title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Regeringskonferensen 2000 - EU:s ekonomiska och sociala kommittés roll"

eurovoc_concepts:
European Economic and Social Committee
European integration
European treaties
enlargement of the Union

formats: html pdf print

text: C 117/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 4. 2000 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Regeringskonferensen 2000 — EU:s ekonomiska och sociala kommittés roll” (2000/C 117/06) Den 24 november 1999 beslutade kommitténs presidium att uppdra åt en tillfällig arbetsgrupp bestående av Anne-Marie Sigmund, John Little och Josly Piette att utföra förarbetena till kommitténs yttrande om ”Regeringskonferensen 2000 — EU:s ekonomiska och sociala kommittés roll”. Vid sin 370:e plenarsession den 1–2 mars 2000 (sammanträdet den 1 mars 2000) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 137 röster för, 10 emot och 25 nedlagda röster. 1. Inledning Inför en omfattande utvidgning har Europeiska unionen ställts inför en utmaning utan tidigare motstycke, som EU-institu- tionerna måste bemöta på ett ändamålsenligt sätt. Europeiska unionen har att ta itu med en institutionell reform före utvidgningen för att kunna fortsätta att sköta sina uppgifter effektivt, konsekvent och öppet. Samtidigt skall man upprätthålla principerna — som är gemensamma för medlemsstaterna — om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen. Samtliga institutioner och organ inom Europeiska unionen bör därför överväga hur de kan genomföra reformer och lägga fram förslag i anslutning till detta. ESK är medveten om sitt ansvar som skärningspunkt och mötesplats för det civila samhällets organisationsliv. I denna anda lägger ESK fram sitt bidrag till regeringskonfe- rensen 2000, för att förbereda utvidgningen och föra den europeiska integrationen framåt på ett verksamt sätt. 2. Kommitténs roll i dag I och med att ESK tillkom inrättade Romfördraget det enda rådgivande organ på europeisk nivå som samlar ”olika grupper inom det ekonomiska och sociala livet”. Dess företrädare återspeglar som kollektiv mångfalden i det civila samhällets organisationsliv, och ESK står till dess förfogande som forum för diskussion och tankeutbyte. Kommittén består i dag av 222 ledamöter som hämtats från sammanslutningar för arbetsgivare, arbetstagare, jordbrukare, transportföretag, småföretag, hantverkare, fria yrken, koopera- tiva företag, konsumenter och miljöintressen samt från frivil- ligorganisationer, familjepolitiska rörelser och ungdomsorga- nisationer. Den proportionella representationen skiljer sig åt från medlemsstat till medlemsstat. Kommittén är därmed en opolitisk församling med erfarenheter från ett brett fält och med djupa och erkända sakkunskaper. Dess beslutsprocess vilar på samförståndslösningar och är en direkt återspegling av den samrådsmodell som är en integrerad aspekt av det organiserade civila samhället. ESK är platsen där företrädarna för det civila samhällets organisationsliv kan ta del av direktinformation, uttrycka sina uppfattningar och försvara sina intressen. Tack vare sina nära kontakter med medborgarna kan ESK ge ett direkt och verksamt bidrag till att göra den europeiska integrationen lättare att begripa och mer demokratisk. Kommittén fungerar inte bara som institutionell ram för rådfrågning av det ekonomiska och sociala livets olika aktörer; den är en brygga mellan Europa och det civila samhällets mångskiftande och sammansatta organisationsliv. 3. Behovet av förändring ESK har alltid betonat att den europeiska integrationen inte får ses som ett statiskt tillstånd utan som ett förlopp under ständig förändring. Det är anledningen till att kommittén konsekvent har rekommenderat de senaste regeringskonferenserna att genomföra reformer som kan främja detta förlopp. I dag är utvidgningen inte bara en utmaning, den ger också Europeiska unionen en chans till institutionella reformer. Kommittén önskar få resurser som tillåter den att i ännu högre grad bidra till den europeiska integrationen och en framgångsrik utvidgning; det gäller också att anpassa sig till förändringarna och motsvara förväntningarna från det organiserade civila samhällets sida. 4. Riktlinjer 4. 1. Sammansättningen Kommittén består av företrädare för olika grupper inom det ekonomiska och sociala organisationslivet. Dess sammansättning skall säkerställa en tillräcklig representa- tion för olika grupper inom det ekonomiska och sociala livet samt allmänna samhällsintressen. 26. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/29 Med avseende på den interna organisationen är det kommitténs entydiga ståndpunkt att man vill bibehålla uppläggningen med tre grupper. Grupperna I och II omfattar företrädarna för arbetsmarknadens parter, medan grupp III ger utrymme åt de övriga representativa europeiska organisationerna i det civila samhället och därmed kompletterar ESK:s mångfacetterade sammansättning. 4. 2. Nomineringssätt Gällande modell för nominering av ledamöterna bör bibehållas av subsidiaritets- och insynsskäl och för att bevara den nödvändiga länken för direkt kommunikation mellan det civila samhällets organisationer i medlemsstaterna och ESK. ESK utesluter emellertid inte möjligheten att på sikt tillåta en direkt och begränsad tilläggsnominering av de representativa europeiska organisationer som erkänns av EU-institutionerna, i förekommande fall med utgångspunkt i eventuella liknande förändringar vid andra institutioner. Man bör se över reglerna för dessa nomineringar. 4. 3. Antalet ledamöter Kommittén är fullständigt införstådd med att ledamotsantalets ökning måste begränsas inför den förestående utvidgningen. 4. 5. Kommitténs uppdrag Flera typer av förbättringar är tänkbara. Principen med obligatoriska remisser bör bibehållas. Man kan till och med tänka sig att utsträcka den till områden som kultur, migrationspolitik eller frågor om icke-diskriminering. Kommittén kan emellertid själv få bedöma om det är lämpligt att avge ett yttrande över kommissionens förslag. Kommittén skulle då informera kommissionen om skälen till detta beslut. Kommittén fäster särskilt stort avseende vid att utöva sin rådgivande roll i inledande och undersökande skeden när ny lagstiftning skall utarbetas. För att ge eftertryck åt detta och samla krafterna till områden av avgörande betydelse vill kommittén än en gång understryka avsikten att välja arbets- uppgifter mer selektivt. För att beslutsprocessen skall kunna bli öppnare och mer överskådlig bör man införa ett uppföljningsförfarande i fråga om de ESK-yttranden som avges på begäran av en EU-institu- tion. De institutioner som biträds av ESK bör således informera kommittén om hur remissyttrandena följts upp. För att i ännu högre grad göra kommittén till ett reellt ”mervärde” i relation till de övriga institutionerna, och sätta den i stånd att fungera som förbindelselänk med det civila samhällets organisationsliv, måste den rådgivande funktionen utvecklas. Detta skulle kunna ske — genom att man inför möjligheten att kommissionen remit- terar ”undersökande” ärenden till kommittén före den egentliga lagstiftningsprocessen, Speciellt i detta perspektiv måste man tillämpa den generella principen om likabehandling av Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. — genom att kommittén får ansvar för att organisera eller samordna vissa samrådsförfaranden i komplicerade frågor, Den geografiska jämvikten måste bevaras, särskilt med avseen- de på rimlig representation för de mindre medlemsstaterna. — genom att kommittén etableras som fullvärdigt forum för den civila dialog som måste utvecklas mellan det civila samhällets organisationer, 4. 4. Mandatperioden — genom att ESK:s roll förstärks som ram för samråd mellan de sociala och ekonomiska aktörerna. ESK bör även på eget initiativ ägna mer uppmärksamhet åt att övervaka och främja uppföljning av sina yttranden. Det vore önskvärt om kommittéledamöternas mandatperiod förlängdes till fem år, så att kommittén kommer i takt med kommissionens och parlamentets cykler. 4. 6. Kommitténs etablering som självständig institution Mandatet bör även fortsättningsvis kunna förnyas. (Texten tillkommer senare. ) C 117/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 4. 2000 5. Kommentarer till de fördragsartiklar som berör ekonomiska och sociala kommittén EG-fo¨ rdragets nuvarande lydelse Artikel 257 (f. d. artikel 193) ESK:s fo¨ rslag Artikel 257 En ekonomisk och social kommitté upprättas härmed. Den skall ha en rådgivande funktion. En europeisk ekonomisk och social kommitté upprättas härmed. Den skall ha en rådgivande funktion. Kommittén skall bestå av företrädare för olika grupper inom det ekonomiska och sociala livet, särskilt företrädare för tillverkare, jordbrukare, transportföretag, arbetstagare, köpmän, hantverkare, fria yrken och allmänna samhällsintressen. Kommittén skall bestå av företrädare för olika grupper inom det civila samhällets organisationsliv. Dess sammansättning skall säkerställa en tillräcklig representa- tion för olika grupper inom det ekonomiska och sociala livet samt allmänna samhällsintressen. Artikel 258 (f. d. artikel 194) Artikel 258 Antalet ledamöter i Ekonomiska och sociala kommittén skall vara lika med: [. ] Bestäms senare. Antalet ledamöter från varje medlemsstat är följande: [. ] Bestäms senare. Antalet ledamöter i Ekonomiska och sociala kommittén är följande: Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna O¨ sterrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket 12 9 24 12 21 24 9 24 6 12 12 12 9 12 24 Kommitténs medlemmar skall utses för fyra år genom enhälligt beslut av rådet. De kan återväljas. Kommitténs medlemmar skall utses för fem år av rådet som skall besluta med kvalificerad majoritet. De kan återväljas. Kommitténs medlemmar får inte bindas av några instruktioner. De skall i gemenskapens allmänna intresse fullgöra sina skyldigheter under full oavhängighet. Kommitténs medlemmar får inte bindas av några instruktioner. De skall i gemenskapens allmänna intresse fullgöra sina skyldigheter under full oavhängighet. Rådet skall med kvalificerad majoritet fastställa kommittémedlemmar- nas arvoden. Artikel 259 (f. d. artikel 195) Artikel 259 När medlemmar av kommittén skall utses skall varje medlemsstat 1. tillställa rådet en lista med dubbelt så många kandidater som det antal platser som tilldelats statens medborgare. När medlemmar av kommittén skall utses skall varje medlemsstat 1. tillställa rådet en lista med dubbelt så många kandidater som det antal platser som tilldelats statens medborgare. Vid kommitténs sammansättning skall hänsyn tas till nödvändigheten av att säkerställa en tillräcklig representation för de olika grupperna inom det ekonomiska och sociala livet. Vid kommitténs sammansättning skall hänsyn tas till nödvändigheten av att säkerställa en tillräcklig representation för de olika ekonomiska och sociala sektorerna och det civila samhället i vidare bemärkel- se, samtidigt som en geografisk jämvikt upprätthålls. 