistencia a domicilio; 9) el Reino Unido para un sector contemplado en el apartado 2 del anexo K de la Directiva 77/388/CEE, pero solamente para la Isla de Man: — reparación y renovación de viviendas particulares, excluidos los materiales cuando constituyan una parte significativa del valor del servicio suministrado. Artículo 2 Los Estados miembros mencionados en el artículo 1 redactarán, antes del 1 de octubre de 2002, un informe detallado en el que se evalúe la eficacia de la medida en términos de creación de empleo y lo comunicarán a la Comisión. Artículo 3 La presente Decisión surtirá efecto el día de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Será aplicable a partir del 1 de enero de 2000 y dejará de tener efecto el 31 de diciembre de 2002. Artículo 4 Los destinatarios de la presente Decisión serán los Estados miembros citados en el artículo 1. Hecho en Bruselas, el 28 de febrero de 2000. Por el Consejo El Presidente J. PINA MOURA


title: QUESTION ÉCRITE E-0545/00 posée par William Newton Dunn (PPE-DE) à la Commission. Droit de timbre britannique discriminatoire à l'égard des entreprises britanniques.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/217 (2000/C 280 E/258) QUESTION (cid:201)CRITE E-0493/00 posØe par Antonio Tajani (PPE-DE) (cid:224) la Commission (24 fØvrier 2000) Objet: RØgularitØ d(cid:146)un appel d(cid:146)offres publiØ par le ministŁre italien du TrØsor pour la fourniture de tickets- repas La Commission voudrait-elle vØrifier la rØgularitØ de l(cid:146)appel d(cid:146)offres publiØ en dØcembre 1998 par le 1. ministŁre italien du TrØsor (inspection gØnØrale de l(cid:146)(cid:201)tat) pour la fourniture de tickets-repas destinØs aux employØs du ministŁre? L(cid:146)avis prØvoyait une somme annuelle de 180 milliards de lires divisØe en trois tranches de montant Øgal. 2. La Commission a-t-elle connaissance du fait qu(cid:146)(cid:224) la suite de la dØcision du TAR (Tribunal adminis- tratif rØgional) d(cid:146)accepter les raisons allØguØes par les entreprises non adjudicataires et de suspendre l(cid:146)adjudication, et suite au rejet par la Cour des comptes du visa attestant la rØgularitØ de l(cid:146)adjudication, le ministŁre italien du TrØsor a annulØ l(cid:146)appel d(cid:146)offres et lancØ simultanØment un nouvel appel d(cid:146)un montant de 180 milliards de lires, divisØ en trois tranches, pour une durØe d(cid:146)un an renouvelable une fois? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (23 mars 2000) La Commission saurait particuliŁrement grØ (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire s(cid:146)il pouvait lui transmettre les informations dont il dispose au sujet des prØsumØs manquements au droit communautaire des marchØs publics qui se seraient vØrifiØs au cours de la procØdure d(cid:146)appel d(cid:146)offres du ministŁre des Finances italien. La Commission n(cid:146)a pas connaissance, en effet, d(cid:146)ØlØments qui lui permettent d(cid:146)intervenir auprŁs des autoritØs italiennes compØtentes afin de vØrifier la conformitØ de ladite procØdure aux dispositions susmentionnØes. Sur la base informations que l(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien lui communiquer, la Commission entamera toute investigation utile afin d(cid:146)Øvaluer si des manquements au droit communautaire des marchØs publics subsistent et afin de prendre les mesures prØvues par le traitØ CE qui se rØvØleraient nØcessaires afin de rØtablir, le cas ØchØant, la conformitØ de ladite procØdure au droit communautaire des marchØs publics. (2000/C 280 E/259) QUESTION (cid:201)CRITE E-0545/00 posØe par William Newton Dunn (PPE-DE) (cid:224) la Commission (28 fØvrier 2000) Objet: Droit de timbre britannique discriminatoire (cid:224) l(cid:146)Øgard des entreprises britanniques Si l(cid:146)on se rØfŁre (cid:224) l(cid:146)un des principes des traitØs, selon lequel il ne doit exister aucune discrimination entre les citoyens de l(cid:146)Union europØenne, est-il lØgal que le gouvernement britannique prØlŁve un droit de timbre sur les transactions individuelles portant sur les actions d(cid:146)entreprises britanniques, mais autorise que les transactions portant sur les actions d(cid:146)entreprises non britanniques soient exonØrØes de ce droit de timbre? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (6 avril 2000) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0529/00 υποβολή: Michl Ebner (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Ο εξοπλισμός του χώρου εργασίας για τους τυφλούς τηλεφωνητές.

eurovoc_concepts:
equal treatment
ergonomics
facilities for the disabled
new technology
physically disabled person
right to work
standardisation
telephone
worker with disabilities

text: 21. 11. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 330 E/181 Den uevrei· anagkai·a mi·a emba·uynsh sto lepto· kai shmantiko· ayto· ue·ma, me·sv p. x. miaw sygkritikh·w ana·lyshw toy «mobbing» sta dia·fora kra·th me·lh thw EE kai th mele·th piuanv·n ly·sevn; Poia esvterika· me·tra proti·uetai na efarmo·sei sto plai·sio thw shmerinh·w dioikhtikh·w metarry·umishw; Apa·nthsh thw k. Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Epitroph·w (27 Aprili·oy 2000) H Epitroph· symmeri·zetai thn a·poch toy k. boyleyth· sxetika· me thn ana·gkh na analyuei· se ba·uow to ue·ma ayto· kai gia to skopo· ayto· h symboyleytikh· epitroph· gia thn asfa·leia, thn ygieinh· kai thn ygei·a sto xv·ro ergasi·aw sygkro·thse mi·a oma·da ergasi·aw gia thn pro·lhch thw bi·aw sthn ergasi·a. To e·ggrafo ergasi·aw sxetika· me to ue·ma ayto· to opoi·o epejerga·zetai institoy·to meta· apo· ai·thma thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w kauv·w kai dhmosi·eysh toy BIT (Dieune·w Grafei·o Ergasi·aw) sxetika· me th bi·a sthn ergasi·a, poy paroysia·sthke se ayth· thn oma·da ergasi·aw e·xoyn diabibastei· apeyuei·aw ston k. boyleyth· kauv·w kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. H oma·da ayth· apofa·sise kata· thn prv·th synedri·ash· thw poy e·gine ton Oktv·brio toy 1999, na ereynh·sei to ue·ma thw bi·aw sthn ergasi·a se geniko·tero plai·sio poy symperilamba·nei to mobbing kai th sejoyalikh· pareno·xlhsh sthn ergasi·a. H oma·da proetoima·zei gnv·mh sxetika· me to ue·ma ayto· poy ua syzhthuei· sth synedri·ash thw olome·leiaw thw symboyleytikh·w epitroph·w, h opoi·a e·xei problefuei· gia ton Oktv·brio toy 2000. H gnv·mh ayth· ua dv·sei thn eykairi·a sthn Eyrvpai¤kh· Epitroph· na ajiologh·sei thn ana·gkh ne·vn koinotikv·n dra·sevn gia thn prostasi·a tvn ergazome·nvn kata· thw bi·aw sthn ergasi·a. Sto plai·sio thw metarry·umishw toy kanonismoy· yphresiakh·w kata·stashw toy prosvpikoy· tvn EK, h dra·sh 47 toy leykoy· bibli·oy (1) sxetika· me th metarry·umish thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w (me·row II) proble·pei safv·w thn e·gkrish diata·jevn me skopo· thn prostasi·a thw prosvpikh·w ajiopre·peiaw sto xv·ro ergasi·aw. (cid:211)son afora· pio sygkekrime·na th sejoyalikh· pareno·xlhsh, h opoi·a mporei· na uevrhuei· vw eidikh· morfh· bi·aw stoyw xv·royw ergasi·aw, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· e·xei dhmosiey·sei h·dh apo· to 1990 e·na kv·dika symperifora·w ypo·ch toy prosvpikoy· thw, o opoi·ow symplhrv·uhke kai enhmerv·uhke to 1996. (1) COM(2000)200. (2000/C 330 E/208) GRAPTH ERVTHSH E-0529/00 ypobolh·: Michl Ebner (PPE-DE) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: O ejoplismo·w toy xv·roy ergasi·aw gia toyw tyfloy·w thlefvnhte·w To epa·ggelma toy thlefvnhth· ei·nai mi·a apo· tiw li·gew dynato·thtew ergasiakh·w apasxo·lhshw gia toyw tyfloy·w. Me thn eje·lijh thw hlektronikh·w oi thlefvnikoi· pi·nakew para·gontai kata· te·toio tro·po poy oi tyfloi· kai oi pa·sxontew apo· sobara· problh·mata ora·sevw den ei·nai ple·on se ue·sh na erga·zontai ayto·noma kai kata· ton kaly·tero dynato· tro·po. Me toyw ne·oyw thlefvnikoy·w pi·nakew e·naw tyflo·w den e·xei syxna· th dynato·thta na anagnvri·zei to sh·ma thw klh·shw, thw eley·uerhw, thw kateilhmme·nhw grammh·w gia esvterike·w klh·seiw k. a·. , dio·ti to sxetiko· sh·ma emfani·zetai mo·no optika· se mi·a ouo·nh. Gia toyw tyfloy·w oi plhrofori·ew ayte·w pre·pei na ei·nai anagnvri·simew me thn akoh· h· me thn afh·. Gia na douei· se tyfloy·w kai se pa·sxontew apo· sobara· problh·mata ora·sevw h dynato·thta na askoy·n kai sto me·llon to epa·ggelma toy thlefvnhth· kai na diasfalisuei· e·tsi kai gia ayth· thn oma·da ato·mvn to dikai·vma sthn ergasi·a, ua h·tan shmantiko· oi paragvgoi· thlefvnikv·n egkatasta·sevn na para·goyn thlefvnikoy·w pi·nakew poy na mporoy·n na xrhsimopoioy·ntai apo· tyfloy·w ey·kola kai oikonomika·. Gi(cid:146) ayto· to lo·go parakalei·tai h Epitroph· na anakoinv·sei an ypa·rxoyn sxetike·w odhgi·ew kai kanonismoi· oi opoi·ew ypoxrev·noyn toyw paragvgoy·w na sxedia·zoyn tiw egkatasta·seiw kata· tro·po poy na antistoixei· stiw ana·gkew tvn tyflv·n ato·mvn. Proti·uetai h Epitroph· na antimetvpi·sei ayto· to pro·blhma oysiastika· kai na diatypv·sei sxetike·w nomouetike·w prota·seiw; C 330 E/182 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 21. 11. 2000 Apa·nthsh thw k. Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Epitroph·w (17 Aprili·oy 2000) H Epitroph· uevrei· o·ti h taxei·a ana·ptyjh tvn ne·vn texnologiv·n mporei· kai pre·pei na xrhsimopoihuei· gia na prosfe·rei ne·ew eykairi·ew apasxo·lhshw gia a·toma me eidike·w ana·gkew kai sygkekrime·na gia ta tyfla· a·toma ta opoi·a den pre·pei ple·on na prosanatoli·zontai systhmatika· se epagge·lmata, syxna· ela·xista apaithtika· se proso·nta, epanalambano·mena kai xvri·w kami·a sxe·sh me tiw ikano·thtew h· tiw epaggelmatike·w prosdoki·ew tvn sygkekrime·nvn ato·mvn. Sh·mera ypa·rxei texnologi·a poy epitre·pei thn prosarmogh· tvn diakoptv·n stiw thlepikoinvni·ew gia a·toma me problh·mata o·rashw, xrhsimopoiv·ntaw thn koinh· texnologi·a eye·liktvn prosvpikv·n ypologistv·n gia th sy·ndesh me to ke·ntro. Epiple·on ypa·rxei to·so to logismiko· o·so kai o yliko·w ejoplismo·w gia na ayjhuei· h dynato·thta pro·sbashw tvn ato·mvn me problh·mata o·rashw stiw texnologi·ew tvn ypologistv·n. Ei·nai loipo·n amfisbhtoy·meno vw pio baumo· ei·nai anagkai·o na epiblhuoy·n pro·suetew texnike·w prodiagrafe·w gia na ejasfalistei· ychlo·tero epi·pedo prosarmogh·w gia te·toio ejoplismo·. H odhgi·a 1999/5/EK toy Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy thw 9hw Marti·oy 1999 sxetika· me to radioejoplismo· kai ton thlepikoinvniako· termatiko· ejoplismo· (1) prosfe·rei sthn Epitroph· th dynato·thta na ejeta·sei ea·n orisme·new kathgori·ew ejoplismoy· xreia·zetai na sxediastoy·n ek ne·oy gia na dieykolynuei· h xrh·sh toyw apo· a·toma me dia·forew morfe·w anaphri·aw. H Epitroph· sygkro·thse oma·dew mele·thw (o·poy symmetei·xan ekpro·svpoi oma·dvn ato·mvn me dia·forew morfe·w anaphri·aw) me skopo· na ajiologh·sei to ai·thma gia thn efarmogh· ayth·w thw dia·tajhw. Vw apote·lesma tvn syzhth·sevn aytv·n h Epitroph· kate·lhje sto sympe·rasma o·ti prow to paro·n den ypa·rxei kami·a oysiastikh· aitiolo·ghsh gia thn efarmogh· thw dia·tajhw ayth·w dedome·noy o·ti ta empo·dia pro·sbashw poy entopi·sthkan den h·tan texnikh·w fy·sevw. Epi·shw sto plai·sio thw koinotikh·w politikh·w gia thn typopoi·hsh thw koinvni·aw tvn plhroforiv·n, h Epitroph· ane·uese thn typopoi·hsh stoyw eyrvpai¤koy·w organismoy·w typopoi·hshw dhladh·, thn Eyrvpai¤kh· Epitroph· Typopoi·hshw (CEN), thn Eyrvpai¤kh· Epitroph· Hlektrotexnikh·w Typopoi·hshw (CENELEC) kai to ETSI (Eyrvpai¤ko· Institoy·to Typopoi·hshw tvn Thlepikoinvniv·n), me skopo· na entopi·soyn tiw sygkekrime·new ana·gkew thw typopoi·- hshw gia kaly·terh ensvma·tvsh tvn anaph·rvn sthn koinvni·a tvn plhroforiv·n. Te·low h Epitroph· ene·krine to Noe·mbrio toy 1999 pro·tash odhgi·aw toy Symboyli·oy peri· diamo·rfvshw genikoy· plaisi·oy gia thn i·sh metaxei·rish sthn apasxo·lhsh kai to epa·ggelma (2). H pro·tash ayth· proble·pei idi·vw thn ypoxre·vsh tvn ergodotv·n-me·sa se logika· plai·sia- na diamorfv·noyn to ergasiako· periba·llon tvn anaph·rvn ato·mvn me te·toio tro·po v·ste na toyw ejasfali·zoyn i·sew eykairi·ew se ue·mata apasxo·lhshw. (1) EE L 91 thw 7. 