title: Kommissionens afgørelse nr. 283/2000/EKSF af 4. februar 2000 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede, med oprindelse i Bulgarien, Indien, Iran, Sydafrika, Taiwan og Forbundsrepublikken Jugoslavien, om godtagelse af tilsagn afgivet af visse eksporterende producenter og om afslutning af proceduren vedrørende importen af varer med oprindelse i Iran

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
flat product
import
iron and steel product
third country

text: 5. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 31/15 KOMMISSIONENS AFGØRELSE Nr. 283/2000/EKSF af 4. februar 2000 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede, med oprindelse i Bulgarien, Indien, Iran, Sydafrika, Taiwan og Forbunds- republikken Jugoslavien, om godtagelse af tilsagn afgivet af visse eksporterende producenter og om afslutning af proceduren vedrørende importen af varer med oprindelse i Iran KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, under henvisning til Kommissionens beslutning nr. 2277/96/ EKSF af 28. november 1996 om beskyttelse mod dumpingim- port fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (1), ændret ved Kommissionens beslutning nr. 1000/1999/EKSF (2), særlig artikel 8 og 9, efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: A. PROCEDURE 1. Indledning (1) (2) Den 7. januar 1999 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (i det følgende benævnt »meddelelsen om indledning af en procedure«) i De Europæiske Fællesskabers Tidende (3) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, i oprullet stand, kun varmtvalsede, med oprindelse i Bulgarien, Indien, Iran, Sydafrika, Taiwan og Forbundsre- publikken Jugoslavien (i det følgende benævnt »Jugosla- vien«). ikke pletterede, belagte eller overtrukne, Proceduren indledtes som følge af en klage indgivet af Eurofer på vegne af EF-producenter, der tegner sig for en væsentlig del af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare som omhandlet i artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i Kommissionens beslutning nr. 2277/96/EKSF (i det følgende benævnt »grundbeslut- ningen«). Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket blev anset for at være tilstrækkeligt til at begrunde indled- ningen af en procedure. 2. Undersøgelse (3) Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter i eksportlandene (i det følgende benævnt »eksporterende producenter«) og importører såvel som deres repræsentative sammenslutninger, som den vidste (1) EFT L 308 af 29. 11. 1996, s. 11. (2) EFT L 122 af 12. 5. 1999, s. 35. (3) EFT C 4 af 7. 1. 1999, s. 3. var berørt af sagen, repræsentanterne for eksportlandene og de klagende EF-producenter om indledningen af proceduren. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle disse parter og til dem, der gav sig til kende inden for den fastsatte frist i meddelelsen om indledning af en procedure. I overensstemmelse med artikel 6, stk. 5, i grundbeslutningen gav Kommissionen også de direkte berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres syns- punkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt. (4) Flere eksporterende producenter, klagende EF-produ- center og importører forelagde skriftlige redegørelser. Alle interesserede parter, som anmodede om at blive hørt inden for den fastsatte frist, og som godtgjorde, at de sandsynligvis ville blive berørt af resultatet af proce- duren, og at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev indrømmet en høring. (5) Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsger- ninger og betragtninger på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale at i) der en indføres på importen fra Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan og Jugoslavien antidumpingtold endelig (6) (7) ii) et tilsagn afgivet af en eksporterende producent i Bulgarien godtages, og iii) at proceduren vedrørende importen af varer fra Iran afsluttes. Parterne fik i overensstemmelse med artikel 20 i grund- inden for hvilken de beslutningen også en tidsfrist, kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de endelige afgørelser er i påkommende tilfælde blevet ændret i overensstemmelse hermed. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplys- ninger, den fandt nødvendige med henblik på en endelig afgørelse. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber: — Klagende EF-producenter: — Aceralia Corporacion Sid. , Madrid, Spanien — British Steel Plc, London, Det Forenede Kongerige L 31/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 2000 — Cockerill Sambre SA, Bruxelles, Belgien — Hoogovens Steel BV, Ijmuiden, Nederlandene — ILVA Spa, Genoa, Italien — Sidmar NV, Gent, Belgien — Salzgitter AG, Salzgitter, Tyskland — Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Tyskland — SOLLAC, Paris, Frankrig — Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Tyskland — Eksporterende producenter: a) Bulgarien Kremikovtzi Corp, Sofia b) Indien Essar Steel Ltd, Hazira Tata Iron & Steel Company Ltd, Calcutta Steel Authority of India Ltd, New Delhi c) Iran Mobarakeh Steel Company, Esfahan d) Sydafrika Iscor Ltd, Pretoria Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd, Witbank e) Taiwan China Steel Corp, Kaohsiung Yieh Loong Enterprise Co. , Ltd, Kaoshiung f) Jugoslavien På baggrund af den særlige situation i Jugoslavien blev der ikke aflagt kontrolbesøg hos Sartid a. d. , den eneste eksporterende producent i landet, som gav sig til kende over for Kommissionen. — Ikke-forbundne importører — brugerselskab i Fællesskabet Marcegaglia Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italien — Importører i Fællesskabet forbundet med den eksporterende producent: a) Iran: Ascotec GmbH, Düsseldorf, Tyskland Irasco s. r. l. , Genova, Italien Tara Steel Trading GmbH, Düsseldorf, Tyskland Unitech Steel (UK) Ltd, London, Det Forenede Kongerige b) Sydafrika: Macsteel International London, Det Forenede Kongerige UK Ltd, Macsteel GmbH, Düsseldorf, Tyskland International Stahlhandel (8) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 1998 til 31. december 1998 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Skadesundersøgelsen omfat- tede perioden fra 1. januar 1995 til udgangen af under- søgelsesperioden (i det følgende benævnt »den under- søgte periode«). B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 1. Den pågældende vare (9) Den pågældende vare er fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke plette- i oprullet stand, kun rede, belagte eller overtrukne, varmtvalsede, »varmtvalsede bredbånd«). Denne vare tariferes i øjeblikket under KN- kode 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90 (1), 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10, 7208 39 90. følgende benævnt 7208 10 00, 7208 25 00, (i det (10) Varmtvalsede bredbånd fremstilles almindeligvis på stål- værker ved varmtvalsning af stålhalvfabrikata efter den sidste valsning eller efter bejdsning eller gennemløbs- glødning. Varmtvalsede bredbånd rulles op i ruller. Stålværker, som fremstiller et bredt udvalg af fladvalsede stålprodukter, anvender varmtvalsede bredbånd som fremstillingen af andre stålpro- udgangsmateriale til dukter alle koldtvalsede smalle bånd, (brede og produkter, rør osv. ). Varmtvalsede bredbånd kan være af forskellige kvaliteter og dimensioner. Størstedelen af importen fra tredjelande til Fællesskabet består af »konstruktionsstål« (såsom S235 og S275 ifølge Euro- norm EN 10025) og »blødt stål« (såsom DD11, DD12, DD13 ifølge EN 10011 og »Deutsche Industrie-Norm« DIN 1614/1). Bredbånd er normalt mellem 1,5 og 15 mm tykke og fra 600 til 2050 mm bredde. Hver af ovenstående KN-koder svarer til en bestemt varetype, differentieret ved bredde og tykkelse inden for nævnte udvalg. (11) Den pågældende vare klassificeres også i to adskilte kate- gorier i forhold til varens finish: sorte varmtvalsede bred- bånd (i det følgende benævnt »sorte bredbånd«), som er grundproduktet og bejdsede varmtvalsede bredbånd (i det følgende benævnt »bejdsede bredbånd«) som efter varmtvalsning gennemgår endnu en overfladebehandling kaldet bejdsning. Adskillelsen mellem sorte og bejdsede bredbånd afspejler sig også i den kombinerede nomen- klaturs struktur, da bredbånd klassificeret i de to katego- rier henhører under specifikke og adskilte KN-koder. Macsteel Antwerpen, Belgien International Belgium NV, (1) Jf. berigtigelse i EFT C 27 af 2. 