2. Rådet skall höra kommissionen. Det får inhämta synpunkter från europeiska organisationer, som representerar de olika ekonomiska och sociala sektorer som berörs av gemenskapens verksamhet. 2. Rådet skall höra kommissionen. Det får inhämta synpunkter från europeiska organisationer, som representerar de olika ekonomiska och sociala sektorer som berörs av gemenskapens verksamhet. 26. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/31 EG-fo¨ rdragets nuvarande lydelse Artikel 260 (f. d. artikel 196) ESK:s fo¨ rslag Artikel 260 Kommittén skall bland sina medlemmar välja sin ordförande och sitt presidium för en tid av två år. Kommittén skall bland sina medlemmar välja sin ordförande och sitt presidium för en tid av två och ett halvt år. Den skall anta sin egen arbetsordning. Den skall anta sin egen arbetsordning. Kommittén skall sammankallas av ordföranden på begäran av rådet eller kommissionen. Den kan också sammanträda på eget initiativ. Kommittén skall sammankallas av ordföranden. Artikel 261 (f. d. artikel 197) Artikel 261 Kommittén skall ha facksektioner för de viktigaste av de områden som detta fördrag omfattar. Kommittén skall ha facksektioner för de viktigaste av de områden som detta fördrag omfattar. Facksektionerna skall utöva sin verksamhet inom ramen för kom- mitténs allmänna behörighet. De får inte höras oberoende av kom- mittén. Inom kommittén får även upprättas underkommittéer som i bestämda frågor eller på bestämda områden skall utarbeta utkast till yttranden som skall underställas kommittén för övervägande. Arbetsordningen skall bestämma hur facksektionerna och underkom- mittéerna skall vara sammansatta och vilka behörighetsregler som skall gälla för dem. Kommittén skall bestämma hur dess verksamhet skall organi- seras. Den skall lägga upp arbetet så att det civila samhällets representa- tiva europeiska organisationers ståndpunkter vägs in vid utar- betandet av yttrandena. Artikel 262 (f. d. artikel 198) Artikel 262 Kommittén skall höras av rådet eller kommissionen i de fall som anges i detta fördrag. Den får höras av dessa institutioner i samtliga fall då dessa finner det lämpligt. Den får på eget initiativ avge ett yttrande i sådana fall där den anser att det är lämpligt. Om rådet eller kommissionen anser det nödvändigt, skall de utsätta en frist inom vilken kommittén skall avge sitt yttrande; denna får inte understiga en månad från den dag kommitténs ordförande fått meddelande om ärendet. Efter fristens utgång får saken behandlas, även om något yttrande inte föreligger. Kommitténs och facksektionernas yttranden med protokoll överläggningarna skall överlämnas till rådet och kommissionen. från Europaparlamentet kan höra kommittén. Kommittén skall höras av rådet eller kommissionen i de fall som anges i detta fördrag. Kommittén skall yttra sig över kommissionens lagstiftningsför- slag eller varje annan fråga då den finner det lämpligt. Kommittén får också höras av Europaparlamentet, rådet eller kommissionen. Om Europaparlamentet, rådet eller kommissionen anser det nödvän- digt, skall de utsätta en frist inom vilken kommittén skall avge sitt yttrande; denna får inte understiga en månad från den dag kommitténs ordförande fått meddelande om ärendet. Efter fristens utgång får saken behandlas, även om något yttrande inte föreligger. Kommitténs yttranden med protokoll från överläggningarna skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Institutionerna skall underrätta kommittén om åtgärder som vidtagits till följd av det begärda yttrandet. Bryssel den 1 mars 2000. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI C 117/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 4. 2000 BILAGA till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande Följande ändringsförslag fick minst en fjärdedel av rösterna, men avslogs under diskussionen. A¨ ndringsförslaget hade lagts fram av Malosse, Pari, Rodrı´guez Garcı´a Caro och Vever. Punkt 2. 2 Lägg till text i andra stycket enligt följande: ”Kommittén består i dag av 222 ledamöter som hämtats från sammanslutningar för arbetsgivare, arbetstagare, jordbrukare, transportföretag, småföretag, hantverkare, fria yrken, kooperativa företag, konsumenter och miljöintres- sen samt från frivilligorganisationer, familjepolitiska rörelser och ungdomsorganisationer. Den proportionella representationen skiljer sig åt från medlemsstat till medlemsstat. Många av ledamöterna är samtidigt verksamma i de representativa europeiska organisationer som erkänns av EU-institutionerna, där de ofta har olika förtroendeuppdrag. Kommittén är därmed en opolitisk församling med erfarenheter från ett brett fält och med djupa och erkända sakkunskaper. ” Resultat av omröstning För: 47, emot: 100, nedlagda: 12


title: Intercambio de información sobre la calidad del aire.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
air quality
atmosphere
dissemination of EU information
exchange of information
public awareness campaign
quality of the environment


title: Règlement (CE) n° 468/2000 de la Commission, du 1er mars 2000, fixant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 57/8 FR Journal officiel des Communautés européennes 2. 3. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 468/2000 DE LA COMMISSION du 1er mars 2000 fixant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 2038/1999 du Conseil du 13 septembre 1999 portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), et notamment son article 18, para- graphe 5, deuxième alinéa, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) En vertu de l'article 18 du règlement (CE) no 2038/1999, la différence entre les cours ou les prix sur le marché mondial des produits visés à l'article 1er, paragraphe 1, point a), dudit règlement et les prix de ces produits dans la Communauté peut être couverte par une restitution à l'exportation. Aux termes du règlement (CE) no 2038/1999, les restitu- tions pour les sucres blanc et brut non dénaturés et exportés en l'état doivent être fixées compte tenu de la situation sur le marché communautaire et sur le marché mondial du sucre, et notamment des éléments de prix et de coûts visés à l'article 19 dudit règlement. Conformé- ment au même article, il y a lieu de tenir compte égale- ment de l'aspect économique des exportations envi- sagées. Pour le sucre brut, la restitution doit être fixée pour la qualité type. Celle-ci est définie à l'article 1er du règle- ment (CEE) no 431/68 du Conseil du 9 avril 1968 déterminant la qualité type pour le sucre brut et le lieu de passage en frontière de la Communauté pour le calcul des prix caf dans le secteur du sucre (2), modifié par le règlement (CE) no 3290/94 (3). Cette restitution est, en outre, fixée conformément à l'article 19, paragraphe 4, du règlement (CE) no 2038/1999. Le sucre candi a été défini au règlement (CE) no 2135/95 de la Commission du 7 septembre 1995 concernant les modalités d'appli- cation de l'octroi des restitutions à l'exportation dans le secteur du sucre (4). Le montant de la restitution ainsi calculé en ce qui concerne les sucres aromatisés ou additionnés de colorants doit s'appliquer à leur teneur en saccharose et être dès lors fixé par 1 % de cette teneur. La situation du marché mondial ou les exigences spécifi- ques de certains marchés peuvent rendre nécessaire la différenciation de la restitution pour le sucre suivant sa destination. Dans des cas particuliers, le montant de la restitution peut être fixé par des actes de nature différente. La restitution doit être fixée toutes les deux semaines. Elle peut être modifiée dans l'intervalle. L'application de ces modalités à la situation actuelle des marchés dans le secteur du sucre, et notamment aux cours ou prix du sucre dans la Communauté et sur le marché mondial, conduit à fixer la restitution aux montants indiqués à l'annexe du présent règlement. Les mesures prévues conformes à l'avis du comité de gestion du sucre, au présent règlement sont (4) (5) (6) (7) (8) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les restitutions à l'exportation des produits visés à l'article 1er, paragraphe 1, point a), du règlement (CE) no 2038/1999, en l'état et non dénaturés, sont fixées aux montants repris en annexe. Le présent règlement entre en vigueur le 2 mars 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 1er mars 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 252 du 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 89 du 10. 4. 1968, p. 3. (3) JO L 349 du 31. 12. 1994, p. 105. (4) JO L 214 du 8. 9. 1995, p. 16. 2. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 57/9 du règlement de la Commission, du 1er mars 2000, fixant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état ANNEXE Code produit Montant de la restitution 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — EUR/100 kg — 43,23 43,12 43,23 43,12 (1) (1) (2) (1) (1) (2) — EUR/1 % de saccharose × 100 kg — 1701 91 00 9000 0,4699 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 46,99 49,09 46,88 — EUR/1 % de saccharose × 100 kg — 1701 99 90 9100 0,4699 (1) Le présent montant est applicable au sucre brut d'un rendement de 92 %. Si le rendement du sucre brut exporté s'écarte de 92 %, le montant de la restitution applicable est calculé conformément aux dispositions de l'article 19 paragraphe 4 du règlement (CE) no 2038/1999. (2) Fixation suspendue par le règlement (CEE) no 2689/85 de la Commission (JO L 255 (CEE) no 3251/85 (JO L le règlement du 26. 9. 1985, p. 12), modifié par 309 du 21. 11. 1985, p. 14)