4. 1999. (2) COM(1999)565 teliko·. (2000/C 330 E/209) GRAPTH ERVTHSH E-0530/00 ypobolh·: Brigitte Langenhagen (PPE-DE) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: H efarmogh· toy ekpaideytikoy· progra·mmatow SVKRATHS Kata· thn efarmogh· toy progra·mmatow SVKRATHS gia tiw antallage·w foithtv·n ypa·rxoyn, sy·mfvna me tiw e·reynew poy e·xv ka·nei, problh·mata ejaiti·aw tvn diaforv·n sta systh·mata spoydv·n se o·,ti afora· thn anagnv·rish tvn ti·tlvn spoydv·n sta synergazo·mena panepisth·mia. Ayth· h problhmatikh· kata·stash fai·netai na emfani·zetai idiai·tera metajy· tvn germanikv·n kai tvn gallikv·n panepisthmi·vn. An anagnvri·zontan oi ti·tloi gia tiw h·dh pragmatopoihuei·sew spoyde·w, oi ne·oi foithte·w ua ei·xan e·na shmantiko·tero ki·nhtro gia na symmete·xoyn. (cid:201)tsi proky·ptei h enty·pvsh o·ti me tiw antallage·w o·soi symmete·xoyn xa·noyn xro·no apo· thn pragmatopoi·hsh tvn sto·xvn spoydv·n toyw kai den pro·keitai na ekdhlv·netai endiafe·ron gia antallage·w sto me·llon. Parakalv· na douei· apa·nthsh sta ako·loyua ervth·mata: 1. Se poio baumo· elh·fuhsan ypo·ch kata· to sxediasmo· toy progra·mmatow SVKRATHS oi diafore·w poy paroysia·zontai sta systh·mata spoydv·n tvn kratv·n melv·n;


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0524/00 von Giovanni Pittella (PSE), Joan Colom i Naval (PSE), Paulo Casaca (PSE), Vincenzo Lavarra (PSE) und Georges Garot (PSE) an die Kommission. Schutz der europäischen Produktion von Schalenfrüchten.

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
common agricultural policy
nut

text: 26. 1. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 26 E/57 Die Mitgliedstaaten ergreifen alle erforderlichen Ma(cid:223)nahmen, um sicherzustellen, da(cid:223) Produkte nur dann in Verkehr gebracht und in Betrieb genommen werden k(cid:246)nnen, wenn sie die Sicherheit und Gesundheit von Patienten und Anwendern nicht gef(cid:228)hrden. Sie wenden die (cid:132)Schutzklausel(cid:147) an, sobald eine Gefahr f(cid:252)r die Sicherheit und Gesundheit von Patienten und Anwendern besteht. Im Rahmen dieser Klausel k(cid:246)nnen Ma(cid:223)nahmen ergriffen werden, um solche Produkte aus dem Verkehr zu ziehen oder um das Inverkehr- bringen oder die Inbetriebnahme solcher Produkte zu verbieten oder einzuschr(cid:228)nken. In der Richtlinie ist Inverkehrbringen und die Inbetriebnahme von Produkten behindern, die die CE-Kennzeichnung tragen. ferner vorgesehen, da(cid:223) die Mitgliedstaaten in ihrem Hoheitsgebiet nicht das (2001/C 26 E/071) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0524/00 von Giovanni Pittella (PSE), Joan Colom i Naval (PSE), Paulo Casaca (PSE), Vincenzo Lavarra (PSE) und Georges Garot (PSE) an die Kommission Betrifft: Schutz der europ(cid:228)ischen Produktion von Schalenfr(cid:252)chten (28. Februar 2000) Ende 1999 schlo(cid:223) die vorgesehene (cid:220)bergangsphase zwischen dem Auslaufen der alten Rechtsvorschriften f(cid:252)r Schalenfr(cid:252)chte (Verordnung EWG 2159/89 (1) und 790/89 (2)) und dem Inkrafttreten der allgemeinen Reform des Sektors Obst und Gem(cid:252)se (Artikel 55 der Verordnung EWG 2200/96 (3)) ab, die die Eingliederung der Schalenfr(cid:252)chte (Mandeln, Haseln(cid:252)sse, Kastanien und Waln(cid:252)sse) in die neue GMO beinhaltet. Die neue Verordnung beendet somit die besonderen St(cid:252)tzungsma(cid:223)nahmen, die (cid:129) wenn auch begrenzt (Pauschalbeihilfe lediglich f(cid:252)r Haseln(cid:252)sse) (cid:129) das gemeinschaftliche Interesse f(cid:252)r einen Bereich bewiesen, der nicht nur von gro(cid:223)er Bedeutung hinsichtlich der Produktion ist, sondern auch f(cid:252)r das agro-(cid:246)kologische und landschaftliche Gleichgewicht in verschiedenen Regionen der Union unersetzlich ist. Die Vernach- l(cid:228)ssigung dieses Aspektes hat in den letzten Jahren zu Naturkatastrophen in Europa gef(cid:252)hrt. Zudem waren diese Ma(cid:223)nahmen angebracht, um die Schwierigkeiten der landwirtschaftlichen Betriebe auszugleichen, die haupt- oder nebenberuflich aufgrund des Grenzertrags der Produktionsfl(cid:228)chen diese Kulturen pflegten. Schlie(cid:223)lich wird dieser Sektor in den Verhandlungen durch Freihandelsabkommen mit den Drittl(cid:228)ndern vernachl(cid:228)ssigt. Deshalb werden diese Kulturen trotz der stabilen Nachfrage schrittweise aufgegeben, wodurch der negative Saldo der europ(cid:228)ischen Handelsbilanz f(cid:252)r Schalenfr(cid:252)chte weiter ansteigt. Was gedenkt die Kommission im Rahmen der neuen Rechtsvorschriften zu unternehmen, um diesem Sektor, der zudem f(cid:252)r verschiedene r(cid:252)ckst(cid:228)ndige Gebiete von Interesse ist, eine angemessene Anerkennung zu gew(cid:228)hrleisten? H(cid:228)lt sie eine (cid:220)berpr(cid:252)fung des finanziellen Aufwands und der Art der Interventionen f(cid:252)r diesen Sektor nicht f(cid:252)r erforderlich? Zu diesem Zweck m(cid:252)(cid:223)ten alle organisatorischen Strategien der neuen GMO mit den Strategien koordiniert werden, die zum Schutz der heiklen sozio-(cid:246)konomischen Lage und zur Erhaltung von typischen agro-(cid:246)konomischen Gebieten mit hoher r(cid:228)umlicher Anf(cid:228)lligkeit erforderlich sind. K(cid:246)nnte die Kommission die M(cid:246)glichkeit pr(cid:252)fen, f(cid:252)r eine bestimmte Zeit die Pauschalbeihilfe f(cid:252)r Haseln(cid:252)sse zu best(cid:228)tigen und hektarbezogene St(cid:252)tzungsma(cid:223)nahmen einzuf(cid:252)hren, die nach den wichtigsten Sorten diversifiziert und abh(cid:228)ngig sind von der Annahme verbindlicher Normen zum Schutz des Gebietes im Rahmen der neuen Bestimmungen (cid:252)ber die l(cid:228)ndliche Entwicklung? (1) ABl. L 207 vom 19. 