2. 1999, s. 30. 5. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 31/17 (12) Selv om der fortrinsvis importeres sorte bredbånd fra de berørte lande, viste undersøgelsen, at importen omfatter alle KN-koder og således alle de forskellige varer, der er anført i ovenstående. Uanset det forhold, at hver KN- kode svarer til en særlig type varmtvalsede bredbånd, konstateredes det, at de alle har identiske eller tilsva- rende fysiske og tekniske egenskaber, anvendelser og anvendelsesformål. Følgelig anses alle typer varmtvalsede bredbånd for at være en og samme varer, henhørende under den KN-kode, der er angivet i betragtning 9. 2. Samme vare C. DUMPING 1. Normal værdi (18) For at fastlægge den normale værdi blev det først for hver enkelt af de samarbejdsvillige eksporterende produ- center fastslået, om det samlede salg på hjemmemar- kedet af den pågældende vare var repræsentativt i over- ensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundbeslutningen, dvs. om det udgjorde mindst 5 % af eksportsalget af den pågældende vare til Fællesskabet. (13) Det fremgår af undersøgelsen, at varmtvalsede bredbånd, som importeres fra de berørte lande, er identiske eller sammenlignelige med produkter, i Fællesskabet, i særdeleshed med hensyn til kvalitet og det udvalg af dimensioner, der er tilrådighed. som fremstilles Det blev så for hver eksporterende producent undersøgt, om det samlede salg på hjemmemarkedet af hver enkelt varetype udgjorde 5 % eller derover af eksportsalget af samme type til Fællesskabet. (14) Flere eksporterende producenter hævdede, at den pågæl- dende vare, som de fremstiller og sælger, ikke som sådan kan ombyttes og sammenlignes med den vare, der frem- stilles i Fællesskabet. De fremførte, at produktionspro- cessen i Fællesskabet er mere avanceret, og at der endog anvendes en anden teknologi og således produceres varer af højere kvalitet. De nævnte, at brugerne under- tiden må rulle de importerede varer op igen, før de forarbejder dem yderligere. De hævdede derfor, at deres vare ikke er samme vare som EF-erhvervsgrenens. (15) Det er klart, at alle forskelle i produktionsprocessen, der fører til overfladiske eller kemiske mangler, kan give en lavere markedsværdi. Undersøgelsen viste imidlertid, at både den vare, der fremstilles i Fællesskabet, og den vare, der importeres, stadig har samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelser, til trods for at varerne ikke er identiske i henseende til kvalitet mellem leverandører og mellem en bestemt leverandørs sendinger. Det kan derfor ikke konkluderes, at varmtvalsede bredbånd, som importeres fra de berørte lande, ikke er samme vare som dem, der fremstilles og sælges i Fællesskabet. (16) Undersøgelsen viste også, at kvaliteterne og udvalget af dimensioner på den pågældende vare, som importeres fra de berørte lande, er identiske eller sammenlignelige med de varer, der sælges på hjemmemarkedet i de pågældende lande. For de varetyper, hvor kravet om 5 % var opfyldt, blev det fastlagt, om varerne solgtes i tilstrækkelige mængder i normal handel i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundbeslutningen. I tilfælde, hvor salget på hjemmemarkedet pr. varetype til priser, der var lig med eller højere end enhedsomkost- ningerne, udgjorde mindst 80 % af salget, blev den normale værdi fastsat på grundlag af de vejede gennem- snitlige priser, der faktisk betaltes for alle varer ved salg på hjemmemarkedet. Medmindre mængden af fortjenst- givende transaktioner pr. varetype var lavere end 10 % af salget, blev den normale værdi fastsat på grundlag af de vejede gennemsnitlige priser, der faktisk betaltes i forbin- delse med det resterende fortjenstgivende salg på hjem- memarkedet. (19) For de varetyper, hvor salget udgjorde under 5 % af eksportsalget til Fællesskabet, eller hvor det fortjenstgi- vende salg på hjemmemarkedet var under 10 %, blev hjemmemarkedssalget af de pågældende varetyper anset for ikke at være tilstrækkeligt som omhandlet i artikel 2, stk. 3, i grundbeslutningen, og der blev derfor ikke taget hensyn til dette salg. I sådanne tilfælde blev den normale værdi fastsat på grundlag af de vejede gennem- snitlige priser hos andre eksporterende producenter i de berørte lande i repræsentativt salg af den tilsvarende varetype på hjemmemarkedet i normal handel i overens- i grundbeslutningen. stemmelse med artikel 2, stk. 1, (17) På dette grundlag konkluderedes det, at varmtvalsede bredbånd, som fremstilles i de pågældende lande og sælges på hjemmemarkederne i disse lande, varmtvalsede bredbånd, som eksporteres til Fællesskabet fra disse lande, og varmtvalsede bredbånd, som fremstilles og sælges af de klagende EF-producenter på markedet i Fællesskabet, er samme vare som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i grundbeslutningen. (20) I tilfælde, hvor der for andre eksporterende producenter i det berørte land ikke var et tilstrækkeligt stor eller et repræsentativt salg pr. varetype, blev den normale værdi beregnet på grundlag af den pågældende eksporterende producents omkostninger til fremstilling af den pågæl- dende varetype plus et rimeligt beløb til salgs- og admi- nistrationsomkostninger og andre generalomkostninger L 31/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 2000 repræsentative (SA&G) og fortjeneste i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3 og 6, i grundbeslutningen. Generelt blev SA&G for hver eksporterende producent beregnet på grundlag af vedkommendes repræsentative salg på hjemmemar- kedet og fortjenstmargenen på grundlag af vedkom- i mendes normal handel. I et tilfælde var der kun en samarbejds- villig eksporterende producent i det pågældende land, som ikke havde et repræsentativt salg på hjemmemar- kedet. Det vejede gennemsnit af SA&G og fortjeneste for de andre samarbejdsvillige eksporterende producenter anvendtes derfor i det omfang, der for de pågældende producenter konstateredes et repræsentativt salg og salg i normal handel. salg på hjemmemarkedet (21) (22) (23) (24) (25) 2. Eksportpris I tilfælde, hvor varerne til Fællesskabet eksporteredes direkte til uafhængige importører, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales af disse importører i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundbeslutningen. I tilfælde, hvor varerne eksporteredes til importører i Fællesskabet, som var forbundet med den eksporterende producent, blev eksportpriserne beregnet på grundlag af de priser, til hvilke de importerede varer første gang videresolgtes til uafhængige købere i Fællesskabet i over- ensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundbeslutningen. Der blev foretaget justering for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder også en rimelig margen for SA&G plus fortjeneste. 3. Sammenligning For at sikre en rimelig sammenligning blev der foretaget justering for forskelle, som blev krævet i henhold til artikel 2, stk. 10, i grundbeslutningen, og som det på- vistes havde indflydelse på prisernes sammenlignelighed. På dette grundlag blev der justeret for importafgifter og indirekte skatter, rabatter, afslag, transport-, forsikrings-, håndterings-, laste- og ekstraomkostninger, emballa- geomkostninger, kreditomkostninger, omkostninger ved kundeservice og provisioner. litra b), To selskaber i Indien krævede justering for importaf- gifter. Disse anmodninger blev delvis imødekommet i henhold til artikel 2, stk. 10, i grundbeslut- ningen i det omfang det påvistes, at de materialer, for hvilke der skulle betales importtold, fysisk indgik i de pågældende varer, som solgtes på hjemmemarkedet, og at importtolden ikke var blevet opkrævet eller refunderet i forbindelse med den vare, der eksporteredes til Fælles- skabet. Et indisk selskab anmodede om justering for forskelle i mængder, da de mængder, der solgtes pr. faktura på hjemmemarkedet var mindre end de mængder, der solgtes pr. i Fællesskabet. Selskabet hævdede, at varerne solgtes til Fællesskabet til en lavere pris, fordi der var tale om større mængder. Da forsendelse på markedet der ikke blev påvist nogen forbindelse med rabatter og afslag som omhandlet i artikel 2, stk. 10, i grundforordningen, måtte anmodningen afvises. litra c), (26) De to eksporterende producenter i Sydafrika