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Unkarin liittymisvalmistelut"

eurovoc_concepts:
Hungary
accession to the European Union
economic situation
political situation
social situation

text: C 117/38 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 26. 4. 2000 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Unkarin liittymisvalmistelut” (2000/C 117/08) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 29. huhtikuuta 1999 työjärjestyksensä 23 artiklan mukaisesti laatia lausunnon aiheesta ”Unkarin liittymisvalmistelut”. Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet” -jaosto antoi lausuntonsa 10. helmikuuta 2000. (Esittelijä oli José Ignacio Gafo Ferna´ndez ja apulaisesittelijä Susanna Florio). Talous- (maaliskuun 1. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon yksimielisesti. ja sosiaalikomitea hyväksyi 1. ja 2. maaliskuuta 2000 pitämässään 370. täysistunnossa 1. Johdanto Unkari on yksi niistä maista, 1. 1. jotka valittiin alun perin Luxemburgin huippukokouksessa Euroopan unionin jäsenehdokkaiksi. 1. 2. Unkari valittiin sen perusteella, miten se on onnistunut täyttämään Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neu- voston määrittelemät poliittiset ja taloudelliset arviointiperus- teet. Maan edistymistä tarkastellaan tuonnempana lausun- nossa. Lausuntoa laatiessaan esittelijät ovat olleet yhteydessä 1. 3. Euroopan komissioon ja Unkarin EU-edustustoon. Valmistelu- ryhmä teki lokakuussa 1999 tutustumiskäynnin Unkariin, jossa se tapasi maan hallituksen virkamiehiä ja työmarkkina- osapuolia. Lausuntoa laadittaessa on niin ikään otettu huo- mioon Euroopan parlamentin (1) sekä EU:n ja Unkarin välisen neuvoa-antavan sekakomitean antamat päätöslauselmat (2). 2. Unkarin taloudellinen ja sosiaalinen tila vuonna 1999 2. 1. Kaikki tietolähteet näyttävät selvästi osoittavan, että Unkarin yleistilanne on Euroopan unionin jäsenyyteen valmis- tautumisen kannalta varsin myönteinen. 2. 2. Maan poliittisesta tilanteesta voidaan todeta, että halli- tusmuoto uudistettiin vuonna 1989. Vuoden 1998 touko- kuussa järjestettiin parlamenttivaalit, joiden tuloksena muo- dostettiin kolmen puolueen kokoomushallitus, jolla on 213:n paikan enemmistö parlamentin 386 edustajanpaikasta. Halli- tus on keskusta-oikeistolainen, ja pääministeri Viktor Orba´n kuuluu enemmistöpuolueeseen Fidesziin, joka sai vaaleissa 38,3 % äänistä ja 148 edustajanpaikkaa. Suurin oppositiopuo- lue on sosialistien MSZP, jonka vaalitulos oli 34,7 % annetuista äänistä ja 134 edustajanpaikkaa. Tasavallan presidentillä on jonkin verran valtaa, mutta hänen tehtävänsä ovat pääasiassa edustuksellisia. Korostettakoon vielä, että Unkarista tuli Naton täysivaltainen jäsen maaliskuussa 1999. Yleisesti ottaen kai- kissa lausunnoissa todetaan Unkarin demokraattisten instituu- tioiden ja parlamentaarisen järjestelmän toimivan myönteisesti ja täyttävän EU:hun integroitumiselle asetetut kriteerit. 2. 3. Unkarin suhteet naapurivaltioihin ovat viime vuosina parantuneet huomattavasti. Slovakian kanssa allekirjoitettiin sopimus vuonna 1996, ja samana vuonna tehtiin sopimus myös Romanian kanssa. Kummassakin tapauksessa on vielä ratkaistava unkarilaista kielivähemmistöä koskevia vähäisiä ongelmia, ja Slovakian osalta ongelmana on Tonavan hyödyn- täminen. Vuosien 1997 ja 1998 taloudellista tilannetta kuvaavat 2. 4. luvut osoittavat talouden elpyneen huimasti ja kasvaneen 4,4 prosenttia vuonna 1997 ja 4,5 prosenttia vuonna 1998. Viimeisimpien ennusteiden mukaan vuoden 1999 kasvuvauhti oli 4,2 %. Inflaatioaste on laskusuunnassa: vuonna 1999 inflaa- tio laski 10 %:iin, kun se vuonna 1998 oli vielä 14,9 %, eli hyvin kaukana euroalueen luvuista. Valtiontalouden alijäämä supistui lievästi vuoden 1997 tasosta (4,8 %) 4,5 prosenttiin vuonna 1998 ja 3,9 %:iin vuonna 1999, vaikka korkeat kasvuluvut eivät ole tätä alijäämää liiemmin pienentäneet. Lisäksi on otettava huomioon kaksi muuta tekijää: työttömyys- aste (8 % vuonna 1998 ja 6,5 % vuonna 1999), joka on aiemman talouskokemuksen pohjalta luonut tiettyä sosiaalisia jännitteitä, koska maassa on totuttu täystyöllisyyteen; ja vaihto- taseen vaje, joka on viitenä viime vuonna ollut 2,5–3,5 % BKT:sta, joskin noin 21 miljardin euron suuruinen voimakas ulkomainen pääomavirta tasoittaa vaihtotaseen vajetta. 2. 5. Unkari on edistynyt huomattavasti merkittävien talous- sektorien sääntelyn purkamisessa ja yksityistämisessä varsinkin vuonna 1995 säädetyn uuden lain tultua voimaan, vaikka prosessissa on ilmennyt konkreettisesti paikannettavia ongel- mia. Unkarin talouden voi katsoa yleisesti ottaen integroitu- neen täydellisesti vapaiden markkinoiden lainalaisuuksiin. BKT:sta 80 % on peräisin yksityissektorilta, ja ulkomaankau- pasta 64 % käydään Euroopan unionin maiden kanssa. (1) Päätöslauselma komission 15. huhtikuuta 1999 hyväksymästä määräaikaiskertomuksesta. (2) Maatalouspolitiikka ja Unkarin liittyminen EU:n jäseneksi; Euroo- pan unionin sosiaaliturvajärjestelmien uudistaminen. 2. 6. Yksityistäminen on muuttanut merkittävästi myös eri tuotannonalojen tilannetta. Maatalous on edelleen erityisen työvoimavaltaista (Eurostatin mukaan vuonna 1998 maatalou- dessa työskenteli 9,4 % aktiiviväestöstä ja Unkarin omien 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 117/39 tietojen mukaan vuonna 1999 osuus oli 7 %), vaikka työvoi- maa on viime vuosina siirtynyt muille elinkeinoelämän aloille, ja tämänsuuntaisen kehityksen ennustetaan jatkuvan tulevai- suudessa. Vuonna 1998 mikroyritykset (alle 10 työntekijän yritykset) työllistivät lähes miljoona työntekijää, pienyritykset (10–49 työntekijää) 360 000 työntekijää ja pk-yrityksissä (50–249 työntekijää) työskenteli noin puoli miljoonaa työnte- kijää. Edellä mainitut yritystyypit työllistivät yhteensä noin 50 % työikäisestä väestöstä (lähde: ILO, Budapest 1998). Teollisuus on rakenteeltaan kahdentyyppistä. Yhtäältä 2. 7. on pieni joukko ulkomaisiin investointeihin tukeutuvia yrityk- siä, joiden tuottavuusaste on suhteellisen korkea. Toisaalta on lukuisia muita kotimaan markkinoille keskittyviä yrityksiä, joiden tuottavuus on alhainen ja tekniikka nykytarpeisiin nähden erityisen riittämätöntä, mikä vaikeuttaa niiden välitöntä sopeutumista avoimeen, kilpailuhakuiseen järjes- telmään. Ympäristöhaasteet saattavat olla erityisen merkittäviä. 2. 8. Palveluala näyttää kehittyvän teollisuutta nopeammin. Tämä johtuu siitä, että kyseessä on usein täysin uudenlainen toiminta, joka ei kuulu rakennemuutoksen piiriin. Näyttää kuitenkin itsestään selvältä, että alaa on edelleen nykyaikaistet- tava. 2. 9. Unkarin työmarkkinasuhteiden kehittyminen Työmarkkinoiden uudelleenorganisointi 90-luvulla 2. 9. 1. johti niin ammattiliittojen keskusjärjestöjen kuin työnanta- jajärjestöjen pirstoutumiseen. 2. 9. 2. Markkinatalouteen siirtyminen on tuonut moniar- voiset työmarkkinasuhteet. Entisestä Unkarin työntekijöiden keskusjärjestöstä (SZOT) syntyneissä neljässä suurimmassa ammattiliittojen keskusjärjestössä (MSZOSZ, itsenäisten työn- tekijöiden liitto, SZEF ja ESZT) on pantu toimeen uudistuksia, ja samaan aikaan on perustettu kaksi uutta keskusjärjestöä (LIGA ja MOSZ). Suurin osa lukuisista ammattiliitoista kuuluu edellä mainittui- hin, enemmistöä edustaviin kuuteen keskusjärjestöön. Ay-liikkeen pirstoutuneisuutta on edistänyt ay-oikeuksista annettu laki, jonka nojalla kymmenen työntekijän ryhmä voi perustaa työhuonekunnan (vuoden 1989 yhdistyslaki). Ammattiliitot ovat useita kertoja pyrkineet yhdentymään ja tekemään yhteistyötä, mutta kokeilu ei ole edennyt alkua pidemmälle, eivätkä yritykset ole olleet riittäviä. (1) 2. 9. 3. Enemmistöä edustavat kuusi ammattijärjestöä ovat liittyneet Euroopan ammatilliseen yhteisjärjestöön EAY:hyn. Phare-ohjelman puitteissa Unkariin on perustettu EAY:n tuella – samaan tapaan kuin muihin KIE-maihin – valtakunnallinen ay-integraatiotoimisto (CNSI). Ammatilliset järjestöt saavat toimistosta tietoa Eurooppa-asioista ja unionin laajentumises- ta. Kaikille ammattijärjestöille tiedotetaan ja niitä kuullaan Euroopan unionin jäsenyysneuvotteluja koskevista kysymyk- sistä. CNSI:n Unkarin-koordinaattori on hallituksen muodosta- man unioniin liittymistä käsittelevän strategisen työryhmän täysivaltainen jäsen. 2. 9. 4. Vuoden 1988 lopussa luotiin kolmikantafoorumi, josta kehittyi myöhemmin sovitteluneuvosto. Neuvoston ta- voitteena on torjua konflikteja ja tarjota työantajien, työnteki- ja jöiden ja hallituksen edustajille keskinäinen kuulemis- tiedottamis- sekä sopimusneuvottelujärjestelmä. Työnantajien ja työntekijöiden hajanainen edustus on luonnollisesti vaikutta- nut monella tavoin neuvoston työskentelyyn ja sen tekemien päätösten tehokkuuteen. 2. 9. 5. Tähän mennessä neuvosto on käsitellyt kilpailulle alttiiden alojen minimipalkkaa ja palkankorotuksia, ja muuta- mia valtakunnallisia sopimuksia on tehty. Neuvostossa on niin ikään käsitelty juridisia sekä talous- ja yhteiskuntaelämää koskevia kysymyksiä. Neuvoston työskentelyä sääntelevän säännöstön mukaisesti työmarkkinaosapuolilla on oikeus saada tietoa kaikista niiden erityisetuja koskevista seikoista. Niillä on lisäksi oikeus osallis- ja hallituksen tua aktiivisesti oikeussäännösten laatimiseen, tulisi kuulla neuvostoa ennen työelämää koskevien lakien antamista (2). Tiettyjä työlainsäädännän kohtia on muutettu sovitteluneuvos- ton antamien ohjeiden mukaisesti. Mainittakoon etenkin sel- laisten työntekijöiden suojelu, joita työehtosopimukset eivät kata. 2. 9. 6. Maaliskuussa 1999 jatkettiin kuulemismenettelyä työmarkkinalainsäädännän muuttamisesta ja hallituksen uu- desta ehdotuksesta sosiaalidialogin rakenteeksi. Sovitteluneu- vosto ja sosiaaliturvan hallintovaliokunnat lakkautettiin työ- nantaja- ja ammattijärjestöjä kuulematta. Hallitus on esittänyt parlamentille, että työntekijäneuvostot voisivat ottaa yritysten työntekijöitä suoraan palvelukseen jopa sellaisissa yrityksissä, jonka työntekijät eivät ole järjestäyty- neitä. (1) G. Casale: ”Workers’ Participation in CEEs”, (ILO, 1998). (2) Ks. Laszlo Sandorin EU:n ja Unkarin neuvoa-antavalle sekakomi- laatima asiakirja ”Sosiaalipolitiikka – sosiaalidialogi”, tealle 26. lokakuuta 1998. C 117/40 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 26. 4. 2000 2. 9. 