7. 1989, S. 19. (2) ABl. L 85 vom 30. 3. 1989, S. 6. (3) ABl. L 297 vom 21. 11. 1996, S. 1. Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (24. M(cid:228)rz 2000) Der Kommission sind die Schwierigkeiten bekannt, die in der Vergangenheit im Schalenfruchtsektor aufgetreten sind, auch die strukturellen Probleme, die zu niedriger Produktivit(cid:228)t und hohen Kosten gef(cid:252)hrt haben. Aus ebendiesem Grund wurde der Sektor gem(cid:228)(cid:223) Titel IIa der Verordnung EWG) Nr. 1035/72 des Rates vom 18. Mai 1972 (cid:252)ber die gemeinsame Marktorganisation f(cid:252)r Obst und Gem(cid:252)se (Sonderma(cid:223)nah- C 26 E/58 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 26. 1. 2001 men f(cid:252)r Schalenfr(cid:252)chte und Johannisbrot) unterst(cid:252)tzt. So wurde den Erzeugern von Mandeln, Haseln(cid:252)ssen, Waln(cid:252)ssen, Pistazien und Johannisbrot, die ihre Erzeugnisse (cid:252)ber Erzeugerorganisationen vermarkten, eine ganze Palette von Ma(cid:223)nahmen angeboten. Die wichtigste Ma(cid:223)nahme waren die Pl(cid:228)ne zur Verbesserung der Qualit(cid:228)t und Vermarktung, die die Gemeinschaft (cid:252)ber einen Zeitraum von jeweils bis zu 10 Jahren f(cid:246)rdert. Diese Regelung bedeutet f(cid:252)r die Gemeinschaft angesichts der besonderen Bedingungen im Schalenfrucht- sektor eine erhebliche finanzielle Belastung. Zwischen 1990 und 1999 beliefen sich die Gemeinschaftsaus- gaben f(cid:252)r den Sektor (ohne Absatzf(cid:246)rderung) auf insgesamt 725 Mio. €. Diese Ausgaben fallen an, bis im Jahr 2006 die letzten Pl(cid:228)ne auslaufen. Diese Pl(cid:228)ne, mit denen das Angebot geb(cid:252)ndelt, die Landwirte unterst(cid:252)tzt und die Strukturen verbessert wurden, waren ein gro(cid:223)er Erfolg. Es wurde aber immer erkl(cid:228)rt, da(cid:223) die Zusch(cid:252)sse zu den Pl(cid:228)nen befristet gew(cid:228)hrt und degressiv gestaffelt sein sollten, um die finanzielle Verantwortung schrittweise auf die Erzeuger zu (cid:252)bertragen. Die weitere Gew(cid:228)hrung einer Hektarbeihilfe w(cid:252)rde die Bem(cid:252)hungen der letzten 10 Jahre untergraben. Das gleiche gilt f(cid:252)r die weitere Gew(cid:228)hrung der 1997 eingef(cid:252)hrten pauschalen Beihilfe f(cid:252)r Haseln(cid:252)sse, die den Haselnu(cid:223)er- zeugern helfen sollte, vor(cid:252)bergehende wirtschaftliche Schwierigkeiten zu (cid:252)berwinden. Erzeugerorganisatio- nen, die (cid:252)ber zehn Jahre von Ma(cid:223)nahmen wie den obengenannten Pl(cid:228)nen profitiert haben, sollten ihre Wettbewerbsf(cid:228)higkeit soweit verbessert haben, da(cid:223) sie erfolgreich weiterbestehen k(cid:246)nnen. Au(cid:223)erdem k(cid:246)nnen sie im Rahmen der Verordnung (EG) Nr. 2200/96 des Rates vom 28. Oktober 1996 (cid:252)ber die gemeinsame Marktorganisation f(cid:252)r Obst und Gem(cid:252)se weiterhin Beihilfen zu den Betriebsfonds erhalten (1). Aus diesen Gr(cid:252)nden ist eine Hektarbeihilfe f(cid:252)r Schalenfr(cid:252)chte bzw. eine pauschale Beihilfe f(cid:252)r Haseln(cid:252)sse aus marktwirtschaftlicher Sicht nicht zu vertreten. Die Kommission w(cid:252)rde jedoch Ma(cid:223)nahmen bef(cid:252)rworten, die auf die sozialen und (cid:246)kologischen Aspekte der Schalenfruchterzeugung abstellen. Dies w(cid:252)rde dazu beitragen, da(cid:223) die Besch(cid:228)ftigung im l(cid:228)ndlichen Raum gef(cid:246)rdert wird und da(cid:223) in benachteiligten Gebieten oder auf Grenzertragsfl(cid:228)chen, insbesondere dort, wo die Erosisonsgefahr gro(cid:223) ist, Pflanzungen erhalten bleiben. Solche Ma(cid:223)nahmen lie(cid:223)en sich am besten im Rahmen der Programme zur Entwicklung des l(cid:228)ndlichen Raums f(cid:246)rdern. (1) ABl. L 118 vom 20. 5. 1972. (2001/C 26 E/072) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0525/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (28. Februar 2000) Betrifft: (cid:132)IJzeren Rijn(cid:147) In Beantwortung der Anfrage Nr. E-2381/99 (1) betreffend den (cid:132)IJzeren Rijn(cid:147) teilt Frau de Palacio mit, da(cid:223) im Belgisch-Niederl(cid:228)ndischen Trennungsvertrag und den sich daraus ergebenden Belgisch-Niederl(cid:228)ndischen Vertr(cid:228)gen nicht die genaue Streckenf(cid:252)hrung der Bahnlinie in diesem Gebiet (Kreis Sittard) spezifiziert wird. Dies hei(cid:223)t der Kommission zufolge, da(cid:223) Belgien und die Niederlande eine Vereinbarung dar(cid:252)ber treffen m(cid:252)ssen, wie die Verbindung zustande kommen soll. Die Stellungnahme der Kommission geht an der Realit(cid:228)t auf diesem Gebiet vorbei. Die Verbindung wurde bereits zwischen 1869 und 1879 durch den Bau der ersten grenz(cid:252)berschreitenden Bahnverbindung Europa konkretisiert. Daher ist die genaue Streckenf(cid:252)hrung der Bahnlinie seither klar spezifiziert. Kann die Kommission folgende Fragen beantworten: 1. Erkennt die Kommission an, da(cid:223) ihre Stellungnahme mit dem Ziel, eine Vereinbarung dar(cid:252)ber zu erzielen, wie die Verbindung zustande kommen soll, an der Realit(cid:228)t auf diesem Gebiet vorbeigeht, da die Verbindung bereits zwischen 1869 und 1879 realisiert wurde und die genaue Streckenf(cid:252)hrung der Bahnlinie in diesem Gebiet (Kreis Sittard) daher klar spezifiziert ist?