oplyste, at der anvendtes forskellige rabatordninger i forbindelse med hjemmemarkedssalget af den pågældende vare, og at den normale værdi burde nedsættes i overensstem- melse hermed. Der kunne kun foretages justeringer i det omfang det påvistes, at disse ordninger var forbundet med det salg, der var omfattet af undersøgelsen. (27) Den eksporterende producent i Jugoslavien hævdede, at værdien af selskabets eksport burde beregnes ved anven- delse af den angivelige markedskurs. Da den kurs, der anvendtes i de finansielle regnskaber, var den officielle kurs og selskabet fremlægge tilstrækkelige beviser for, at markedskursen var den korrekte kurs, blev det besluttet at anvende den officielle kurs til beregningen af eksportprisen. ikke var i stand til at (28) (29) 4. Dumpingmargen a) Generel metode I overensstemmelse med artikel 2, stk. 10 og 11, i grundbeslutningen blev dumpingmargenerne fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennem- snitlige normale værdi pr. varetype og den vejede gennemsnitlige eksportpris ab fabrik for samme varetype og i samme handelsled. For eksporterende producenter, der var berørt af proce- duren, og som hverken besvarede Kommissionens spør- geskema, gav sig til kende eller indgav de nødvendige forbindelse med undersøgelsen, blev oplysninger dumpingmargenen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i grundbeslutningen. i Med henblik på at fastsætte niveauet for samarbejde i denne undersøgelse blev der foretaget en sammenligning af tallene fra Eurostat og de samarbejdsvillige eksporte- rende producenters oplysninger om eksportmængden til Fællesskabet. Som resultat blev der konstateret et højt niveau for samarbejde for alle lande, der var omfattet af undersøgelsen, undtagen for Taiwan. Kommissionen fandt det derfor passende at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige selskaber på samme niveau individuelle dumpingmargen, der som den højeste konstateredes en samarbejdsvillig eksporterende for producent i det pågældende land, da der ikke var nogen grund til at antage, at en ikke-samarbejdsvillig eksporte- rende producent solgte til lavere dumpingpriser end det højeste konstaterede niveau. Da det konstateredes, at niveauet for samarbejde med Taiwan var lavt, nemlig langt under 50 %, blev den resterende dumpingmargen fastsat som den højeste kvartalsvise dumpingmargen, der 5. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 31/19 konstateredes for dette land. Ovennævnte fremgangs- måde blev også anset for at være nødvendig for at undgå at belønne manglende samarbejdsvilje og give mulighed for omgåelse. neutraliserede marked skulle holdes uden for undersø- gelsen eller om skade og forbrug skulle vurderes i forhold til hele EF-erhvervsgrenens produktion. b) Dumpingmargen per land (30) Der fastsattes følgende dumpingmargener udtrykt i procent af prisen cif, frit Fællesskabets grænse: (31) Bulgarien Kremikovtzi Corp andre selskaber (32) Indien Essar Steel Ltd Steel Authority of India Ltd Tata Iron & Steel Company Ltd andre selskaber (33) Sydafrika Iscor Ltd 27,1 % 27,1 % 53,6 % 53,6 % 29,4 % 53,6 % 47,8 % Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd 37,8 % andre selskaber (34) Taiwan China Steel Corp Yieh Loong Enterprise Co. Ltd andre selskaber (35) Jugoslavien Sartid a. d. andre selskaber (36) Iran 47,8 % 8,8 % 2,1 % 30,3 % 56,1 % 56,1 % Som anført i betragtning 69 konstateredes det, at importen fra Iran lå under det minimumsniveau, der er omhandlet i artikel 5, stk. 7, i grundbeslutningen. Det blev derfor ikke anset for nødvendigt at gennemføre en dumpingundersøgelse vedrørende dette land. D. DEN PÅGÆLDENDE ERHVERVSGREN I FÆLLES- SKABET 1. Bestemmelse af det pågældende marked i Fælles- skabet (37) Med henblik på at fastslå, om EF-erhvervsgrenen havde lidt skade og for i den forbindelse at fastlægge forbruget og de forskellige økonomiske indikatorer for situationen for EF-erhvervsgrenen var det nødvendigt at undersøge, om denne erhvervsgrens produktion til det konkurrence- (38) Der er seksten producenter af varmtvalsede bredbånd i Fællesskabet. Ca. 70 % af de bredbånd, der fremstilles af disse producenter, anvendes på et konkurrenceneutrali- seret marked, dvs. de forarbejdes yderligere af de pågæl- dende producenter i en integreret proces (i det følgende benævnt »det bundne marked«). Disse bredbånd følger en intern proces og overføres til forarbejdning i senere omsætningsled, for hvilken der ikke udstedes fakturaer, da overførslerne finder sted inden for samme retlige enhed. Den øvrige produktion (i det følgende benævnt »det frie marked«) sælges både til forbundne og ikke- forbundne parter. (39) (40) Klageren fremførte i den forbindelse, at der måtte skelnes mellem to særskilte markeder. Varmtvalsede bredbånd, der er bestemt for et bundet marked, konkur- rerer ikke direkte med dumpingimporten. Følgelig kunne ikke den import, der er omfattet af undersøgelsen, berøre dette marked. Sideløbende hermed hævdede klageren, at den øvrige produktion solgtes til det frie marked, hvor varerne konkurrerer med dumpingim- porten. De vigtigste købere på det frie marked er uafhængige koldtvalseværker som rørmagere, stålservice- centre, stålhandlere og lagerførende virksomheder. Kun varmtvalsede bredbånd, der sælges til det frie marked, er omfattet af klagen. Eksporterende producenter og importører af varmtval- sede bredbånd til markedet i Fællesskabet hævdede, at definitionen af den pågældende vare og samme vare dækkede alle varmtvalsede bredbånd. De anførte navnlig, at der ikke var nogen klar skillelinje mellem det bundne og det frie marked, og at klagerens definition af det frie marked var vilkårlig. De anmodede derfor om, at vurde- ringen af markedet i Fællesskabet skulle omfatte det bundne og det frie marked tilsammen. (41) Til støtte for dette krav blev der henvist til Den Europæ- iske Domstols afgørelse i Gimelec-sagen (1). De frem- førte, at Domstolen i nævnte afgørelse henviste til følgende faktorer for at udelukke, at der var tale om to særskilte markeder: — den pågældende vare solgtes på samme marked og anvendtes til samme formål — EF-producenterne solgte den pågældende vare til forbundne og ikke-forbundne kunder og både krævede mere eller mindre samme pris — selskaber i senere omsætningsled plejede at købe den pågældende vare ikke kun fra forbundne leveran- dører i Fællesskabet, men også fra importører eller andre ikke-forbundne producenter. (1) Sag nr. C-315-90 af 27. 11. 1991. L 31/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 2000 (42) Ifølge flere eksporterende producenter fremgik det af ovenstående afgørelse, at de lovmæssige betingelser for at adskille markederne ikke var opfyldt i den forelig- gende sag. EF-producenterne kunne efter deres opfattelse vælge, afhængigt af markedsbetingelserne, at sælge skif- tevis til det frie og det bundne marked, eftersom produk- tionen i Fællesskabet af de to kategorier af varmtvalsede bredbånd er den samme. De påståede bevægelser mellem de to markedssegmenter skulle lovmæssigt forhindre, at en del af EF-produktionen blev holdt uden for undersø- gelsen af skade og navnlig uden for forbruget i Fælles- skabet. (43) Kommissionen traf følgende afgørelser: (46) a) På grund af det høje integrationsniveau i stålindu- strien generelt og i forbindelse med produktionen af den pågældende vare i særdeleshed, overfører EF- producenterne udelukkende fysisk varmtvalsede bred- bånd, der er bestemt til det bundne marked, men fakturerer dem ikke. De udsteder ikke kommercielle fakturaer, fordi de involverede parter ikke er særskilte retlige enheder. Der er derfor ingen priser for over- førsler inden for det bundne marked i sammenligning med dem på det frie marked læggelsen af det frie marked. Det konstateredes, at dette salg foregik til priser, som mere eller mindre var de samme som priserne ved salg til uafhængige parter. Desuden bekræftede undersøgelsen på linje med visse eksporterende producenters krav, at disse forbundne parter frit kan vælge at købe hos enten forbundne eller ikke-forbundne leverandører i eller uden for Fælles- skabet. Det blev derfor konkluderet, at EF-producenters salg til forbundne parter, der er særskilte retlige enheder, var i konkurrence med uafhængige leverandørers salg såsom de leverandører, der er etableret i de berørte lande, og at dette salg