7. Unkarin hallituksen omaksuman uuden kannan mu- kaan sosiaalidialogin rakenne purettaisiin ja korvattaisiin erilli- sillä, laajapohjaisilla foorumeilla, joilla olisi vähäinen päätös- tai neuvotteluoikeus (ks. liite). Tähän mennessä on perustettu kaksi foorumia: työelämän foorumi ja talous- ja sosiaaliasioissa kuultava foorumi. Työelämän foorumi on ehdottomasti kolmi- kantainen (hallitus, työnantajat ja työntekijäjärjestöt). Kahden muun foorumin (talousneuvoston ja sosiaalineuvoston) on määrä kokoontua ainoastaan kahdesti vuodessa, ja niihin voisivat osallistua myös Unkarin keskuspankki, pörssineuvos- to, monikansallisten yhtiöiden edustajat sekä eräät kauppaka- marit. Sosiaalineuvostossa kuultaisiin ainoastaan vammaisia, yhteiskunnan vähäosaisia sekä kansalais- ym. järjestöjä, mutta työmarkkinaosapuolet pysyisivät sen ulkopuolella. työttömien määrä lisääntyi huomattavasti. Komission loka- kuussa 1999 julkaiseman selonteon mukaan vuoden 1999 lopussa työttömyysaste oli 7,8 prosenttia, alueiden välillä oli huomattavia eroja ja työttömyys oli lisääntynyt erityisesti vähemmistöjen keskuudessa (2). Uusi hallitus on organisoinut valtionhallinnon 2. 9. 13. uudelleen, ja sen myötä Unkariin on perustettu uusi ministeriö: sosiaali- ja perheministeriö. Vuonna 1990 perustetun ja 1998 lakkautetun työministeriön tehtävät on puolestaan jaettu val- tiovarainministeriön, opetusministeriön sekä sosiaali- ja per- heasiain ministeriön kesken. Vuodesta 1968 lähtien Unkarin suunnitelmatalous 2. 9. 8. on vähitellen vapautunut keskusjohtoisuudesta, minkä seu- rauksena palkkojen määrittelyssä on siirrytty ammattiliittojen valtakunnallisen keskusjärjestön tasolta työntekijöiden yritys- kohtaiseen edustukseen (1). Kansanterveyspalvelut, jotka luotiin suojaamaan 2. 9. 14. väestöä sairauksilta ja ehkäisemään niitä, ja työsuojelu, jonka piiriin kuuluvat muunlaiset tehtävät, kuten työterveyden seu- ranta ja valvonta, ovat usein huonosti koordinoituja, eikä käytettävissä olevilla välineillä kyetä tyydyttämään kansalaisten tarpeita tai ehkäisemään työtapaturmia. Vuodelta 1992 peräisin olevaan työlainsäädäntään 2. 9. 9. on viime vuosina tehty eräitä muutoksia, joilla Unkarin työelämän suhteita on periaatteessa pyritty lähentämään saksa- laiseen käytäntöön. Tämän järjestelmän mukaan työhuone- kunnat voisivat todella tehdä sopimuksia työpaikoillaan, kun taas alakohtaiset liitot vastaisivat yritysten välisistä sopimuk- sista. 2. 9. 10. Ammatilliset järjestöt saavat nykyisin allekirjoittaa yrityskohtaisia sopimuksia vain siinä tapauksessa, että järjestö on saanut 50 % työhuonekunnan viimeisimmissä vaaleissa annetuista äänistä. Työnantajien ryhmää edustavat neuvostossa yh- 2. 9. 11. deksän valtakunnallista työnantajajärjestöä, jotka ovat liitty- neet yhdeksi kansainvälisistä asioista huolehtivaksi liitoksi. Tammikuussa 1999 perustettu Unkarin työnantajajärjestöjen kansainvälisen yhteistyön keskusliitto (MMNSZ) on ainoa Unicen jäsenjärjestö. Yksityisyrittäjien järjestöt eivät ole saaneet jäsenyrityksiltään valtuuksia allekirjoittaa työehtosopimuksia tai noudattaa niiden velvoitteita. Työnantajajärjestöjen pää- asiallisin tehtävä näyttää pikemminkin olevan yrittäjien talou- dellisten ja kaupallisten etujen puolustaminen neuvotteluissa hallituksen kanssa. Tämä selittää osittain sen, että vuosina 1991 ja 1992 allekirjoitettujen lukuisten työehtosopimusten jälkeen sopimusten määrä on merkittävästi vähentynyt. 2. 9. 12. Markkinatalouteen siirtymisellä on ollut useita va- kavia taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia monille Unkarin yhteiskuntasektoreille. Työttömyys kohosi vuonna 1993 huo- lestuttavan korkealle (11,3 %:iin) ja samanaikaisesti pitkäaikais- 2. 9. 15. Vaikka aluetasolle on luotu provinssi- ja aluekohtai- sia rakenteita, hallinnon hajauttamisprosessin ei voida todeta päättyneen. Alueille varatut määrärahat ovat edelleen niukkoja, ja ne on jaettu yhdeksän toimivaltaisen ministeriön kesken jopa työttömyyden torjuntatoimenpiteiden osalta. (3) Työttö- myyden hoitoon on avattu julkisia työvoimatoimistoja. On niin ikään turvauduttu kansalaisjärjestöihin, jotka ovat tutki- neet työn uudelleenmäärittämiseen tai työntekijöiden uudel- leentyöllistämiseen tarkoitettuja ohjelmia. Järjestöt ovat vuo- sien mittaan lisänneet huomattavasti toimintaansa ja poliittista vaikutusvaltaansa (4). Sosiaaliturvajärjestelmän kulut ovat 2. 9. 16. lähes 24 % BKT:sta. Niinpä Unkarin hallitus uudistaa perusteellisesti elä- kejärjestelmänsä ja laatii oikeussäännöstön, jossa taataan seu- raavaa: 1) luodaan pakolliseen maksuun perustuvia yksityisiä eläkerahastoja, 2) otetaan käyttöön vapaaehtoinen, täydentävä järjestelmä (vuonna 1997 säädetty laki N:o LXXXII) ja 3) käynnistetään pakollinen valtion eläkejärjestelmä (5). 2. 9. 17. Hallitus on perustanut tasavertaisia mahdollisuuksia jonka tavoitteena on tukea naisten ja käsittelevän osaston, miesten tasa-arvon periaatetta kannattavaa politiikkaa. Lisäksi on joukko yhdistyksiä ja kansalaisjärjestöjä, jotka tukevat toiminnallaan naisten roolia työelämässä. (2) TSK:n tiedonanto aiheesta ”Jäsenyyttä hakeneiden maiden työlli- syys sekä sosiaali- ja työmarkkinapoliittinen tilanne”, heinäkuu 1999. (3) G. Juhas: ”Threats against further Integration?”, Lundin yliopisto, Tukholma 1998. (4) Maailmanpankin Unkarin aluetoimisto: ”NGO stock-taking in Hungary”. (1) Andras Toth: ”The Transformation of the Industrial Relations in Hungary”, kausijulkaisussa ”South East Europe Review” 3/1998. (5) EU:n ja Unkarin neuvoa-antavan sekakomitean laatima asiakirja, 26. lokakuuta 1998. 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 117/41 2. 9. 18. Kommunistihallinnon kukistuttua vuonna 1989 kansalaisjärjestöjä syntyi todella runsaasti. Tällä hetkellä tällai- sia järjestöjä on rekisterissä 60 000. Ne työllistävät yli 47 000 henkeä, ja niiden liikevaihto on 1,5 % BKT:sta. Lukuun sisältyy epäilemättä erinäinen joukko säätiöitä, järjestöjä ja paikkakuntakohtaisia yhdistyksiä, jotka eivät aina ole täysin toimivia. Valtioneuvoston yhteyteen on perustettu osasto, jonka tehtävänä on lujittaa ja tukea Unkarin vapaaehtoisjärjes- töjen toimintaa. Vaikka vapaaehtoisjärjestöjen tekemää työtä onkin 2. 9. 19. arvostettava, talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu epäilevästi yhdistystoiminnan rakenteeseen ja tehtävään. Tällaisella toi- minnalla ei missään tapauksessa saa korvata keskushallinnon instituutioille kuuluvia perusvelvollisuuksia eikä työmarkkina- osapuolten laillista edustuksellisuutta ja osallistumista. 2. 10. tyseroja, ne sijoittuvat EU:n jäsenmaiden vaihteluvälille. Vaikka Unkarin alueiden välillä on merkittäviä kehi- 2. 11. Hallinnonuudistus on edennyt huomattavasti, vaikka kuljettavana on vielä pitkä tie. Poliisitoimen uudistus näyttää sen sijaan olevan hieman suunnitelmista jäljessä. Poliisivoimien uudistaminen saattaa olla hyvinkin kiireellinen tehtävä järjes- täytyneen rikollisuuden ilmestymisen takia. 2. 12. Vaikuttaa siltä, että Phare-ohjelmassa on selvästikin onnistuttu viime vuosina huomattavan hyvin sellaisilla aloilla kuin teollisuuden rakennemuutos, yksityistäminen tai instituu- tioiden uudistaminen ja lujittaminen. Vuodesta 1998 lähtien Phare-ohjelmalla on ollut samat pääasialliset tavoitteet kuin liittymistä valmistelevalla strategialla, ja siitä on näin tullut yksi strategian tärkeimmistä osatekijöistä. Työmarkkinaosapuolet suhtautuvat kuitenkin Phare-ohjelman käyttöön melko kriitti- sesti, koska ohjelmaan on vaikea päästä mukaan ja sen hallinnointi on hankalaa. Yksi merkittävimmistä ongelmista on, että hallituksen olisi tuettava ohjelmaa ja päästävä siitä yksimielisyyteen. 3. Tiivistelmä valmisteluryhmän Unkarin-vierailun ta- paamisista Lausunnon laatimisesta valmistelu- 3. 1. ryhmällä oli tilaisuus vierailla Unkarissa heti Euroopan komis- sion julkaistua toisen määräaikaiskertomuksensa Unkarin edis- tymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa. vastanneella 3. 2. Matkan aikana valmisteluryhmä tapasi liittymisproses- sin kanssa tiiviisti tekemisissä olevia Unkarin hallituksen virkamiehiä, eräitä prosessin seurannasta vastaavia Euroopan unionin valtuuskunnan virkamiehiä ja erityisesti kaikkein edustavimpia yhteiskunnallis-ammatillisia järjestöjä. Vierailus- ta voidaan tehdä seuraavat päätelmät: Ensimmäinen päätelmä, 3. 3. jota kaikki asiassa kuullut yhteiskunnallis-ammatilliset organisaatiot korostivat käytän- nössä yksimielisesti, on Unkarin hallituksen kanssa käydyn toimivan sosiaalidialogin katkeaminen. 3. 4. Kyseisen vuoropuhelun konkreettisesta toteutumisesta vastannut entinen sovitteluneuvosto on korvattu kuudella neuvoa-antavalla komitealla, jotka ovat pirstoneet sovittelu- neuvoston aiemmin tekemän työn, vaikka ne tietyissä tapauk- sissa myös laajentavat tehtäväkenttää. Monilla näistä neu- voa-antavista komiteoista ei sitä paitsi ole toimintasääntöjä, ja kokousten lukumäärää tai koollekutsumista ja kuulemista koskevat säännöt ovat epämääräisiä. Työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen tilanne on hajanai- 3. 5. nen, kun ensiksi mainittuja on yhdeksän ja jälkimmäisiä kuusi. Työnantajajärjestöt ovat kuitenkin perustaneet koordinointieli- men nimeltä Unkarin työnantajajärjestöjen kansainvälisen yh- teistyön keskusliitto, joka on asteittaisen integroitumisen ensi askel. Valmisteluryhmällä oli tilaisuus tavata niin ikään maan tärkeimmän kuluttajaliiton edustajia. Liitolla on niukasti re- sursseja, mutta se on äärimmäisen aktiivinen ja saa äänensä hyvin kuuluviin julkisuudessa. 3. 6. Valmisteluryhmällä oli tilaisuus tavata Unkarin kansa- laisjärjestöjen edustajia. Maassa on 60 000 kansalaisjärjestöä, joista 30 000 toimii aktiivisesti. Monessa tapauksessa korkea luku kattaa tosiasiassa järjestörakenteeltaan yrityksiä muistut- tavia malleja (jotka ovat usein osuustoiminnallisia ja toisinaan varsinaisia yrityksiä), jotka toimivat verotuksellisista syistä kansalaisjärjestön muodossa oltuaan alun perin rakenteeltaan kollektiivisia. Unkarin hallitus haluaa ehdottomasti 3. 7. tukea kansa- laisjärjestöjä, joiden se katsoo olevan vaihtoehto perinteisten yhteiskunnallis-ammatillisten järjestöjen kanssa käytävälle suo- ralle sosiaalidialogille. Konkreettisena esimerkkinä mainitta- koon mm. , että kaikki luonnolliset henkilöt voivat antaa vapaasti prosentin verotettavasta vuositulostaan valitsemalleen kansalaisjärjestölle. Toisaalta työnantajajärjestöjen tai ammatti- yhdistysten jäsenmaksuja ei vastaavasti katsota verotuksessa vähennyskelpoisiksi. Valmisteluryhmä oli iloisesti yllättynyt unioniin liitty- 3. 