title: 2000/178/FUSP: Rådets afgørelse af 28. februar 2000 om ordningen for nationale eksperter på det militære område, som udstationeres ved Generalsekretariatet for Rådet i en overgangsperiode

text: 2. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 57/1 (Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union) RÅDETS AFGØRELSE af 28. februar 2000 om ordningen for nationale eksperter på det militære område, som udstationeres ved Generalsekre- tariatet for Rådet i en overgangsperiode (2000/178/FUSP) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — Artikel 2 under henvisning til traktaten om oprettelse Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, Den udstationerede militære ekspert skal være statsborger i en af Den Europæiske Unions medlemsstater. under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 207, stk. 2, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Den 14. februar 2000 traf Rådet afgørelse 2000/144/ FUSP om oprettelse af Det Midlertidige Militære Organ (1). Den 14. februar 2000 traf Rådet afgørelse 2000/145/ FUSP om udstationering af nationale eksperter på det militære område ved Generalsekretariatet for Rådet i en overgangsperiode (2). I henhold til artikel 4 i afgørelse 2000/145/FUSP får denne afgørelse først virkning, når Rådet har fastlagt den ordning, der skal finde anvendelse i forbindelse med udstationeringen af de pågældende eksperter. (4) En sådan ordning bør derfor fastlægges — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: KAPITEL I ALMINDELIGE BESTEMMELSER Artikel 1 Nationale eksperter på det militære område, som udstationeres ved Generalsekretariatet for Rådet i en overgangsperiode som omhandlet i afgørelse 2000/145/FUSP (i det følgende benævnt »militære eksperter«), er omfattet den ordning, der fastlægges i nærværende afgørelse. (1) EFT L 49 af 22. 2. 2000, s. 2. (2) EFT L 49 af 22. 2. 2000, s. 3. Artikel 3 Udstationeringens varighed 1. De militære eksperter kan udstationeres i højst tre år. I ekstraordinære tilfælde og under hensyn til udførelsen af særlige opgaver kan udstationeringsperioden dog forlænges med op til et år. I hele udstationeringsperioden skal de militære eksperter gøre tjeneste på fuld tid. Udstationeringens 2. fra begyndelsen i en brevveksling mellem generalsekretæren/den højtstående repræsentant og den pågældende medlemsstats faste repræsentation. forventede varighed fastsættes Artikel 4 Opgaver De udstationerede militære eksperter yder militær rådgiv- 1. ning til Det Midlertidige Militære Organ og til generalsekre- tæren/den højtstående repræsentant. De udstationerede militære eksperter udfører under ansvar af generalsekretæren/den højtstående efter retningslinjer fra Det Midlertidige Militære Organ de opgaver, der betros dem som led i et på forhånd fastsat arbejdsprogram eller i en beskrivelse af på forhånd fastsatte arbejdsopgaver. repræsentant og 2. Medmindre der foreligger en særlig bemyndigelse fra generalsekretæren/den højtstående repræsentant, forpligter de udstationerede militære eksperter ikke Generalsekretariatet udadtil. L 57/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 3. 2000 Artikel 5 Social sikring og sygesikring Den militære ekspert er fortsat omfattet af hjemlandets 1. socialsikringlovgivning og sygesikringsbestemmelser. 2. Inden udstationeringen sender den nationale myndighed, hvorfra den militære ekspert skal udstationeres, Generalsekreta- riatet en attest om, at den pågældende i udstationeringspe- rioden vedblivende er omfattet af den socialsikringslovgivning (herunder sygesikring), som gælder for denne myndighed, og at myndigheden hæfter for de udgifter, der opstår i udlandet. Artikel 6 Ulykkesforsikring Generalsekretariatet sikrer de udstationerede militære eksperter mod ulykkesrisici på de samme betingelser som dem, der i Generalsekretariatet gælder for personale, som ikke er omfattet af vedtægten. Denne bestemmelse finder anvendelse fra den dato, hvor den militære ekspert tiltræder tjenesten ved General- sekretariatet. Artikel 7 Afbrydelse eller ophør af udstationeringen Generalsekretæren/den højtstående 1. kan tillade, at udstationeringen afbrydes, og kan fastsætte de nærmere betingelser herfor. De udgifter, der er omhandlet i henholdsvis artikel 13 og artikel 14, godtgøres kun, hvis afbry- delsen sker på generalsekretærens/den højtstående repræsen- tants foranledning. repræsentant uafhængighed, underretter eksperten lederen af den afdeling, vedkommende er tilknyttet. Den udstationerede militære ekspert skal 4. iagttage fuld- stændig tavshed om alle forhold og anliggender, som vedkom- mende i medfør af sin stilling bliver bekendt med. Eksperten må ikke på nogen måde videregive dokumenter eller oplys- ninger, der ikke er offentliggjort, til personer, som ikke er berettiget til at få kendskab til dem. Denne tavshedspligt gælder også efter ophøret af ekspertens udstationering, uden at det berører de nationale bestemmelser på dette område. 