derfor også skulle medtages i fastlæggelsen af salget på det frie marked. faktureredes til de forbundne parter, En EF-producent hævdede imidlertid, at selskabets salg til forbundne parter burde betragtes som tilhørende det bundne marked. Den pågældende hævdede, at de priser, der ikke var markedspriser, og at de var meget forskellige fra dem, der anvendtes over for uafhængige kunder. Producenten tilføjede, at moderselskabet ikke tillod forbundne parter at købe varmtvalsede bredbånd hos uafhængige parter på det frie marked. Følgelig var varmtvalsede bredbånd, der solgtes til forbundne parter, ikke berørt af direkte konkurrence fra andre varmtvalsede bredbånd. De burde derfor holdes uden for i forbindelse med fastlæggelsen af det frie marked. b) EF-erhvervsgrenen producerede ikke til oplagring af varmtvalsede bredbånd, som efterfølgende kunne leveres enten til brug i en intern proces eller sælges på det frie marked. Dette er fordi alle brugere af varmtvalsede bredbånd, også i EF-erhvervsgrenens integrerede proces, har for produktionen af produkter i senere omsætningsled. Resultatet er, at der kun i ganske ubetydeligt omfang er bevægelser af varmtvalsede bredbånd mellem de to markeder. tekniske hindringer c) Undersøgelsen viste, at de integrerede EF-producenter ikke købte den pågældende vare til yderligere forar- bejdning i deres integrerede proces fra uafhængige parter inden eller uden for Fællesskabet. Det betyder, til det bundne at varmtvalsede bredbånd bestemt marked ikke konkurrerer med andre varmtvalsede bredbånd, der er til rådighed i Fællesskabet. Det bundne marked kan således klart adskilles fra det frie marked. i mange tilfælde var meget (47) Undersøgelsen bekræftede, at det var gruppens politik ikke at tillade forbundne parter at købe varmtvalsede bredbånd på det frie marked. Analysen af salgspriserne viste, at de priser, der faktureredes til disse forbundne parter, forskellige fra markedspriserne. Desuden solgtes varerne til forbundne brugerselskaber, som anvendte dem i den integrerede proces og ikke efterfølgende solgte dem videre som sådanne. De pågældende varmtvalsede bredbånd kunne således ikke anses for at blive solgt på det frie marked og burde derfor holdes uden for i forbindelse med fastlæg- gelsen af det frie marked. (44) På dette grundlag fastslår Kommissionen, at adskillelsen mellem det frie og det bundne marked er fuldt på linje med bestemmelserne i grundbeslutningen og EF-instituti- onernes praksis i tidligere sager. (45) Med henblik på at fastlægge de økonomiske indikatorer vedrørende skadesundersøgelsen såsom udviklingen i salg, rentabilitet osv. undersøgte Kommissionen, om EF- producenternes forbundne parter, der var særskilte retlige enheder, generelt burde indføjes i fast- salg til (48) På grundlag af ovennævnte kendsgerninger og betragt- ninger blev det konkluderet, at varmtvalsede bredbånd, der anvendes af EF-producenter som udgangsmateriale for yderligere forarbejdning i en integreret proces inden for en enkelt juridisk person, bør anses for at være en del af et bundet marked. Det samme gælder for den nævnte EF-producents salg, hvor den pågældende kunne påvise, at salget til forbundne kunder faktisk hørte til på et bundet marked. Alt andet salg fra producenterne i Fællesskabet blev anset for at være en del af det frie marked. situation Følgelig blev EF-erhvervsgrenens vedrørende økonomiske indikatorer som produktion, salg, markedsandel og rentabilitet undersøgt med hensyn til det frie marked. 5. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 31/21 (49) Det bør bemærkes, at ovennævnte resultater vedrørende adskillelse og fastlæggelse af nævnte markeder afspejler sig i de oplysninger, der er inden for rammerne af EKSF-traktaten, navnlig vedrørende tilsyn med stålmarkederne. I disse oplysninger skelnes der grundlæggende efter samme retningslinjer i forbindelse med anvendelsen af varmtvalsede bredbånd. indhentet 2. Definition af den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet a) Samlet produktion i Fællesskabet (50) (51) (52) Efter et krav fra flere eksporterende producenter under- søgte Kommissionen, om det var nødvendigt at holde flere producenter i Fællesskabet udenfor i forbindelse med fastlæggelsen af produktionen i Fællesskabet, fordi de selv importerede varmtvalsede bredbånd fra de pågæl- dende lande. Kommissionen konstaterede, at ingen af de producenter, som Kommissionen havde undersøgt, havde importeret varmtvalsede bredbånd fra de pågældende lande i den undersøgte periode. Men visse stålservicecentre og rørproducenter forbundet med de pågældende EF-produ- center havde importeret sådanne varer i denne periode. I overensstemmelse med resultaterne af definitionen af i betragtning 37-49 viste de relevante EF-markeder undersøgelsen imidlertid, at disse forbundne parter havde optrådt uafhængigt af de producenter, de var forbundne med i deres transaktioner på det frie marked. Følgelig kunne indkøbene ikke berøre de nævnte selska- bers position som EF-producenter af den pågældende vare. (53) Det blev derfor fastslået, at der ikke var grund til at udelukke nogen producenter i forbindelse med definiti- onen af produktionen varmtvalsede bredbånd i Fælles- skabet. Alle seksten producenter, som arbejder på markedet tegner sig således for den i Fællesskabet, samlede produktion af den pågældende vare i Fælles- skabet i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, i grund- beslutningen. b) Den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet at gruppere dem i de oplysninger, der var tilrådighed for de andre EF-producenter. (57) Flere eksporterende producenter hævdede, at mindst en EF-producent, som var med i ovennævnte definition af EF-erhvervsgrenen, fik præferencebehandling i forhold til de krav, der blev stillet til interesserede parter i antidum- pingundersøgelser. De fremførte navnlig, at nævnte EF- producent ikke sendte Kommissionen en besvarelse af spørgeskemaet inden for de fastsatte frister for indførelse af midlertidig told. De fandt, at der var tale om diskrimi- nerende behandling og en overtrædelse af artikel 6, stk. 2, i grundbeslutningen. (58) Det skal bemærkes, at alle EF-producenter, som er med i definitionen af EF-erhvervsgrenen, besvarede Kommissio- nens spørgeskema inden for de frister, der er fastsat i grundbeslutningen og således fristen for foranstaltninger. Kom- indførelse missionen finder, at alle interesserede parter i denne procedure i samme situation fik samme behandling. Derfor er enhver påstand om overtrædelse af artikel 6, stk. 2, i grundbeslutningen og diskriminerende behandling fra Kommissionens side ikke berettiget. af midlertidige inden for (59) De otte producenter, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, udgør således EF- erhvervsgrenen med henblik på denne procedure. De tegnede sig for ca. 65 % af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare i undersøgelsespe- rioden. (60) Disse producenter anses derfor for at være EF-erhvervs- grenen og omtales som sådan i det følgende, idet de tegner sig for en betydelig del af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare som omhandlet i i grundbeslutningen. artikel 4, stk. 1, E. SKADE 1. Synligt forbrug (61) Det synlige forbrug af varmtvalsede bredbånd i Fælles- skabet blev fastsat på grundlag af de seksten EF-produ- centers samlede salg på det frie marked og den samlede import til Fællesskabet af den pågældende vare som anført i Eurostats importstatistikker og de eksporterende producenters besvarelser af spørgeskemaet. (54) (55) (56) Klagen blev indgivet på vegne af elleve ud af de seksten EF-producenter af varmtvalsede bredbånd, medens de øvrige fem støttede klagen. (62) Kommissionen modtog ti besvarelser af spørgeskemaet fra de klagende selskaber. En lille producent besluttede ikke sende Kommissionen en besvarelse. Fra 1995 til undersøgelsesperioden steg forbruget i Fællesskabet 9 %, fra 18,4 mio. tons til 20,1 mio. tons. I 1995 var det frie marked kendetegnet ved usædvanligt høje salgspriser og en god efterspørgsel, navnlig efter varmtvalsede bredbånd produceret i Fællesskabet. Men det følgende år var der en nedgang på markedet på 11 %. To af de ti EF-producenter, som besvarede Kommissio- nens spørgeskema, var ikke i stand til at forelægge alle de oplysninger, der blev anmodet om i forbindelse med