8. misestä vastaavien Unkarin virkamiesten valmiustasosta, ja ryhmälle tarjoutui usein tilaisuus ilmaista tyytyväisyytensä asiasta. Euroopan komissiolta saatu tuki on osaltaan edistänyt virkamiesten valmiutta. 3. 9. Sekä työmarkkinaosapuolten että hallituksen virka- miesten kanssa käydyissä neuvotteluissa tuli selkeästi esiin kaksi huolenaihetta: 3. 9. 1. Unkarin työmarkkinaosapuolet ovat ensinnäkin yksi- mielisiä siitä, että Euroopan unionin lausunnossa korostetaan liiaksi romaniväestön etnisiä ongelmia ja korruptiota (romanit eivät ole varsinainen vähemmistö). Kumpaakin ongelmaa C 117/42 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 26. 4. 2000 yliarvioidaan, ja romaniväestön osalta ongelma – jos sitä ylipäätään on olemassa – ei ole yhtä vakava tai syvällinen kuin mitä lausunnossa annetaan ymmärtää. Korruption osalta mainitaan Transparency Internationalin äskettäin laatima se- lonteko, jossa Unkari sijoittuu paremmin kuin eräät Euroopan unionin perustajavaltiot ja on useiden EU-maiden tuntumassa. 3. 9. 2. Toinen, suurempi huolenaihe on väestön pettymys siihen, ettei unioniin liittymiselle ole asetettu tarkkaa ja ennustettavaa ajankohtaa. Unkarissa ollaan epätietoisia siitä, kannattaako maan ponnistella omaksuakseen täydellisesti yh- teisön säännöstön. Valmisteluryhmälle korostettiin usein, että jos jäseneksi liittymisestä ei päätetä pikapuoliin, tämä saattaa samanaikaisesti hidastaa mukautumisponnisteluja. 4. Liittymisprosessin nykytila 4. 1. Tämän luvun tiedot ovat peräisin pääasiassa kolmesta lähteestä, jotka ovat 1) Euroopan komission joulukuussa 1998 laatima seurantakertomus Unkarin liittymisvalmisteluista ja komission lokakuussa 1999 julkaisema uusi kertomus, 2) muut asiakirjat ja selvitykset, erityisesti Euroopan parlamen- tin mietintö (1) sekä EU:n ja Unkarin neuvoa-antavan sekakomi- tean päätöslauselmat (2). Lisäksi mainittakoon esittelijöiden yhteydenottoihin perustuva 3) Euroopan komission ja Unkarin EU-edustuston panos sekä varsinkin tulokset, joita saatiin lokakuussa 1999 pidetystä lausunnon laatimisesta vastanneen valmisteluryhmän ja Unkarin viranomaisten sekä yhteiskun- nallis-ammatillisten järjestöjen välisestä kokouksesta. siä, sillä Euroopan unioni on tuonut Eurooppaan rauhan ja keskinäisen luottamuksen ja luonut lisäksi solidaarisuuteen ja kollektiiviseen edistykseen pohjautuvan uuden ulottuvuuden, jonka ansiosta ”eurooppalaisena sosiaalimallina” tunnettu omaleimainen talousmalli on yleistynyt. Tässä mallissa kaikki taloudelliset toimijat pyrkivät yhdessä edistämään eurooppalaisen yhteiskunnan kollektiivista etua samalla kun ne puolustavat omia intressejään. ja yhteiskunnalliset 4. 5. Talous- ja sosiaalikomitea korostaa, että valtion – tässä tapauksessa Unkarin – liittyminen Euroopan unioniin on kollektiivinen tehtävä, johon maan koko yhteiskunnan tulee osallistua. Komitea onkin huolestunut Unkarin hallituksen ja maan edustavimpien yhteiskunnallis-ammatillisten järjestöjen välisen toimivan sosiaalidialogin puutteesta. 4. 6. TSK ei katso pystyvänsä ottamaan kantaa siihen, miten tähän tilanteeseen on viime kädessä tultu, eikä myöskään kummankaan osapuolen mahdolliseen yksittäiseen vastuuseen. Sen sijaan komitea kehottaa Unkarin hallitusta ja yhteiskunnal- lis-ammatillisia järjestöjä etsimään kompromissiratkaisuja, joi- den ansiosta dialogi voitaisiin käynnistää uudelleen. Ilman vuoropuhelua Unkarin yhteiskunnan on lähes mahdoton tai ainakin huomattavasti nykyistä vaikeampi hyväksyä liittymis- prosessia ja tuntea se omakseen. 4. 7. Huomioita poliittisesta tilanteesta A¨ skettäin pidetyssä Helsingin huippukokouksessa luo- 4. 2. tiin entistä myönteisemmät puitteet sellaisten jäsenehdokas- ja maiden liittymiselle unioniin, taloudelliset edellytykset ja ovat omaksuneet yhteisön säännös- tön. Huippukokous on Unkarille myönteinen viesti maan pyrkiessä liittymään Euroopan unioniin mahdollisimman pian. jotka täyttävät poliittiset 4. 7. 1. TSK yhtyy suurimmalta osin Euroopan komission tekemään analyysiin, etenkin komission kantaan demokraatti- sen järjestelmän ja hallituksen sekä yksilönvapauksien vakiin- nuttamisesta. Komitealla on niin ikään ollut tilaisuus todeta oikeusjärjestelmän toimivan aiempaa paremmin uusien, entistä tehokkaampien välineiden ansiosta. 4. 3. Talous- ja sosiaalikomitea toteaa Euroopan unioniin liittymisprosessin olevan alun alkaen hankala, koska maiden edellytetään luovuttavan lainsäädännällistä ja hallinnollista toimivaltaa ylikansalliselle taholle. Nykyisten hakijavaltioiden, kuten Unkarin tapauksessa prosessi edellyttää lisäksi erittäin merkittäviä ponnisteluja tuotantorakenteiden ja sosiaalisten käytänteiden mukauttamiseksi nykyistä vaativampaan tasoon. 4. 4. TSK toteaa kuitenkin, että unionin kaikkien viidentoista jäsenvaltion kokemukset liittymisestään ovat erittäin myöntei- 4. 7. 2. TSK:n käsityksen mukaan tietyillä aloilla, kuten tur- vallisuusjoukoilla ja rajavartiostoissa, saattaa olla paikallisia korruptio-ongelmia. Maan hallintojärjestelmää uudistettaessa niihin on puututtava ensisijaisesti. 4. 7. 3. TSK toteaa romaniyhdyskuntaa koskevan ongelman olemassaolon, ja sen korjaamiseksi on ryhdyttävä pikaisesti toimiin. Komitea tekee kuitenkin seuraavat selventävät huo- mautukset: (1) Päätöslauselma komission määräaikaiskertomuksesta (hyväksytty 15. huhtikuuta 1999). (2) ”Euroopan unionin ja Unkarin sosiaaliturvajärjestelmien uudistus”. ”Sosiaalipolitiikka – Sosiaalidialogi”. ”Maatalouspolitiikka ja Unka- rin liittyminen EU:n jäseneksi”. Julkishallinnon viranomaisten ja 4. 7. 3. 1. kansalaisten ylipäätään tulee kunnioittaa Unkarin 600 000 hengen roma- niyhdyskuntaa. Romaniyhdyskuntia on myös muissa unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa ja monissa Euroopan unionin nykyisissä jäsenvaltioissa. 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 117/43 4. 7. 3. 2. Romaniyhdyskuntaan kohdistuvan syrjinnän pois- tamiseksi on turvauduttava myönteisiin toimenpiteisiin, erityi- sesti koulutukseen ja tietyissä tapauksissa erityisiin tukiohjel- miin, joissa työntekijä- ja työnantajajärjestöjen rooli voi olla merkittävä. Unkarin hallitus näyttää käynnistäneen tällaisia toimenpiteitä keskipitkän aikavälin toimintasuunnitelmassaan. Kyseiset toimintaperiaatteet eivät kuitenkaan saa johtaa yh- teisöön kuuluvien yksilöiden pakkosulauttamiseen, jos he eivät hyväksy sulautumista omasta vapaasta tahdostaan. TSK katsoo, ettei romaniyhdyskunnan asemaa saa 4. 7. 3. 3. rinnastaa muissa Keski-Euroopan maissa elävien unkarilaisvä- hemmistöjen tilanteeseen, sillä tapaukset ovat poliittisesti ja kulttuurisesti hyvin erilaisia. 4. 8. Huomioita makrotaloudellisesta tilanteesta 4. 8. 1. Unkarin talous etenee erittäin tyydyttävästi kohti vakaata ja inflaatiota aiheuttamatonta kasvua. Myös valtionta- louden alijäämäisyyttä torjutaan tyydyttävästi. 4. 8. 2. 4. Yksityistämisprosessi etenee erittäin tyydyttävästi. Sen ansiosta valtiontalouden alijäämä on pienentynyt sekä tappiollisten yritysten myynnin että julkisen velan supistumi- sen seurauksena, mikä on puolestaan vähentänyt velanhoidosta aiheutuvia kuluja. Erään julkisen pankin yksityistämisessä ilmeni konkreettisia ongelmia, jotka on jo ratkaistu tyy- dyttävällä tavalla. Lisäksi on otettava huomioon, että vuoden 1998 lopussa 14 % maatalouspinta-alasta oli vielä yksi- tyistämättä. Tämä tosiseikka saattaa vaikuttaa merkittävästi yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) liittyvän yhteisön sään- nöstön täytäntöönpanoon. Yksityistämisprosessin loppuvaihe hidastuu kuitenkin huomattavasti, mikäli liittymisneuvottelut eivät edisty Unkarin viranomaisten toivomaan tahtiin. 4. 8. 3. Valmistautumiskauden päätyttyä Unkarin talous voi- nee kaiken kaikkiaan kilpailla avoimesti maailmanlaajuisessa ympäristössä, mikäli nykyinen tuottavuuden kasvu pysyy nopeana, kokonaistulotaso kohoaa tuottavuuden mukaisesti sekä inflaatiolle, työllisyydelle ja elämänlaadulle asetettujen tavoitteiden sallimissa puitteissa, ja nykyaikaistamiseen inves- toidaan edelleen joko kansallisia säästöjä tai ulkomaisia sijoi- tuksia. TSK:n käsityksen mukaan Euroopan komission tulee tarkastella järjestelmällisesti ja seikkaperäisesti Unkarin talou- den kokonaiskilpailukyvyn – ja aivan erityisesti maan teollisuu- den – kehitystä. 4. 8. 2. makrotaloudellisiin vaikeuksiin, edessään: Komitea kiinnittää kuitenkin huomiota tiettyihin joita Unkarilla saattaa olla 4. 9. Huomioita sisämarkkinoista ja elinkeinoelämän eri sektoreiden tilasta 4. 8. 2. 1. Ensinnäkin 1. tammikuuta 2000 käyttöönotettu euron kiinteä muuntokurssijärjestelmä kiristää inflaationvas- taista politiikkaa. Lisäksi koko finanssijärjestelmän valvontaka- pasiteettia on lujitettava. Edellä esitettyyn liittyy läheisesti 4. 8. 2. 2. tarve supistaa entisestään valtiontalouden alijäämää. Tässä on komitean mielestä kolme ongelmaa. Ensinnäkin julkishallintoa on uudis- tettava edelleen ja uudistusta on nopeutettava, mikä saattaa edellyttää huomattavaa palkkojen nousua ja jopa erikoisalojen virkamiesten määrän kasvua. Toinen ongelma on alue- ja paikallishallinnon merkittävä osuus julkisista menoista. Ja kolmas ongelma on verotuspohjan riittämättömyys, mitä heijastaa harmaan talouden ja verovapausjärjestelmän suuri osuus. Valtiontalouden alijäämäongelman ratkaiseminen edel- lyttää, että näihin kolmeen tekijään puututaan koordinoidusti ja samanaikaisesti. 4. 8. 2. 3. On huolestuttavaa, että talous on jakautunut kahtia yhtäältä kilpailukykyisiin, selvästi vientimarkkinoille suuntau- jotka ovat vahvasti sidoksissa suoriin tuneisiin sektoreihin, ulkomaisiin investointeihin, ja toisaalta kotimaan markkinoille suuntautuneisiin, mahdollisesti heikosti kilpailukykyisiin tuo- tantosektoreihin. Unkarin hallituksen tulisi pyrkiä nopeutta- maan viimeksi mainittujen tuotantosektorien rakennemuutos- ta ennen tulli- ym. suojan lopullista poistumista Eurooppa-so- pimuksen mukaisesti 31. joulukuuta 2000. Rajattomat sisämarkkinat muodostavien neljän va- 4. 9. 