5. Den udstationerede militære ekspert må hverken alene eller sammen med andre offentliggøre eller lade offentliggøre oplysninger, som har forbindelse med Den Europæiske Unions virksomhed, uden at have opnået tilladelse hertil på de betin- gelser og i overensstemmelse med de regler, som gælder i Generalsekretariatet. Den udstationerede militære ekspert er underlagt de 6. sikkerhedsregler og administrative bestemmelser, som gælder i Generalsekretariatet, uden at dette berører ekspertens forplig- telser med hensyn til den nationale sikkerhed. disciplinære Den udstationerede militære ekspert er fortsat underlagt 7. de regler. Generalsekretæren/den nationale højtstående repræsentant kan underrette de nationale myndig- heder om enhver krænkelse, som den militære ekspert måtte fastlagt eller have begået, af de bestemmelser, omhandlet i denne afgørelse. som er 8. Alle rettigheder i forbindelse med det arbejde, den udstati- onerede militære ekspert udfører under udøvelsen af tjenesten, tilkommer Generalsekretariatet. 9. Den udstationerede militære ekspert skal tage bopæl på tjenestestedet eller i en sådan afstand fra dette, at vedkom- mende ikke hindres i at udføre sit arbejde. 2. Udstationeringsperioden kan bringes til ophør, hvis det er i Generalsekretariatets eller vedkommende eksperts nationale myndigheds interesse, eller af andre behørigt begrundede årsager. Den udstationerede militære ekspert 10. skal bistå og rådgive sine foresatte i Generalsekretariatet og er ansvarlig over for disse foresatte for udførelsen af de opgaver, der er betroet vedkommende. KAPITEL II KAPITEL III DEN UDSTATIONEREDE MILITÆRE EKSPERTS RETTIGHEDER OG PLIGTER DEN UDSTATIONEREDE MILITÆRE EKSPERTS ARBEJDS- VILKÅR Artikel 8 1. Den udstationerede militære ekspert skal i udøvelsen af sin tjeneste og i sin adfærd udelukkende lade sig lede af Rådets interesser og skal handle i overensstemmelse med de nationale bestemmelser, som gælder for den pågældendes udstationering. 2. Den udstationerede militære ekspert skal afholde sig fra enhver handling, især enhver offentlig meningstilkendegivelse, som vil kunne anfægte den værdighed, der er forbundet med vedkommendes stilling. Artikel 9 Arbejdstid De regler for arbejdstid, som gælder i Generalsekretariatet, omfatter også den udstationerede militære ekspert. Artikel 10 Ferie og tjenestefrihed — Officielle fridage Såfremt den udstationerede militære 3. ekspert under udøvelsen af sit hverv skal tage stilling til et anliggende, i hvis behandling eller afgørelse eksperten har en sådan personlig interesse, at det vil kunne få indflydelse på vedkommendes Den udstationerede militære ekspert er omfattet af de nationale regler for årlig ferie og tjenestefrihed. Eksperten er endvidere omfattet af de regler for officielle fridage, som gælder i General- sekretariatet. 2. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 57/3 Artikel 11 a) for sig selv: Administration — Kontrol Administrationen af og kontrollen med feriedage og arbejds- tider varetages af generalsekretæren/den højtstående repræsen- tant eller af vicegeneralsekretæren. Med henblik herpå skal de relevante oplysninger om ret til ferie, herunder det årlige til- godehavende, meddeles i forbindelse med den brevveksling, der er omtalt i artikel 16, stk. 2. KAPITEL IV VEDERLAG OG GODTGØRELSER A. V e d e r l a g Artikel 12 Vederlag — i forbindelse med sin udstationering, fra indkaldelses- stedet til tjenestestedet — i forbindelse med udstationeringens ophør, fra tjeneste- stedet til indkaldelsesstedet b) for ægtefællen og forsørgelsesberettigede børn: — i forbindelse med flytning, fra indkaldelsesstedet til tjenestestedet — i forbindelse med udstationeringens ophør, fra tjeneste- stedet til indkaldelsesstedet. Som indkaldelsessted betragtes i denne afgørelse det sted, 5. hvor den udstationerede militære ekspert gjorde tjeneste inden udstationeringen. Tjenestestedet er det sted, hvor den tjene- stegren, eksperten tilknyttes, er beliggende. Indkaldelses- og tjenestestedet skal fremgå af den brevveksling mellem general- sekretæren/den højtstående repræsentant og den pågældende medlemsstats faste repræsentation, der er omtalt i artikel 16, stk. 2. Den udstationerede militære eksperts løn afholdes fuldt ud af den pågældende medlemsstat. 6. Det kan ved den brevveksling, der er omtalt i artikel 16, stk. 2, fastsættes, at rejseudgifterne ikke dækkes af Generalse- kretariatet. B. R e f u s i o n a f u d g i f t e r Artikel 13 Rejseudgifter 1. Den udstationerede militære ekspert, som ikke har flyttet sit personlige bohave fra indkaldelsesstedet til tjenestestedet, har for sit eget vedkommende ret til månedligt at få udbetalt et beløb svarende til prisen for en rejse tur/retur fra tjenestestedet til indkaldelsesstedet. Beløbet udbetales ved udgangen af hver måned samt den sidste dag, der forrettes tjeneste, hvis det er inden månedens udgang. Beløbet er fast og svarer til prisen for en jernbanebillet på 1. klasse, hvis afstanden mellem tjeneste- stedet og indkaldelsesstedet ikke er over 500 km. Er afstanden over 500 km, eller omfatter den normale rejserute rejse over hav, svarer beløbet til prisen for en flybillet til nedsat økonomi- klassepris (den laveste pris hos de nationale flyselskaber, der flyver mellem indkaldelsesstedet og tjenestestedet). 2. Til grund for fastsættelsen af beløbet lægges den tarif, som den 1. januar det pågældende år anvendes af Generalsekre- tariatets kontor for tjenesterejser. Beløbet revideres den 1. juli for de bestemmelsessteder, hvortil billetprisen er steget med mere end 5 % siden den 1. januar. Er der kun forrettet tjeneste en del af en måned, beregnes beløbet på grundlag af det pågældende antal dage. Den udstationerede militære ekspert, som har flyttet sit 3. personlige bohave fra indkaldelsesstedet til tjenestestedet, har årligt ret til for sig selv, sin ægtefælle samt forsørgelsesberetti- gede børn at få udbetalt en fast godtgørelse af rejseudgifter tur/retur fra tjenestestedet til indkaldelsesstedet i overensstem- melse med de regler og på de betingelser, som gælder i Gene- ralsekretariatet. 