undersøgelsen, i et format, som ville give mulighed for (63) Mellem 1996 og undersøgelsesperioden steg forbruget støt. Den største stigning fandt sted mellem 1996 og 1997, hvor markedet øgedes med 22 %. Mellem 1997 og undersøgelsesperioden var stigningen dog kun 0,4 %. L 31/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 2000 2. Importen fra de berørte lande importen af varer fra Iran, og at proceduren burde afsluttes med hensyn til Iran. (64) (65) (66) (67) (68) a) Ubetydelig import På grundlag af artikel 3, stk. 4, og artikel 5, stk. 7, i grundbeslutningen blev vurderingen af, om importen var ubetydelig, foretaget i forhold til forbruget af den pågæl- dende vare på markedet i Fællesskabet. Ifølge Eurostat-statistikker lå tre eksportlande, nemlig Indien, Iran og Sydafrika, ganske lidt over den tærskel på 1 %, der er fastsat i artikel 5, stk. 7, i grundbeslutningen. Iran hævdede, at det ikke var passende at anvende Euro- stat-statistikker til at vurdere landets markedsandel, da et kontrolbesøg hos den eneste eksporterende producent i landet bekræftede, at der var tale om en meget mindre eksportmængde til Fællesskabet. De fremførte derfor, at Kommissionen som i tidligere procedurer burde vurdere den iranske markedsandel på grundlag af resultaterne af kontrolbesøget på stedet. Både Indien og Sydafrika anfægtede fastlæggelsen af det synlige forbrug og hævdede, at der kun var tale om en ubetydelig import af deres varer, og at de burde holdes uden for undersøgelsen lige som Iran. ifølge Eurostat-importstatistikker Som nævnt ovenfor konstateredes det, at Irans markeds- andel lå lige over mindstetærskelen, nemlig på 1,2 %. Det konstateredes imidlertid også, at disse statistikker var i modstrid med de oplysninger, der blev indhentet og efterprøvet i forbindelse med Kommissionens kontrolbesøg hos den eneste eksporterende producent i Iran. Eurostat-statistik- kerne var således ikke tilstrækkelig præcise til, at det var muligt udelukkende at vurdere landets markedsandel på grundlag af dem. Disse statistikker blev derfor også sammenlignet med de oplysninger, der forelå fra interes- serede parter i proceduren, navnlig den eneste eksporte- rende producent i Iran og dennes forbundne importør i Fællesskabet. Det var muligt og specielt relevant at fore- tage en sådan sammenligning i dette tilfælde, fordi der kun var en producent i Iran. Da producenten og dennes forbundne selskaber i Fællesskabet samarbejdede fuldt ud i forbindelse med proceduren, var det muligt at efter- prøve den pågældendes påstand ved en direkte sammen- ligning af de efterprøvede eksporttransaktioner og Euro- stat. Ved denne efterprøvning og sammenligning blev det fastslået, at eksporten fra Iran lå langt under mind- steniveauet, og det konkluderedes, at forskelle mellem selskabets oplysninger og Eurostat ikke skyldtes eksport fra Iran til Fællesskabet via andre tredjelande. (69) Under disse omstændigheder blev det anset for klogt at anvende behørigt efterprøvede oplysninger til fastlæg- gelsen af Irans markedsandel. Konklusionen var, at eksporten fra Iran var under mindsteniveauet, at der kun kunne være tale om ubetydelig skade som følge af (70) Hvad angår de påstande, der er fremsat af de indiske og de sydafrikanske eksporterende producenter, giver de forelagte beviser ikke grund til at antage, at deres import til Fællesskabet var ubetydelig, navnlig i betragtning af den metode, der anvendtes ved fastlæggelsen af det rele- vante marked i Fællesskabet som omhandlet i betragt- Iran viste de ning 37-49. relevante af Kommissionens spørgeskema ikke en import under mindsteniveauet. Importen fra Indien og Sydafrika blev ligge over mindsteniveauet som derfor anset omhandlet i artikel 3, stk. 4, og artikel 5, stk. 7, i grundbeslutningen. I modsætning til Eurostatoplysninger tilfældet og besvarelserne for at b) Kumulativ vurdering af importen (71) Kommissionen undersøgte, om importen af varmtval- sede bredbånd med oprindelse i Bulgarien, Indien, Iran, Sydafrika, Taiwan og Jugoslavien skulle vurderes kumu- lativt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grund- beslutningen. (72) Det blev derfor undersøgt, om alle kriterier var opfyldt for at kumulere importen fra de berørte lande. Resulta- terne af undersøgelsen viste, at: — dumpingmargenen for hvert land som vist i oven- stående var mere end de minimis — importmængden fra hvert land ikke var ubetydelig, når den blev sammenlignet med forbruget i Fælles- skabet eksportlande — undersøgelsen af konkurrencebetingelserne mellem importerede varmtvalsede bredbånd og konkurrence- varmtvalsede betingelserne mellem importerede bredbånd og samme vare fremstillet i Fællesskabet viste også, at importen fra de berørte lande burde kumuleres. De pågældende solgte fortrinsvis varmtvalsede bredbånd på det frie marked ikke-forbundne kunder i Fællesskabet direkte til såsom koldtvalseværker, rørmagere, stålservicecentre og stålhandlere. Der blev også importeret varmtval- sede bredbånd via forbundne salgsselskaber, som efterfølgende solgte den pågældende vare til samme slags kunder som nævnt ovenfor. Undersøgelsen viste, at erhvervsgrenen i Fællesskabet solgte samme vare via samme salgskanaler og til samme kundeka- tegorier. Endelig konstateredes det, at der anvendtes samme prispolitik i forbindelse med alle disse former for salg. 5. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 31/23 (73) I modsætning til hvad flere eksporterende producenter fremførte, konkluderede Kommissionen derfor, at alle betingelser for at kumulere importen fra ovennævnte lande var opfyldt. foretaget på erhvervsgrenen. Alle grundlag af de oplysninger, som Kommissionen indhen- tede og efterprøvede i forbindelse med undersøgelsen. justeringer blev c) Omfanget af den pågældende import (80) (74) lande 229 %, Ifølge Eurostat-importstatistikker mellem 1995 og undersøgelsesperioden steg importen til Fællesskabet fra de berørte til 2,14 mio. tons. Importudviklingen var meget begrænset (+ 0,10 mio. tons) mellem 1995 og 1996. Den største stigning fandt sted mellem 1997 og undersøgelsespe- rioden (+ 1,26 mio. tons). fra 0,65 mio. tons (75) Undersøgelsen inden for undersøgelsesperioden viste, at importen fra alle de berørte lande fortrinsvis fandt sted i første halvdel af undersøgelsesperioden (1,3 mio. tons); den faldt senere 42 % i anden halvdel af undersøgelses- perioden, men lå stadig betydeligt højere end i anden halvdel af 1997. (81) (76) Som allerede nævnt i betragtning 11 klassificeres de forskellige typer varmtvalsede bredbånd almindeligvis i to særskilte kategorier: sorte bredbånd og bejdsede bred- bånd. Det fremgik af undersøgelsen, at omkring 90 % af alle varmtvalsede bredbånd, som importeredes fra de berørte lande var sorte bredbånd. i betragtning 14 foreslog flere Som allerede nævnt eksporterende producenter, at de varmtvalsede bredbånd de fremstillede og solgte på markedet i Fællesskabet, ikke var af en kvalitet, som kunne sammenlignes med EF- erhvervsgrenens varer. En eksporterende producent hævdede, at deres varer til forskel fra produktionspro- cessen i Fællesskabet ikke blev produceret via vedva- rende støbning, og at dette giver kemiske og overfladiske fejl, som nedsætter udbyttet, når bredbåndene forar- bejdes yderligere. Desuden giver det forhold, at de ikke har en automatisk båndopruller, variationer i tykkelse og bredde og således en dårligere kvalitet. De forelagde beviser for dette og anmodede følgelig om en prisjuste- ring for forskelle i kvalitet i forbindelse med den pris- sammenligning, der blev foretaget for at fastsætte pris- underbuddet. Kommissionen fastslog, at det i almindelighed ikke var berettiget med en prisjustering for forskelle i kvalitet, navnlig fordi sådanne forskelle ikke var synlige for brugerne, og det fremgik af undersøgelsen, at alle påståede forskelle i kvalitet ikke nødvendigvis betyder noget for anvendelsen af den pågældende vare. For en bestemt eksporterende producents vedkommende viste det forelagte bevismateriale imidlertid, at den ønskede justering for kvalitet delvis var berettiget. Da en detal- jeret undersøgelse af den ønskede justering viste, at den var overvurderet, var det på grundlag af de foreliggende beviser kun muligt at indrømme halvdelen af den ønskede justering. d) Importens markedsandel (77) Mellem 1995 og undersøgelsesperioden var der