1. pauden toimivuuden osalta Unkari näyttää edistyvän yhteisön säännöstön mukaisen oikeudellisen kehyksen luomisessa, vaik- ka maan liittymistä esimerkiksi CEN- tai CENELEC-standar- dointijärjestelmiin tulisi nopeuttaa siten, että vuoden 2000 lopussa 80 % standardeista olisi yhdenmukaistettu, kuten Unkarin hallituksen hiljattain antamassa asetuksessa edelly- tetään. TSK:n tulisi käsitellä lähitulevaisuudessa neuvoa-anta- vissa sekakomiteoissa lausuntojensa aihepiirin laajentamista samaan tapaan kuin yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmässä on tehty, jotta unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa ilmenevät konkreettiset esteet voidaan havaita ja tehdä ehdotuksia niiden poistamiseksi. 4. 9. 2. Yhteisön kilpailuoikeuden soveltaminen on tuottanut jonkin verran vaikeuksia. Assosiointineuvoston tekemän sopi- muksen siirtäminen osaksi Unkarin lainsäädäntää on itse tiettyjä perustuslaillisia ongelmia, sillä asiassa aiheuttanut Unkarin valtiosäännön nojalla ainoastaan oman valtion lain- säädäntä on pantavissa suoraan täytäntöön. Tämän vuoksi Unkarin lainsäädäntää on tarkistettava assosiointineuvoston päätöstä koskevan lain osalta, jotta se olisi yhteensopiva Unkarin valtiosäännön kanssa. Niin ikään valtiontukien asian- mukainen kirjanpito- ja valvontajärjestelmä näyttää tuottavan joitakin hankaluuksia, joiden ratkaisemiseksi Unkarin hallitus on perustanut valtiontukien valvontaviraston. Unkari näyttää sen sijaan edistyvän erittäin nopeasti julkisia hankintoja koske- van lainsäädännän ja menettelytapojen mukauttamisessa yh- teisön säännöstöön. C 117/44 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 26. 4. 2000 4. 9. 3. Maataloussektori on yksi liittymisprosessin keskei- sistä ja samalla monimutkaisimmista osatekijöistä taloudellisen ulottuvuutensa ja aivan erityisesti sosiaalisten vaikutustensa vuoksi. EU:n ja Unkarin neuvoa-antavalla sekakomitealla oli hiljattain tilaisuus esittää asiasta mielipiteensä (1). Sekakomi- tean suosituksissa keskitytään kolmeen tekijään: – Hyväksytään Berliinin Eurooppa-neuvostossa sovitut ta- lousnäkymät. – YMP:n epäasianmukainen noudattaminen saattaa vaikuttaa maaseudun työllisyyteen ja maaltamuuttoon, minkä vuoksi on suositeltavaa etsiä ratkaisuja, joiden ansiosta Unkarin maanviljelijöiden asianmukainen elintaso voidaan säilyttää. – Maatalouden tuista ja korvauksista on pyrittävä pääsemään molempia osapuolia tyydyttävään kompromissiin. TSK kannattaa neuvoa-antavan sekakomitean edellä esitettyjä päätelmiä, jotka tulee ottaa maatalousneuvottelujen kiinnekoh- diksi. Unkari on lisäksi anonut kymmenen vuoden siirtymäkautta maatalousmaan myynnille muille kuin Unkarin kansalaisille, osuus- ja yhteisötalouden piiriin kuuluville yrityksille tai osakeyhtiöille. TSK ei halua tässä vaiheessa arvioida pyynnön asianmukaisuutta, vaan esittää mahdollista kompromissirat- kaisua, jonka mukaisesti sellaisiin luonnollisiin henkilöihin, jotka ovat Euroopan unionin jonkin jäsenvaltion kansalaisia ja asuvat tosiasiallisesti Unkarissa, tai maassa rekisteröityihin ja yhteisötalouden piiriin kuuluviin maatalousalan osuus- yrityksiin sovellettaisiin mahdollisuutta ostaa kyseistä maata välittömästi. 4. 9. 4. Liikenteen alalla Unkari on edistynyt merkittävästi ja ottanut käyttöön yhteisön säännöstön mukaista uutta lainsäädäntää, mutta kuljettavana on vielä melkoinen matka. Komitea on korostanut yleiseurooppalaisesta liikennepolitii- kasta antamassaan lausunnossa (2) ja neuvoa-antavan sekako- mitean päätöslauselmassa (3) Unkarin keskeistä roolia Ti- na-hankkeessa sekä tarvetta kehittää laajoja infrastruktuurioh- jelmia rautateille ja erityisesti maanteille. Neuvoa-antava seka- komitea on niin ikään esittänyt, että Unkarin talouden kansainvälistymisestä johtuvat liikenneongelmat pidettäisiin ainakin alkuvaiheessa erillään Unkarin kotimaanmarkkinoiden liikenteen ongelmista. Neuvoa-antava sekakomitea on niin ikään painottanut tarvetta parantaa palkansaajien ja itsenäisten työntekijöiden liikennekoulutusta. (1) EU:n ja Unkarin neuvoa-antavan sekakomitean Brysselissä 10. toukokuuta 1999 antama päätöslauselma. (2) ”Helsingin julkilausuman (EYVL C 407, 28. 12. 1998) ja ”Suunnitelmallisen yhteiskunnallisen vuoropuhe- lun organisoiminen yleiseurooppalaisissa liikennekäytävissä” (EYVL L 329, 17. 11. 1999). toimeenpano” (3) DI 83/99 fin (yhteispäätöslauselma) ”Liikennepolitiikka ja Unkarin liittyminen EU:hun”. 4. 9. 5. Televiestinnän osalta Unkari on pyytänyt saada säi- lyttää vuoden 2002 loppuun asti yksinoikeutensa puhelinpal- veluihin. Komitea kehottaa vapauttamaan tietyt runsaasti li- säarvoa omaavat ja nopeasti kasvavat palvelut (esimerkiksi tiedonsiirto- ja matkapuhelinverkot) ennen kyseistä ajankoh- taa, mikäli se suinkin on teknisesti ja taloudellisesti mahdollista ja yhteiskunnallisesti perusteltua, sillä tämä kasvattaisi koko talouselämän tuottavuutta. Koko prosessissa tulee kuitenkin kunnioittaa kuluttajien ja alan työntekijöiden oikeuksia. Ympäristönäkökohdat saattavat muodostua käytän- 4. 9. 6. nössä unionin jäseneksi liittymisen visaisimmiksi ongelmiksi. Komitea on jo esittänyt yhteisön säännöstön soveltamisesta hakijavaltioihin antamassaan lausunnossa (4), millaiseen ajatte- lutapaan liittymisprosessin tulisi pohjautua: – Liittymistä valmistelevien yhteisön määrärahojen ym- päristövälineitä tulee vahvistaa. – Yhteisön ympäristösäännöstön soveltamiselle on myön- nettävä siirtymäkausia rajallisesti ja sellaisten seikkojen osalta, jotka eivät muodosta merkittävää estettä sisämark- kinoille. – On vaadittava, että kaikki uudet laitokset tai hankkeet, joita tuetaan kokokaan tai osittain yhteisön varoista lainoin tai avustuksin, noudattavat voimassa olevia yhteisön sään- nöksiä, vaikka niitä ei muodollisesti vielä sovellettaisikaan Unkarissa. – On vahvistettava sellaisia hallinnollisia menettelyjä ja tekni- siä mittausjärjestelmiä, joiden ansiosta ympäristösäännök- set pannaan todella täytäntöön. Koska Unkari sijaitsee muiden ehdokasvaltioiden keskellä, sen on otettava huomioon kyseisten valtioiden ympäristöpolitiikka aivan erityisesti Tonavan ja sen sivujokien osalta. 4. 9. 7. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että Unkari on edistynyt merkittävästi kuluttajien oikeuksia sääntelevän lainsäädännän kehittämisessä. Komitea esittää toivomuksen, että kuluttajajärjestöjen edustajille tarjotaan tilaisuus osallistua aktiivisesti lainsäädännän valmisteluun ja yleisön valveuttami- seen. (4) EYVL C 40, 15. 2. 1999. Komission tiedonanto neuvostolle, Euroo- pan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komiteal- le ja Keski- ja Itä-Euroopan jäsenyyttä hakeneille maille – Ympärist- öpoliittiset liittymisstrategiat: laajentumiseen liittyvien haasteiden kohtaaminen yhdessä Keski- ja Itä-Euroopan jäsenyyttä hakenei- den maiden kanssa (KOM(1998) 294 lopull. ). 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 117/45 5. Liittymiskumppanuus ja Unkarin ohjelma yhteisön säännöstön omaksumiseksi 5. 1. Asetuksessa 622/98 säädetään liittymiskumppanuu- desta. Kumppanuuden tarkoituksena on asettaa yhteisön sään- nöstön omaksumiselle maakohtaiset painopistealat, kartoittaa tärkeimmät tavoitteet ja kohdentaa käytettävissä olevat rahoi- tusvälineet kyseisiin tavoitteisiin. Kukin hakijamaa on laatinut tältä pohjalta oman ohjelmansa yhteisön säännöstön omaksu- miseksi. Edellä esitetyn mukaisesti Unkari on määritellyt itsel- 5. 2. leen seuraavat painopistealat: Euroopan unionin allekirjoittamat monenkeskiset sopimukset olivat kuitenkin vielä ratifioimatta, eikä tiettyjä yhteisön sään- nöstön vastaisia sopimuksia ollut kumottu. Komitea huomaut- taa, että tulevaisuudessa Unkarille olisi ilmoitettava uusista sopimuksista, jotka Euroopan unioni aikoo allekirjoittaa, jotta maa voi nopeuttaa sopimusten omaksumista mahdollisimman lyhyessä ajassa. 5. 3. 4. Tulliasioissa Unkari on vielä huomattavasti jäljessä Euroopan unionista. Asiaan on kiinnitettävä ensisijaista huo- miota, koska se vaikuttaa sekä Unkarin että yhteisön talousar- vioon ja koska Unkari on Euroopan unioniin kuulumattomien maiden rajanaapuri. – – – – – talousuudistus institutionaalisen ja hallintokapasiteetin vahvistaminen sisämarkkinat oikeus- ja sisäasiat ympäristö. TSK katsoo Unkarin toteuttavan kyseistä ohjelmaa 5. 3. varsin kokonaisvaltaisesti, vaikka tiettyjen alojen katsotaankin vaativan erityistä huomiota. Komitea antaa näitä aloja koskevia erityissuosituksia seuraavasti: 5. 3. 1. Unkarin aluekehityksessä on havaittavissa merkittä- viä alueellisia tuloeroja, eikä nykyisen hallintorakenteen avulla kyetä harjoittamaan koheesiota edistävää aluepolitiikkaa. Tällainen rakenne on kehitettävä pikimmiten, mikäli Unkari haluaa hyötyä heti unionin jäseneksi liityttyään EAKR-varoista. Kyseiseen politiikkaan voitaisiin niin ikään liittää romaniyhdys- kunnalle suunnattu toimintasuunnitelma, jolla lujitettaisiin yhdyskunnan integroitumista ja parannettaisiin lasten mahdol- lisuuksia käydä koulua. 5. 3. 2. Samantapaisia mietteitä voitaisiin esittää myös Eu- roopan unionia paljon puhuttavien terveys- ja kasvinsuoje- lusäännösten täytäntöönpanosta. Mikäli näihin seikkoihin ei kiinnitetä tarpeeksi huomiota, se saattaa pilata suuret mahdolli- suudet, joita yhteisön markkinat voivat tarjota Unkarin elintar- vikesektorille. 5. 3. 2. 1. TSK kiinnittää aivan erityisesti huomiota siihen, että huumeiden, järjestäytyneen rikollisuuden ja rahanpesun torjumista koskevat yhteisön säännökset on kiireellisesti saatet- tava osaksi Unkarin lainsäädäntää. Unkari on edistynyt merkittävästi ulkomaankauppa- 5. 3. 3. suhteidensa, ja aivan erityisesti WTO:n suhteidensa mukautta- misessa yhteisön säännöstöön. Vuoden 1998 lopussa lukuisat 5. 3. 5. Vaikka Unkari on viime vuonna parantanut huomat- tavasti Phare-ohjelman suunnittelua ja toteutusta, ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia voidaan käyttää vieläkin paremmin hyväksi. Samantapaisia mietteitä herättävät liittymistä valmis- televa rakennepoliittinen väline ISPA ja Sapard-ohjelma. TSK suosittaa, että painopistealoja ja konkreettisia kohteita valit- taessa yhteiskunnallis-ammatilliset järjestöt huomioidaan ny- kyistä aktiivisemmin. 6. Päätelmät TSK katsoo, että Unkarin valmistautuminen Euroopan 6. 