4. Den udstationerede militære ekspert har i overensstem- melse med de regler og på de betingelser, som gælder i Gene- ralsekretariatet, ret til refusion af sine rejseudgifter: Artikel 14 Flytteudgifter De udgifter, der er forbundet med flytningen af personligt 1. bohave, refunderes den udstationerede militære ekspert i over- ensstemmelse med de regler og på de vilkår, som gælder i Generalsekretariatet, og med bestemmelserne i stk. 2 og stk. 3. 2. Den udstationerede militære ekspert, som flytter sin bopæl til tjenestestedet for at opfylde forpligtelsen i artikel 8, stk. 9, kan flytte sit personlige bohave inden for en frist på højst seks måneder efter tiltrædelsen af tjenesten, såfremt udsta- tioneringens forventede varighed er mindst to år, og indkaldel- sesstedet ligger mindst 50 km fra tjenestestedet. Ved udstationeringens ophør skal flytningen finde sted 3. inden for et år. 4. Det kan ved den brevveksling, der er omtalt i artikel 16, stk. 2, fastsættes, at flytteudgifterne ikke dækkes af Generalse- kretariatet. Artikel 15 Tjenesterejser — Udgifter i forbindelse med tjenesterejser 1. Det kan pålægges den udstationerede militære ekspert at foretage en tjenesterejse under overholdelse af bestemmelserne i artikel 4. 2. Udgifterne i forbindelse med tjenesterejsen refunderes i overensstemmelse med de regler og på de vilkår, som i Gene- ralsekretariatet gælder for tjenestemænds refusion af sådanne udgifter. L 57/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 3. 2000 KAPITEL V Artikel 18 ADMINISTRATIVE OG BUDGETMÆSSIGE BESTEMMELSER Udgifter til infrastruktur Artikel 16 Fastsættelse af budgetbevillinger — Kontrakter De udgifter, der følger af den militære eksperts udstatio- 1. nering, afholdes over konto 1113 i Rådets budget. Udstationeringen og enhver forlængelse af den sker på 2. grundlag af en brevveksling mellem generalsekretæren/den højtstående repræsentant og den pågældende medlemsstats faste repræsentation. I brevvekslingen nævnes ligeledes navnet på de personer, som er beføjet til at fastsætte de praktiske rammerne af for udstationeringen inden for retningslinjer denne ekspert henvender sig på førstedagen for sin udstationering til den relevante afdeling i Generaldirektoratet for Administration og Protokol for at få foretaget de administrative tiltrædelsesforma- liteter. udstationerede militære afgørelse. Den Artikel 17 Afregning af udgifter Udbetalinger foretages i euro af vedkommende afdeling i Gene- raldirektoratet for Administration og Protokol, og beløbene indsættes på en bankkonto i Belgien. Udgifter, som afholdes i forbindelse med de udstationerede installering på arbejdspladsen (lokaler, militære eksperters inventar, maskiner, osv. ), og som hører ind under driftsbevillin- gerne, afholdes over driftsbevillingerne. Artikel 19 1. Denne afgørelse får virkning fra dagen for vedtagelsen. Den anvendes indtil de stående organer for den fælles 2. europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik er oprettet. Artikel 20 Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den 28. februar 2000. På Rådets vegne J. PINA MOURA Formand


title: PREGUNTA ESCRITA P-0662/00 de Helena Torres Marques (PSE) a la Comisión. Quinto programa de acción para la igualdad entre hombres y mujeres.

eurovoc_concepts:
action programme
gender equality
management accounting
operation of the Institutions

text: C 330 E/198 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/228) PREGUNTA ESCRITA P-0662/00 de Helena Torres Marques (PSE) a la Comisi(cid:243)n (28 de febrero de 2000) Asunto: Quinto programa de acci(cid:243)n para la igualdad entre hombres y mujeres Tras el debate celebrado el pasado 22 de febrero con la Comisaria Anna Diamantopoulou sobre el Quinto programa de acci(cid:243)n para la igualdad entre hombres y mujeres: 1. 2. estando prevista la aprobaci(cid:243)n de este programa de acci(cid:243)n a finales de 2000 o principios de 2001, ¿c(cid:243)mo se prevØ su funcionamiento en 2001? estando previsto por parte de la Comisi(cid:243)n enmarcar las acciones de mainstreaming y las acciones positivas, ¿c(cid:243)mo prevØ dividir la financiaci(cid:243)n entre estos dos grupos de acciones? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de marzo de 2000) Como miembro de la Comisi(cid:243)n responsable en materia de Empleo y Asuntos Sociales a la que se ha hecho alusi(cid:243)n en el debate de la Comisi(cid:243)n de Derechos de la Mujer de 22 de febrero de 2000, le comunico que la aprobaci(cid:243)n de la propuesta de un nuevo programa marco sobre la igualdad entre hombres y mujeres, que abarcar(cid:237)a el per(cid:237)odo 2001-2005, estÆ prevista para antes del verano del 2000. Las Presidencias portuguesa y francesa han incluido este tema en sus agendas respectivas para asegurar la aprobaci(cid:243)n del nuevo programa por parte del Consejo, en virtud del art(cid:237)culo 13 del Tratado CE, y su aplicaci(cid:243)n en el 2001. En cuanto a la financiaci(cid:243)n del nuevo programa, reflejarÆ un enfoque combinado, coordinando acciones espec(cid:237)ficas para corregir las desigualdades experimentadas por las mujeres y la integraci(cid:243)n de la dimensi(cid:243)n de la igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres. Con arreglo a este nuevo enfoque, se invitarÆ a la Comisi(cid:243)n a determinar sus acciones para fomentar la igualdad entre hombres y mujeres tanto en materia de contenido como de gastos (ya sea con la generalizaci(cid:243)n de pol(cid:237)ticas o mediante acci(cid:243)n positiva), ya que el nuevo programa