en forøgelse eksporterende af markedsandelen for de producenter i de berørte lande fra 3,5 % til 10,7 %. De importmængden gav således de faktiske stigninger i berørte lande mulighed for at vinde 7,2 procentpoints af andelen af markedet i Fællesskabet. (78) De største stigninger i markedsandelen forekom mellem 1997 og undersøgelsesperioden, hvor de berørte lande vandt 6,3 procentpoint. e) Prisunderbud (79) samme sammenlignet under For at vurdere eventuelle prisunderbud blev priserne på sammenlignelige typer af varmtvalsede bredbånd så vidt muligt salgsvilkår på markedet i Fællesskabet, i samme medlemsstat og til samme kunder. Den eksporterende producents priser, frit Fællesskabets grænse, blev sammenlignet med EF- erhvervsgrenens priser ab fabrik. I påkommende tilfælde blev eksportlandenes salgspriser justeret til priser, frit Fællesskabets grænse, fortoldet og inklusive relevante importomkostninger. Priserne blev også justeret for at sikre en sammenligning i samme handelsled som EF- (82) Prissammenligningen gav følgende resultater udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens priser: — Bulgarien: 6,8 % — Indien: 6,7 % — ESSAR: 6,1 % — Tata: 6,1 % — SAIL: 19,1 % — Sydafrika: 5,3 % — Iscor: 4,9 % — Highveld Steel: 27,0 % — Taiwan: 4,3 % — Yieh Long: 3,9 % — CSC: 7,5 % — Jugoslavien: 12,4 % L 31/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 2000 3. Situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet mellem 1995 og undersøgelsesperioden (89) Det blev fastslået, at en stor kapacitetsudnyttelse var normal, da det bør erindres, at det i den tunge industri og ganske særlig i stålindustrien er nødvendigt at holde kapacitetsudnyttelsen så stor som muligt for at reducere virkningerne af de høje faste produktionsomkostninger. a) Produktion (83) Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens produktion toppede med 12,5 mio. tons i 1997. I den resterende del af den undersøgte periode var produktionen stabil på omkring 11,4 mio. tons til trods for et fald i forbruget i 1996. Denne produktion blev enten solgt på det frie marked eller eksporteret til tredjelande. c) Ordrer og salg i) O r d r e r (84) Da EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet anvendes til varmtvalsede bredbånd, der er bestemt til både det frie og det bundne marked, blev det også anset for nødven- digt at undersøge oplysningerne om sådan produktion til det bundne marked for at konstatere, at et fald i produktionen til det frie marked ikke kunne tilskrives et større behov for produktion til det bundne marked. (90) (85) Denne produktion steg mellem 1995 og undersøgelses- perioden med 2 % eller ca. 0,6 mio. tons. Dette tydede på en forholdsvis stabil produktion til det bundne marked. Med hensyn til tendenserne i produktionen til det bundne marked mellem 1997 og undersøgelsespe- rioden var disse de samme som dem, der konstateredes for produktionen til det frie marked. (86) Faldet i produktionen af den pågældende vare til det frie marked skyldtes således ikke et større behov for produk- tion til det bundne marked. (91) (87) (88) b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelse Produktionsfaciliteterne kan anvendes til produktion af varer til både det frie og det bundne marked såvel som til andre varer, som ikke er omfattet af denne procedure såsom andre stålkvaliteter og andre stålprodukter. Kapa- citetsudnyttelsen i forbindelse med den pågældende vare blev derfor fastlagt på grundlag af den kapacitet, der officielt var opgivet til Kommissionen inden for rammerne af EKSF-traktaten. Disse kapaciteter fastlægges ifølge bestemte parametre og kan ikke forveksles med bruttokapaciteten eller den faktiske kapacitet. Bruttoka- paciteten eller den faktiske kapacitet er den højest mulige kapacitet, der kan opnås uden at tage hensyn til faktorer som det personale, der er til rådighed, feriepe- rioder, opsætningstider, vedligeholdelse osv. kapacitetsudnyttelse 87 % EF-erhvervsgrenens mellem 1995 og undersøgelsesperioden, bortset fra i 1997, hvor produktionen toppede og kapacitetsudnyt- telsen var 93 %. På det tidspunkt var der et højt forbrug af varmtvalsede bredbånd til både det frie marked og det bundne marked. var tilsynet med stålmarkedet Som et supplement til analysen af salget blev der fore- taget en undersøgelse af udviklingen i de ordrer, som forelagde EF-erhvervsgrenen modtog. Til dette formål erhvervsgrenen oplysninger, som også er til rådighed inden for rammerne af i Fællesskabet i henhold til EKSF-traktaten. Selv om disse situationen ikke helt nøjagtigt gengiver oplysninger vedrørende den pågældende vare, men også omfatter en lidt bredere varekategori, var det muligt at anse denne sammenlægning af oplysninger som repræsentativ for situationen vedrørende den pågældende vare. Disse oplysninger viste, at 1997 var det år, hvor ordreniveauet var højt i forhold til den situation, der konstateredes i undersøgelsesperioden. I modsætning til den stabile udvikling i det synlige forbrug mellem 1997 og undersø- gelsesperioden var der en nedgang på 17 % i erhvervs- grenens ordrer mellem 1997 og undersøgelsesperioden. Ifølge dette resultat var EF-erhvervsgrenens økonomiske aktiviteter mere regelmæssige og ligeligt spredt ud over hele 1997, hvor ordremængden udviklede sig mere på linje med salgsmængden. Da der er en tidsforskel mellem ordrer og leverancer, tydede nedgangen i ordremængden på, at der også var tale om nedgang i de økonomiske aktiviteter, hvilket vil blive undersøgt i det følgende. ii) S a l g (92) I den undersøgte periode steg salget fra 9,6 mio. tons til 9,7 mio. tons, dvs. 1 %. (93) (94) I den pågældende periode afspejlede tendensen i salget sig meget bredt i forbrugsudviklingen. Mellem 1997 og undersøgelsesperioden var der imidlertid en nedgang i EF-erhvervsgrenens salg på 12 %, medens forbruget steg ganske lidt. fremførte, skadesindikatoren EF-erhvervsgrenen vedrørende salg er fastlagt på grundlag af sendinger, der er leveret og faktureret i de specificerede perioder. Det er i den forbindelse vigtigt at understrege, at EF-erhvervs- grenen har tilrettelagt sin produktionsproces på en sådan at 5. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 31/25 måde, at de ordrer, brugerne har afgivet på en bestemt dato, leveres og faktureres og således sælges til dem med en tidsforskel på mindst tre måneder. For at få en rele- vant vurdering af udviklingen i en given periode er det således nødvendigt at undersøge ikke blot det faktiske salg, men også de ordrer, der blev modtaget i en sådan periode. Enhver udvikling, der konstateres i forbindelse med disse ordrer, kan således ikke undgå at give sig udslag i en tilsvarende udvikling i salget med en vis tidsforsinkelse. iii) D i f f e r e n t i e r i n g a f f o r s k e l l i g e t y p e r a f s a l g (95) EF-erhvervsgrenen fremførte, at det for at vurdere den faktiske skade, den blev påført, var nødvendigt at under- søge udviklingen i salget af forskellige typer varmtval- sede bredbånd, nemlig sorte bredbånd i forhold til bejdsede bredbånd. Da dumpingimporten af sorte bred- bånd udgjorde en stor del af den samlede import, ville udviklingen i erhvervsgrenens salg og salgspriser for den type bredbånd angiveligt vise en særlig skadevoldende situation. (96) Undersøgelsen af dette særlige problem viste fra 1995 til undersøgelsesperioden (1998) en nedgang på 13 % i den mængde sorte bredbånd, som EF-erhvervsgrenen solgte på det frie marked, medens salget af bejdsede bredbånd steg 34 %. I absolutte tal er dette et fald på ca. 1 mio. tons i salget af sorte bredbånd og en stigning på ca. 0,5 mio. tons i salget af bejdsede bredbånd. (97) Dette bekræftede også, at forholdet i salget af sorte bredbånd og bejdsede bredbånd var mere afbalanceret for EF-erhvervsgrenen end for de eksporterende produ- center. Fra 1995 til 1997 var 70 % af salget sorte bred- bånd mod 30 % bejdsede bredbånd. I undersøgelsespe- rioden blev dette til henholdsvis 60 % og 40 %. Denne udvikling i salget viser med al tydelighed, at der skete et skift fra sorte til bejdsede bredbånd i undersøgelsespe- rioden, dvs. fra en varekategori, hvor importen var udtalt, til en kategori, hvor importen var mindre frem- trædende. e) Markedsandel (99) Fra 1995 til undersøgelsesperioden formindskedes EF- erhvervsgrenens markedsandel 3,7 procentpoint, fra 52,0 % i 1995 