1. unionin jäsenyyteen on yleisesti ottaen erittäin tyydyttävää. Komitean mielestä maan on ponnisteltava yhtä lujasti kuin tähän asti, vaikka Euroopan unioni ei voikaan omista syistään asettaa liittymiselle tarkkaa aikataulua. TSK katsoo olevan välttämätöntä lujittaa Euroopan unionin ja Unkarin hallituksen välistä kumppanuuteen perustuvaa yhteistyötä. 6. 2. TSK toteaa olevansa huolestunut Unkarin hallituksen ja työmarkkinaosapuolten välisen rakentavan sosiaalidialogin katkeamisesta ja kehottaa kaikkia osapuolia käynnistämään vuoropuhelun uudelleen. Tämä nopeuttaa liittymisvalmisteluja ja auttaa Unkarin yhteiskuntaa hyväksymään ne entistä pa- remmin. 6. 3. TSK:n tulee pohtia neuvoa-antavien sekakomiteoiden puitteissa (samaan tapaan kuin yhtenäismarkkinoiden seuran- taryhmässä) toimintansa laajentamista siten, että sen tarkoitus- periin liitetään ehdokasvaltioissa ilmenevien konkreettisten esteiden havaitseminen ja ehdotusten teko niiden poistami- seksi. C 117/46 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 26. 4. 2000 6. 4. TSK haluaa olla mukana prosessissa Euroopan unionis- ta tehdyn sopimuksen tarjoamien keinojen ja mahdollisuuksien sallimissa puitteissa. Komitea asettaa Unkarin työmarkkinaosa- puolten käyttöön joko suoraan tai Euroopan unionin ja Unkarin välisen neuvoa-antavan sekakomitean välityksellä kaikki resurssinsa sekä vaikutusmahdollisuutensa ja toimii viestinviejänä yhteisön muiden toimielinten sekä Unkarin hallituksen ja muiden instituutioiden välillä. Bryssel 1. maaliskuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI LIITE 1 talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Uutta sosiaalidialogijärjestelmää kuvaava taulukko Foorumi Käsiteltävät asiat Osanottajat 1. KANSALLINEN TYO¨ NEUVOSTO Koko elinkeinoelämään sovellettava työlainsäädäntä, Hallituksen edustajat, valtakunnalliset työnantaja- ja Makrotaloudelliset foorumit A Työmarkkinat Kokoontumiskerroista ei vielä pää- tetty 2. ILO:N UNKARIN NEUVOSTO Kokoontumiskerroista ei vielä pää- tetty valtakunnallisista minimipalkkasopimuksista neu- palkansaajajärjestöt votteleminen, viikottaisten työpäivien organisointi, toi- työmarkkinaosapuolten toimivaltaa koskevat menpiteet Kansainvälisten ILO:n kanssa ylläpidettävien pysyvien suhteiden palkansaajajärjestöt hoito työehtosopimusten valmistelu, Hallituksen edustajat, valtakunnalliset työnantaja- ja B Neuvoa-antavat talous- ja sosiaalifoorumit 1. TALOUSNEUVOSTO Kokoontuu vähintään puolivuosit- tain Yleisen talouspolitiikan strategiaa koskevat neuvot- Hallituksen edustajat, eri eturyhmiä edustavat valta- kunnalliset organisaatiot, kauppakamarit, pankkien telut yhteisjärjestö, pörssineuvosto, ulkomaisia sijoittajia edustavat organisaatiot jne. MISEN NEUVOSTO 2. EUROOPPAAN INTEGROITU- Teknisten työryhmien toimintaa sekä Unkarin integ- Hallituksen edustajat, eri eturyhmiä edustavat valta- roitumisen edistämisen kannalta edustuksellisten or- kunnalliset organisaatiot, kauppakamarit, kansa- laisjärjestöt (sekä pysyvät kutsuvieraat ja käsiteltävinä ganisaatioiden kotimaista ja kansainvälistä toimintaa olevien asioiden erityisluonteesta riippuen muut kut- koskevat yleisneuvottelut suvieraat) neljännesvuosittain liittymisvalmistelujen Kokoontuu riippuen edistymisestä 3. SOSIAALINEUVOSTO Kokoontumiskerroista ei vielä pää- tetty Kaikkein riskialttiimpia sosiaaliryhmiä koskevien Hallituksen edustajat, keskus- ja aluehallintoinstansse- ja ja niiden varainhoitoa edustavat tahot, kansalaisjär- yleisluonteisimpien päätösten valmistelua pohjusta- jestöt (sekä pysyvät kutsuvieraat ja käsiteltävinä ole- va foorumi vien asioiden erityisluonteesta riippuen muut kutsu- vieraat) 4. VALTAKUNNALLISEN JA ALU- Ajankohtaisia aluekehitys- ja perusrakennekysymyk- Hallituksen edustajat, kauppakamarit, eri eturyhmiä edustavat organisaatiot, paikallisviranomaisten etu- ryhmät, kansalaisjärjestöt EELLISEN KEHITYKSEN NEU- VOSTO siä koskevat neuvottelut Kokoontumiskerroista ei vielä pää- tetty


title: Regolamento (CE) n. 470/2000 della Commissione, del 1° marzo 2000, che fissa le restituzioni all'esportazione nel settore degli ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export refund
fruit vegetable
nut
pip fruit

text: L 57/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 2. 3. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 470/2000 DELLA COMMISSIONE del 1o marzo 2000 che fissa le restituzioni all'esportazione nel settore degli ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 2200/96 del Consiglio, del 28 ottobre 1996, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore degli ortofrutticoli (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1257/1999 (2), in particolare l'articolo 35, paragrafo 3, considerando quanto segue: (1) (2) (3) (4) (5) Il regolamento (CE) n. 2190/96 della Commissione (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 298/ 2000 (4), ha stabilito le modalità di applicazione delle restituzioni all'esportazione nel settore degli ortofrutti- coli. A norma dell'articolo 35, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 2200/96 del Consiglio, nella misura necessaria per consentire un'esportazione di notevole entità sotto il profilo economico, la differenza tra i prezzi praticati sul mercato mondiale per i prodotti di cui all'articolo menzionato e i prezzi di detti prodotti nella Comunità può essere coperta da una restituzione all'esportazione. A norma dell'articolo 35, paragrafo 4, del regolamento le restituzioni devono essere fissate (CE) n. 2200/96, tenendo conto della situazione o delle prospettive di evoluzione, da un lato, dei prezzi degli ortofrutticoli sul mercato comunitario e delle disponibilità e, dall'altro, dei prezzi praticati nel commercio internazionale; si deve altresì tener conto delle spese di cui alla lettera b) del citato paragrafo nonché dell'aspetto economico delle esportazioni considerate. A norma dell'articolo 35, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 2200/96, le restituzioni devono essere fissate tenuto conto dei limiti derivanti dagli accordi conclusi in conformità dell'articolo 300 del trattato. A norma dell'articolo 35, paragrafo 5, del regolamento (CE) n. 2200/96, i prezzi sul mercato comunitario sono stabiliti tenendo conto dei prezzi più favorevoli ai fini dell'esportazione; che i prezzi del mercato mondiale devono essere fissati tenuto conto dei corsi e dei prezzi di cui al secondo comma del citato paragrafo. (6) La situazione del commercio internazionale o le speci- fiche esigenze di taluni mercati possono esigere, per un (7) (8) (9) (10) (11) determinato prodotto, zione secondo la destinazione del prodotto stesso. la differenziazione della restitu- I pomodori, i limoni e le arance e le mele delle categorie Extra, I e II delle norme comuni di qualità, le mandorle sgusciate, le nocciole nonché le noci comuni con guscio possono attualmente essere oggetto di esportazioni di notevole entità sotto il profilo economico. L'applicazione delle modalità sopra indicate alla situa- zione attuale del mercato o alle sue prospettive di evolu- zione, e segnatamente ai corsi e prezzi degli ortofrutti- coli nella Comunità e sul mercato internazionale, fa sì che le restituzioni vengano fissate conformemente agli allegati del presente regolamento. Conformemente all'articolo 35, paragrafo 2, del regola- mento (CE) n. 2200/96, è opportuno consentire che le risposte disponibili siano utilizzate con la massima effi- cacia, evitando discriminazioni tra gli operatori interes- sati; a tal fine occorre far in modo che non risultino perturbati i flussi commerciali precedentemente determi- nati dal regime delle restituzioni; per tali motivi e per il carattere stagionale delle esportazioni di ortofrutticoli è opportuno fissare dei contingenti per prodotto. Il regolamento (CEE) n. 3846/87 della Commissione (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2765/ 1999 (6), ha stabilito la nomenclatura dei prodotti agri- coli per le restituzioni all'esportazione. Il regolamento (CEE) n. 3719/88 della Commissione (7), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1127/ 1999 (8), ha stabilito le modalità comuni d'applicazione del regime dei titoli d'importazione, di esportazione e di fissazione anticipata relativi ai prodotti agricoli. (12) Alla luce della situazione del mercato e per permettere l'uso ottimale delle risorse disponibili, nonché tenendo conto della struttura delle esportazioni della Comunità, è opportuno scegliere il metodo più adatto di restituzione all'esportazione per certi prodotti e certe destinazioni e quindi non fissare contemporaneamente, per il periodo di esportazione considerato, restituzioni dei tipi A1 e A2, di cui all'articolo 1 del regolamento (CE) n. 2190/96 recante modalità di applicazione delle restituzioni all'e- sportazione nel settore degli ortofrutticoli. (1) GU L 297 del 21. 11. 1996, pag. 1. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 80. (3) GU L 292 del 15. 11. 1996, pag. 12. (4) GU L 34 del 9. 2. 2000, pag. 16. (5) GU L 366 del 24. 12. 1987, pag. 1. (6) GU L 338 del 30. 12. 1999, pag. 1. (7) GU L 331 del 2. 12. 1988, pag. 1. (8) GU L 135 del 29. 5. 1999, pag. 48. 2. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 57/13 (13) Occorre ripartire i quantitativi previsti per i diversi prodotti in base ai vari sistemi di concessione della restituzione, tenendo conto in particolare del grado di deperibilità. I titoli rilasciati per iniziative di aiuto alimentare, di cui 2. all'articolo 14 bis del regolamento (CEE) n. 3719/88, non vengono imputati ai quantitativi ammessi a beneficiare delle restituzioni menzionati nell'allegato. (14) Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per gli orto- frutticoli, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: 3. Fatta salva l'applicazione dell'articolo 4, paragrafo 5, del regolamento (CE) n. 2190/96, i titoli del tipo A1 e A2 sono validi per due mesi. Articolo 1 Articolo 2 Le restituzioni all'esportazione nel settore degli ortofrutti- 1. coli sono fissate in allegato. Il presente regolamento entra in vigore il 10 marzo 2000. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 1o marzo 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione L 57/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 2. 3. 2000 ALLEGATO RESTITUZIONI ALL'ESPORTAZIONE NEL SETTORE DEGLI ORTOFRUTTICOLI Sistema Periodo di presentazione delle domande di titolo Codice del prodotto Destinazione o gruppo di destinazioni (1) A1 dal 10. 