serÆ el paraguas para todas las pol(cid:237)ticas comunitarias que pueden contribuir a alcanzar la igualdad entre hombres y mujeres. Asimismo, el nuevo programa incluirÆ un conjunto de acciones horizontales y de coordinaci(cid:243)n para asegurar su coherencia interna y su eficacia ademÆs del seguimiento, la redacci(cid:243)n de informes y la evaluaci(cid:243)n. Las acciones que no se puedan financiar mediante otras l(cid:237)neas presupuestarias se presentarÆn en forma de decisi(cid:243)n del Consejo para un programa de acci(cid:243)n dotado de una l(cid:237)nea presupuestaria espec(cid:237)fica (B3-4012). (2000/C 330 E/229) PREGUNTA ESCRITA P-0663/00 de Martin Schulz (PSE) a la Comisi(cid:243)n (29 de febrero de 2000) Asunto: Hechos en relaci(cid:243)n con la refiner(cid:237)a Leuna en la Repœblica Federal de Alemania ¿Han concluido en la Comisi(cid:243)n todas las comprobaciones en relaci(cid:243)n con el examen, desde el punto 1. de vista de la legislaci(cid:243)n en materia de competencia, de la construcci(cid:243)n de la refiner(cid:237)a Leuna en Alemania? ¿No tiene la Comisi(cid:243)n ninguna duda sobre si la gesti(cid:243)n y la ejecuci(cid:243)n del procedimiento por parte de las autoridades competentes en Alemania se desarrollaron en todo momento en la forma debida? 2. ¿Tiene conocimiento la Comisi(cid:243)n de que en la Canciller(cid:237)a Federal podr(cid:237)an haber desaparecido expedientes relacionados con las ayudas a la refiner(cid:237)a Leuna? ¿Ha adoptado la Comisi(cid:243)n medidas para comprobar si, como consecuencia de estos hechos, han resultado tambiØn afectados intereses de la UE, en particular, en relaci(cid:243)n con la posibilidad de comprobar si la concesi(cid:243)n de las autorizaciones se hizo en la forma debida? 3. ¿Ha entrado la Comisi(cid:243)n ya en contacto con las autoridades de la Repœblica Federal de Alemania para comprobar si entre los expedientes que pueden haber desaparecido y los datos que pueden haber sido borrados se encuentran documentos de los que guardan copia las instituciones de la UE o a cuya recuperaci(cid:243)n puede contribuir la Comisi(cid:243)n?


title: PERGUNTA ESCRITA E-0528/00 apresentada por Michl Ebner (PPE-DE) à Comissão. Taxa reduzida de IVA para produtos de imprensa distribuídos electronicamente.

eurovoc_concepts:
VAT rate
common commercial policy
electronic publishing
press

text: 28. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374 E/97 (2000/C 374 E/112) PERGUNTA ESCRITA E-0528/00 apresentada por Michl Ebner (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Taxa reduzida de IVA para produtos de imprensa distribu(cid:237)dos electronicamente Os Estados-membros tŒm a possibilidade de, no (cid:226)mbito da sexta directiva relativa ao IVA, aplicar uma taxa reduzida de IVA a certos bens e servi(cid:231)os. Assim Ø que diversos Estados-membros indicam jornais e publica(cid:231)ıes peri(cid:243)dicas no Anexo H da referida directiva, aplicando assim a estes produtos uma taxa reduzida de IVA. O facto, porØm, Ø que cada vez mais produtos de imprensa sªo distribu(cid:237)dos electronica- mente, provocando assim uma distor(cid:231)ªo da concorrŒncia entre publica(cid:231)ıes «materiais» e «imateriais». Por conseguinte, solicita-se (cid:224) Comissªo que comunique se, no futuro, os Estados-membros terªo a possibilidade de aplicar uma taxa reduzida de IVA a produtos de imprensa distribu(cid:237)dos electronicamente, em especial CD-ROM e publica(cid:231)ıes em linha? Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (10 de Abril de 2000) De acordo com a legisla(cid:231)ªo comunitÆria actualmente em vigor em matØria de taxas de IVA e, nomeada- mente, o artigo 12o da Sexta Directiva IVA 77/388/CEE (1), aos jornais e outros suportes de informa(cid:231)ªo Ø, em princ(cid:237)pio, aplicÆvel a taxa normal. Todavia, os Estados-membros que o desejem, podem estabelecer uma taxa reduzida para os livros, os jornais e os peri(cid:243)dicos. No que diz respeito aos bens imateriais, o Conselho Ecofin aprovou, em Junho de 1998, o princ(cid:237)pio segundo o qual uma opera(cid:231)ªo atravØs da qual um produto Ø colocado (cid:224) disposi(cid:231)ªo do beneficiÆrio sob forma numØrica por meio de uma rede electr(cid:243)nica deve ser considerada, para efeitos do IVA, como uma presta(cid:231)ªo de servi(cid:231)os. A introdu(cid:231)ªo ou nªo de alguns destes servi(cid:231)os na lista dos bens e servi(cid:231)os suscept(cid:237)veis de beneficiar de uma taxa reduzida serÆ examinada no quadro mais vasto de uma pr(cid:243)xima revisªo do (cid:226)mbito de aplica(cid:231)ªo das taxas reduzidas de IVA. De momento, seria prematuro antecipar os resultados dos trabalhos da Comissªo e comentar o futuro tratamento dos produtos de imprensa divulgados por via electr(cid:243)nica. (1) JO L 145 de 13. 6. 1977. Directiva com a œltima redac(cid:231)ªo que lhe foi dada pela Directiva 1999/85/CE (JO L 277 de 28. 10. 1999). (2000/C 374 E/113) PERGUNTA ESCRITA E-0532/00 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Condi(cid:231)ıes praticadas por algumas institui(cid:231)ıes de crØdito italianas aos seus clientes Que normas de protec(cid:231)ªo destinadas aos consumidores regulamentam os dep(cid:243)sitos bancÆrios? Os bancos, sem preju(cid:237)zo das normas que impedem a usura, podem actuar como bem entendem ou, no (cid:226)mbito da Uniªo Europeia, sªo obrigados a respeitar determinadas regras? A Comissªo estÆ informada de que em ItÆlia determinadas institui(cid:231)ıes de crØdito cobram juros passivos da ordem dos 13 %, o que corresponde a 0,1 % (ou atØ menos) da taxa de juros paga quando o saldo Ø positivo?