til 48,3 % i undersøgelsesperioden. (100) Mellem 1995 og 1996 og også mellem 1996 og 1997 øgedes EF-erhvervsgrenens markedsandel med hen- holdsvis 1,1 og 1,8 procentpoint. (101) Mellem 1997 og undersøgelsesperioden mistede EF- erhvervsgrenen imidlertid hele den markedsandel, der tidligere var indvundet, og nåede endog ned på et lavere niveau end i 1995. Tabene øgedes til 6,6 procentpoint. En yderligere undersøgelse af situationen viste, at der var tabt markedsandele som følge af en nedgang i salget både i forbindelse med forbundne og ikke-forbundne kunder på det frie marked i Fællesskabet. f) Rentabilitet (102) Det gennemsnitlige udbytte på EF-erhvervsgrenens salg af den pågældende vare faldt 39 % fra 1995 til undersø- gelsesperioden. Den høje fortjeneste (20,7 %) i 1995 var resultatet af høje priser på markedet på det tidspunkt. I 1996 opnåede erhvervsgrenen stadig fortjeneste trods salgspriserne afmatning på markedet og nedgang i (– 15 %). Men genoprettelsen af salget i 1997 gav ikke erhvervsgrenen mulighed for at øge fortjenestmargenen, da salgspriserne faldt igen med 3 %. (103) I undersøgelsesperioden blev rentabiliteten genoprettet fra niveauet i 1997. Stigningen i salgspriserne (9 % i gennemsnit sammenlignet med 1997) gav EF-erhvervs- grenen mulighed for at opnå en fortjenstmargen på 12,9 %, dvs. den fortjenstmargen, som erhvervsgrenen hævdede var rimelig. (104) Flere erklærede, eksporterende producenter at EF- erhvervsgrenen også opnåede en meget høj fortjeneste i undersøgelsesperioden, og at denne faktor alene burde have berettiget til øjeblikkelig afslutning af proceduren. En sådan fortjeneste end hvad Kommissionen havde fundet rimelig i tidligere antidum- pingsager vedrørende stålprodukter. større langt var d) Prisudvikling (105) (98) I den undersøgte periode var der en nedgang på 10 % i de gennemsnitlige salgspriser for varmtvalsede bredbånd, som solgtes af EF-erhvervsgrenen. I 1995 var salgspri- serne de højeste i ti år. De fulgte fortsat en faldende tendens indtil 1997 (– 17 % og – 3 % sammenlignet med 1995 og 1996), men steg igen fra 1997 indtil udløbet af undersøgelsesperioden (+ 9 %). Ifølge de relevante bestemmelser i grundbeslutningen og WTO-aftalen om antidumping skal en konstatering af, om der foreligger skade, baseres på positivt bevismate- riale vedrørende a) omfanget af dumpingimporten og dennes indvirkning på priserne på samme vare på markedet i Fællesskabet og b) denne indførsels følgevirk- ninger for EF-erhvervsgrenen. Endvidere hedder det, at der skal tages hensyn til, om der har været tale om en betydelig stigning i dumpingimporten enten absolut eller i forhold til forbruget i Fællesskabet. Der skal også tages hensyn til, om dumpingvarerne udbydes til en væsentlig L 31/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 2000 lavere pris eller om priserne som følge af en sådan indførsel er blevet trykket betydeligt eller om prisstig- ninger hindres. Hverken en enkelt eller flere af disse faktorer er nødvendigvis udslagsgivende for afgørelsen. Endelig hedder det, at en undersøgelse af virkningerne af dumpingimporten for den indenlandske erhvervsgren skal omfatte en vurdering af alle relevante økonomiske indflydelse på denne faktorer og forhold, der har erhvervsgrens størrelsen af den faktiske dumpingmargen, den faktiske og mulige nedgang i salg, fortjeneste, produktion, markedsandel, produktivitet, kapacitetsudnyttelse, faktorer, der påvirker priserne osv. Det hedder specielt i grundbeslutningen, at denne liste ikke er udtømmende, og at hverken en eller flere af disse faktorer nødvendigvis er udslagsgivende for afgørelsen. situation, herunder (106) foreliggende tilfælde viste undersøgelsen, at I det dumpingimporten er steget betydeligt, både absolut og relativt. De lave priser på dumpingimporten lå desuden langt under EF-erhvervsgrenens priser. Efter at have opfyldt ovennævnte betingelser tog Kommissionen stil- ling til den mulige og faktiske udvikling af en række relevante økonomiske faktorer i undersøgelsen, inden den drog endelige konklusioner. Flere eksporterende producenters påstand om, at alene fortjenstniveauet skulle have berettiget til en afslutning af proceduren, er i modstrid med bestemmelserne i således helt klart grundbeslutningen. (107) EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i undersøgel- sesperioden, navnlig priser og fortjeneste, bør endvidere betragtes på baggrund af strukturen på markedet for varmtvalsede bredbånd og udviklingen i erhvervsgrenens økonomiske situation i undersøgelsesperioden som omhandlet i punkt 4). (108) Endelig er det i forbindelse med antidumpingprocedurer foretage en sammenligning af en ikke relevant at bestemt økonomisk indikator vedrørende EF-erhvervs- grenen og samme økonomiske indikator på verdensplan. g) Investeringer og beskæftigelse (109) Undersøgelsen viste, at der især var investeret i udskift- ning af maskiner og udstyr. I undersøgelsesperioden var investeringsniveauet det samme som i 1995. I overens- stemmelse med den stærke efterspørgsel i 1997 øgedes investeringerne med 32 % i forhold til 1995. (110) Med hensyn til beskæftigelsen blev det tidligere nævnt, at EF-erhvervsgrenen fremstiller samme sted og med samme maskiner, navnlig varmtvalsede bredbånd. I den pågældende periode var der et fald på 4 % i antallet af personer, som var beskæftiget med flere produkter produktionen af den pågældende vare i EF-erhvervs- grenen. h) Resumé af undersøgelsen af EF-erhvervsgrenens situation mellem 1995 og undersøgelsesperioden (111) Flere eksporterende producenter hævdede, at det ikke var muligt at foretage en konstatering af skaden i under- søgelsesperioden på grundlag af en sammenligning af situationen for EF-erhvervsgrenen i 1995 og 1997. De mente, at navnlig pris- og fortjenesteniveauet i 1995 og produktions-, kapacitetsudnyttelses-, salgs- og markeds- andelsniveauet i 1997 ikke var repræsentative for, hvad der ville være tilfældet i loyal konkurrence. Efter deres opfattelse var det på grundlag af de andre resultater for hele den undersøgte periode ikke rimeligt at konkludere, at EF-erhvervsgrenen blev påført væsentlig skade. (112) De interesserede parter oplyste i forbindelse med oven- nævnte krav imidlertid ikke på hvilken måde flere økonomiske indikatorer, der blev fastlagt i 1995 og 1997, ikke kunne anses for at være repræsentative. De fremførte blot, at priser og fortjeneste i 1995 og produktion, kapacitetsudnyttelse, salg og markedsandel i 1997 ikke var repræsentative. Med andre ord skulle der ifølge denne påstand ikke tages hensyn til en betydelig del af de oplysninger, der blev fastslået i Kommissionens undersøgelse uden beviser eller forklaring på, hvorfor der ikke var tale om loyal konkurrence i 1995 og 1997. Kommissionen fandt i sin undersøgelse ikke beviser til støtte for påstanden om, at konkurrencevilkårene ikke var normale på markedet i Fællesskabet i årene 1995 og 1997, og det fastslås derfor, at der ikke er nogen grund til ikke at tage hensyn til sådanne oplysninger. (113) Kommissionen undersøgte udviklingen i EF-erhvervsgre- nens økonomiske situation i den undersøgte periode og dens generelle økonomiske situation mellem 1995 og undersøgelsesperioden på årsbasis. (114) Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen hævede sine salgspriser 9 % mellem 1997 og undersøgelsesperioden, hvor der var en mindre stigning i det synlige forbrug, men at den ikke var i stand til at opretholde salgs- mængden, som faldt 12 %. Erhvervsgrenen tabte således markedsandele (– 6,6 procentpoint eller 14 %). Endvi- dere faldt erhvervsgrenens produktion 9 %, hvilket også betød nedsat kapacitetsudnyttelse. Trods den negative udvikling steg rentabiliteten fra 6,3 % til 12,9 %. 5. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 31/27 (115) Undersøgelsen viste også, at importen fra de pågældende lande steg betydeligt mellem 1997 og undersøgelsespe- rioden med hensyn til mængde (+ 143 %), hvilket betød at deres markedsandel mere end fordobledes (+ 6,3 procentpoint). Selv om de pågældende lande hævede deres salgspriser 7 %, underbød de EF-erhvervsgrenens priser med 8 % i gennemsnit i undersøgelsesperioden. 