3 al 9. 5. 2000 A2 dal 13 al 15. 3. 2000 B dal 17. 3 al 16. 5. 2000 Tasso della restituzione (EUR/t nette) Quantità previstev Tassi della restituzione indicativi (EUR/tnette) Quantità previste Tassi della restituzione indicativi (EUR/t nette) Prodotti [Le definizioni complete dei prodotti ammissibili figurano nella sezione «Ortofrutticoli» del regolamento (CEE) n. 3846/87 della Commissione modificato] Pomodori 0702 00 00 9100 Mandorle sgusciate 0802 12 90 9000 Nocciole con guscio 0802 21 00 9000 Nocciole sgusciate 0802 22 00 9000 Noci comuni con guscio 0802 31 00 9000 Arance Limoni Mele 0805 10 10 9100 0805 10 30 9100 0805 10 50 9100 0805 30 10 9100 0808 10 20 9100 0808 10 50 9100 0808 10 90 9100 A00 A00 A00 A00 A00 A00 A00 F07 (1) I codici delle destinazioni sono definiti come segue: A00: tutte le destinazioni. 405 12 721 7 20 50 59 114 73 50 45 40 20 6 559 20 50 Quantità previste 11 134 405 114 721 50 45 40 27 870 16 722 6 159 50 45 40 52 427 14 450 3 636 F07: Norvegia, Islanda, Groenlandia, Færøer, Polonia, Ungheria, Romania, Bulgaria, Albania, Estonia, Lettonia, Lituania, Bosnia-Erzegovina, Croazia, Slovenia, ex Repubblica iugoslava di Macedonia, Repubblica federale di Iugoslavia (Serbia, Montenegro), Malta, Armenia, Azerbaigian, Belarus, Georgia, Kazakistan, Kirghizistan, Moldavia, Russia, Tagikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Ucraina, destinazini di cui all'articolo 36 del regolamento (CE) n. 800/1999 della Commissione. Paesi e territori d'Africa escluso il Sudafrica, paesi della penisola arabica [Arabia Saudita, Bahrein, Qatar, Oman, Emirati arabi uniti (Abu Dhabi, Dubai, Shajah, Ajman, Umm Al Qaiwain, Ras Al Kaimah e Fujairah), Kuwait e Yemen], Siria, Iran, Giordania, Bolivia, Brasile, Venezuela, Perù, Panama, Ecuador e Colombia


title: Verordening (EG) nr. 473/2000 van de Commissie van 1 maart 2000 tot vaststelling van de invoerrechten in de sector rijst

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

text: 2. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 57/23 VERORDENING (EG) Nr. 473/2000 VAN DE COMMISSIE van 1 maart 2000 tot vaststelling van de invoerrechten in de sector rĳst DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3072/95 van de Raad van 22 december 1995 houdende een gemeenschappelĳke ordening van de rĳstmarkt (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2072/98 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1503/96 van de Commissie van 29 juli 1996 houdende uitvoeringsbepalingen van Verordening (EG) nr. 3072/95 van de Raad met betrekking tot de invoer- rechten in de rĳstsector (3) (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verorde- ning (EG) nr. 2831/98 (4), en met name op artikel 4, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) In artikel 11 van Verordening (EG) nr. 3072/95 is bepaald dat bĳ de invoer van de in artikel 1 van die verordening bedoelde producten de rechten van het gemeenschappelĳk douanetarief worden geheven. Voor de producten als bedoeld in lid 2 van dat artikel is het invoerrecht echter gelĳk aan de interventieprĳs voor deze producten bĳ de invoer, verhoogd met een bepaald percentage naargelang het om gedopte of volwitte rĳst gaat, en verminderd met de invoerprĳs, voorzover dit recht niet hoger is dan dat van het gemeenschappelĳk douanetarief. In artikel 12, lid 3, van Verordening (EG) nr. 3072/95 is bepaald dat de cif-invoerprĳzen worden berekend op basis van de representatieve prĳzen voor het betrokken product op de wereldmarkt of op de invoermarkt voor het product in de Gemeenschap. (3) (4) (5) (6) Bĳ Verordening (EG) nr. 1503/96 zĳn bepalingen vast- gesteld voor de uitvoering van Verordening (EG) nr. 3072/95 ten aanzien van de invoerrechten in de sector rĳst. De vastgestelde invoerrechten zĳn van toepassing totdat een nieuwe vaststelling in werking treedt. De invoer- rechten blĳven ook van kracht als in de twee weken die aan de volgende periodieke vaststelling voorafgaan geen enkele notering beschikbaar is voor de in artikel 5 van Verordening (EG) nr. 1503/96 bedoelde referentiebron. Voor het normaal functioneren van het stelsel van invoerrechten, moeten deze rechten worden berekend aan de hand van de in een referentieperiode geconsta- teerde marktkoersen. De toepassing van Verordening (EG) nr. 1503/96 leidt ertoe de invoerrechten vast te stellen zoals vermeld in de bĳlagen bĳ deze verordening, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 11, leden 1 en 2, van Verordening (EG) nr. 3072/95 bedoelde invoerrechten in de sector rĳst worden vast- gesteld in bĳlage I bĳ deze verordening en zĳn bepaald aan de hand van de in bĳlage II vermelde elementen. Deze verordening treedt in werking op 2 maart 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 1 maart 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 329 van 30. 12. 1995, blz. 18. (2) PB L 265 van 30. 9. 1998, blz. 4. (3) PB L 189 van 30. 7. 1996, blz. 71. (4) PB L 351 van 29. 12. 1998, blz. 25. L 57/24 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 3. 2000 BĲLAGE I Invoerrechten voor rĳst en breukrĳst GN-code 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Derde landen (behalve ACS en Bangladesh) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 143,98 143,98 143,98 204,29 143,98 143,98 143,98 204,29 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) ACS (1) (2) (3) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 46,05 46,05 46,05 67,16 46,05 46,05 46,05 67,16 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 Invoerrechten (5) Bangladesh (4) Basmati India en Pakistan (6) Egypte (8) (in EUR/t) 0,00 0,00 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 67,65 67,65 67,65 97,80 67,65 67,65 67,65 97,80 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 107,99 107,99 107,99 153,21 107,99 107,99 107,99 153,21 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) Het invoerrecht op rĳst van oorsprong uit de ACS-staten wordt toegepast overeenkomstig de in Verordening (EG) nr. 1706/98 van de Raad (PB L 215 van 1. 8. 1998, blz. 12) en Verordening (EG) nr. 2603/97 van de Commissie (PB L 351 van 23. 12. 1997, blz. 22) vastgestelde regelingen. (2) Overeenkomstig Verordening (EEG) nr. 1706/98 worden de invoerrechten niet toegepast op producten van oorsprong uit de staten in Afrika, het Caribische gebied en de Stille Oceaan die rechtstreeks in het overzeese departement Réunion worden ingevoerd. (3) Het recht bĳ invoer van rĳst in het overzeese departement Réunion is vastgesteld in artikel 11, (4) Het invoerrecht op rĳst, met uitzondering van breukrĳst (GN-code 1006 40 00), van oorsprong uit Bangladesh, wordt toegepast overeenkomstig de in Verordening (EEG) nr. 3491/90 van de Raad (PB L 337 van 4. 12. 1990, blz. 1) en de gewĳzigde Verordening (EEG) nr. 862/91 van de Commissie (PB L 88 van 9. 4. 1991, blz. 7) vastgestelde regelingen. lid 3, van Verordening (EG) nr. 3072/95. (5) De invoer van producten van oorsprong uit de LGO is vrĳgesteld van invoerrechten overeenkomstig artikel 101, lid 1, van het gewĳzigde Besluit 91/482/EEG van de Raad (PB L 263 van 19. 9. 1991, blz. 1). (6) Voor gedopte Basmati-rĳst, van oorsprong uit India en Pakistan, wordt een vermindering van 250 EUR/t toegepast (artikel 4 bis van de gewĳzigde Verordening (EG) nr. 1503/96). (7) Recht van het gemeenschappelĳk douanetarief. (8) Het invoerrecht op rĳst van oorsprong en herkomst uit Egypte wordt toegepast overeenkomstig de in Verordening (EG) nr. 2184/96 van de Raad (PB L 292 van 15. 11. 1996, blz. 1) en Verordening (EG) nr. 196/97 van de Commissie (PB L 31 van 1. 2. 1997, blz. 53) vastgestelde regelingen. 2. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 57/25 BĲLAGE II Berekening van de invoerrechten in de sector rĳst 1. Invoerrecht (EUR/ton) (1) 204,29 455,00 143,98 455,00 (1) Padie Indica-rĳst Japonica-rĳst Gedopt Volwit Gedopt Volwit Breukrĳst 2. Berekeningselementen: a) Cif-prĳs Arag (EUR/ton) b) Fob-prĳs (EUR/ton) c) Kosten van zeevervoer (EUR/ton) d) Bron (1) Recht van het gemeenschappelĳk douanetarief. — — — — 332,74 323,59 416,92 325,92 — — — — 386,04 295,04 30,88 30,88 USDA USDA Operateurs Operateurs — — — —


title: Verordening (EG) nr. 466/2000 van de Commissie van 1 maart 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 2. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 57/5 I (Besluiten waarvan de publicatie voorwaarde is voor de toepassing) VERORDENING (EG) Nr. 466/2000 VAN DE COMMISSIE van 1 maart 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (2) Op grond van de bovenvermelde criteria moeten de forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld op de in de bĳlage bĳ deze verordening vermelde niveaus, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1498/98 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: (1) In Verordening (EG) nr. 3223/94 zĳn op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguayronde de criteria vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de peri- odes die in de bĳlage bĳ die verordening zĳn vermeld, de forfaitaire waarden bĳ invoer uit derde landen vaststelt. HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de bĳlage bĳ deze verordening. in de tabel Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 2 maart 2000. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 1 maart 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 198 van 15. 7. 1998, blz. 4. L 57/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 3. 2000 bĳ de verordening van de Commissie van 1 maart 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit BĲLAGE GN-code Code derde landen (1) (in EUR/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 624 999 052 068 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 600 624 999 052 600 999 039 388 400 404 508 512 528 720 728 999 388 400 512 528 720 999 70,5 160,7 115,6 125,3 76,9 150,2 117,5 201,2 201,2 101,9 36,1 127,8 88,6 50,2 36,9 37,6 38,1 54,7 43,5 41,1 61,9 51,5 114,7 149,3 94,8 89,3 97,7 94,4 101,8 108,0 91,4 104,6 87,0 108,4 80,3 83,7 64,3 84,7 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 2543/1999 van de Commissie (PB L 307 van 2. 12. 1999, blz. 46). De code „999” staat voor „andere oorsprong”