4. Analyse af EF-erhvervsgrenens økonomiske situa- tion i undersøgelsesperioden a) Indledende bemærkninger (116) EF-erhvervsgrenen hævdede, at priserne og derfor fortje- nesten lå på et højt niveau i hele første halvdel af undersøgelsesperioden, synlige forbrug og fordi det således efterspørgslen var usædvanlig høj, selv om den ikke blev opvejet af et tilsvarende faktisk forbrug. Dette førte i første halvdel af undersøgelsesperioden til lager- overskud, som i vid udstrækning bestod af de pågæl- dende importvarer og i anden halvdel af perioden til en betydelig formindskelse af lagerbeholdningen. (117) Erhvervsgrenen mente også, at det ville være nødvendigt med en mere detaljeret analyse af salget efter varetype og salgskanaler, hvor der er direkte konkurrence mellem erhvervsgrenens varer og importvarerne, for at få fast- slået det fulde omfang af den påførte skade. Dette inde- bærer en differentieret analyse af salget af sorte bredbånd i forhold til salget af bejdsede bredbånd, og salgskanaler, hvor der indgås langtidskontrakter i forhold til alt andet salg. (118) Endelig anførte erhvervsgrenen, at det var nødvendigt med en mere detaljeret analyse af de fire kvartaler i undersøgelsesperioden på grund af tidsforskydningen mellem købernes ordreafgivelse og leveringen af varerne. En sådan tidsforskel forsinkede angiveligt de negative virkninger af den pågældende import. Det var derfor nødvendigt at undersøge ordreudviklingen i undersøgel- sesperioden yderligere. (119) Alle aktører på stålmarkedet er enige om, at transaktio- nerne hovedsagelig foregår på et kvartalsvist grundlag. Produktionen tilrettelægges og baseres på kvartalsvise planer og priser, og både ordrer og leveringerne forhandles i overensstemmelse hermed. De eksporte- rende producenters antydning af, at det ikke var muligt at foretage en objektiv vurdering af eventuel skade for EF-erhvervsgrenen, hvis undersøgelsesperioden blev opdelt, specielt i kvartaler, var derfor ikke berettiget. EF-erhvervsgrenens påstande blev derfor undersøgt og analyseret som anført nedenfor. (120) For at få et overblik over de cykliske svingninger i EF-erhvervsgrenens aktiviteter og efterprøve den kvar- talsvise udvikling i dens økonomiske situation endnu engang indhentede Kommissionen også kvartalsvise oplysninger for perioden fra 1996 til andet kvartal af 1999. b) Cykliske svingninger i stålindustrien (121) Ifølge klageren forekommer der sæsonmæssige sving- ninger på stålmarkedet, hvor de første to kvartaler i hvert kalenderår normalt er bedre end de sidste. Sådanne sæsonmæssige svingninger kunne især konstateres i forbindelse med salgsaktiviteterne. Salget vil normalt være berørt i tredje kvartal på grund af ferieperioden i brugerindustrierne, men kommer så i gang igen i fjerde kvartal. Da nogle af EF-erhvervsgrenens påstande krævede en kvartalsvis analyse, var det vigtigt at sikre, at en udvikling, der konstateredes, ikke bare afspejlede normale kvartalsvise svingninger. En sådan analyse havde en ganske særlig betydning, da klageren påstod, at de tendenser, der konstateredes i undersøgelsesperioden, var langt over normale cykliske forløb. (122) Til vurderingen af de cykliske fænomener i forbindelse med varmtvalsede bredbånd konstaterede Kommissionen følgende tendenser i EF-erhvervsgrenens produktion og salg fra 1996 til undersøgelsesperioden: Produktion — 1996 — 1997 — IP (1998) Salgsmængde — 1996 — 1997 — IP (1998) Salgsværdi — 1996 — 1997 — IP (1998) 1. kvartal 2. kvartal 3. kvartal 4. kvartal (%) 93 97 100 87 97 100 100 95 100 97 100 94 90 100 87 96 100 88 95 97 77 91 97 68 89 99 63 100 97 70 100 97 61 94 98 51 L 31/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 2000 (123) Med hensyn til produktionen konstateredes det, at tredje kvartal ikke nødvendigvis udviste det laveste aktivitetsni- veau. I 1996 og 1997 var den største forskel 7 % mellem første og fjerde kvartal i 1996, og tendensen i produktionen var lineær i de pågældende år. I undersø- gelsesperioden var produktionsniveauet i tredje og fjerde kvartal langt lavere end i første kvartal, hvilket tydede på, at de konstaterede svingninger lå langt over de normale sæsonmæssige svingninger. (124) Med hensyn til salgsmængde var den afmatning, der konstateredes i tredje og fjerde kvartal endog endnu mere udtalt i undersøgelsesperioden. Salgsaktiviteterne var usædvanlige små i anden halvdel af undersøgelsespe- rioden og lå langt over de normale sæsonmæssige sving- ninger. (125) Ovenstående kvartalsvise analyse dækker årene 1996 og 1997 samt undersøgelsesperioden og viser, at de konsta- terede tendenser i sidstnævnte periode er langt over de normale svingninger i forbindelse med cykliske fæno- mener i transaktionerne med varmtvalsede bredbånd. c) Synligt forbrug og lageroverskud (126) Som anført i betragtning 61 var udviklingen i det synlige forbrug på årsbasis ret stabil, navnlig mellem 1997 og undersøgelsesperioden. Det synlige forbrug afspejler pr. definition ikke den faktiske anvendelse, dvs. brugernes faktiske forbrug af den pågældende vare. Forskellen mellem det synlige og det faktiske forbrug er grundlæg- gende de lagerbeholdninger, der findes i forskellige led i distributionskæden, f. eks. i dette tilfælde hos importører, handlende, stålservicecentre og brugere. forhandlere, sælgere, (127) Undersøgelsen af dette specielle problem viste, at det synlige forbrug var langt større i de to første kvartaler i undersøgelsesperioden end i de sidste. Den forholdsvis stabile udvikling, der konstateredes i det synlige forbrug forekom ikke i undersøgelsesperioden. i hele 1997, Denne forskel i tendensen var særlig tydelig ved en sammenligning af slutningen af 1997 og begyndelsen af undersøgelsesperioden, da der var en betydelig stigning i det synlige forbrug mellem de to perioder. Dette tyder på en stigning i lagerbeholdningerne, hvorimod det omvendte ville være tilfældet, hvis fjerde kvartal af 1997 blev sammenlignet med fjerde kvartal af undersøgelses- perioden, og således viste en betydelig formindskelse af lagerbeholdningerne i de to sidste kvartaler i undersøgel- sesperioden. (129) Til at bekræfte disse resultater ville det også være nødvendigt at fastlægge den relevante udvikling i det faktiske forbrug. Dette var imidlertid ikke muligt, da ikke alle de forskellige interesserede parter i distributions- og brugerniveau var samarbejdsvillige. Kommissionen var alligevel i stand til at fastlægge lagerbeholdningerne hos forhandlerne Eurostat-oplysninger grundlag indhentet inden for rammerne af EKSF-traktaten. på af (130) På linje med ovennævnte resultater viste det sig, at der skete en betydelig opbygning af lagerbeholdninger i handelsleddet mellem udgangen af 1997 og begyndelsen af undersøgelsesperioden. Der konstateredes således en stigning på 29 % mellem fjerde kvartal i 1997 og første kvartal i undersøgelsesperioden og endnu en stigning på 11 % mellem første kvartal og andet kvartal i undersø- gelsesperioden. (131) Dette bekræftede også, at lagerbeholdningerne formind- skedes betydeligt hen imod slutningen af undersøgelses- perioden (– 22 %). En sammenligning af lagerbeholdnin- gerne ved slutningen af både første og andet halvår af undersøgelsesperioden viste tydeligt, hvordan lagrene blev anvendt. En sammenligning af den kvartalsvise udvikling i lagerbeholdningerne i 1997 og samme udvikling i undersøgelsesperioden bekræfter også oven- nævnte resultater. (132) Denne tendens til lageroverskud i de to første kvartaler af undersøgelsesperioden blev bekræftet i en redegørelse fra en eksporterende producent i undersøgelsen og af oplysningerne fra en større bruger af den pågældende vare på markedet i Fællesskabet. Denne bruger havde i undersøgelsesperioden lagerbeholdninger, som midt var mere end fordoblet i forhold til i begyndelsen af samme periode, mens der ikke var noget tegn på større forskelle i denne brugers underliggende aktiviteter mellem begyndelsen og slutningen af undersøgelsespe- rioden. (133) Undersøgelsen bekræftede således EF-erhvervsgrenens påstand om, at der forekom betydelige lageroverskud i I de første to begyndelsen af undersøgelsesperioden. kvartaler synlige faktiske forbrug, forbrug betydeligt højere end det medens det omvendte var tilfældet i tredje og fjerde kvartal af perioden. af undersøgelsesperioden var det (134) Det synlige forbrug i første halvdel af undersøgelsespe- rioden var ca. 1,5 mio. større end det synlige forbrug i første halvdel af 1997. (128) Da disse lagerbeholdninger angiveligt spillede en særlig stor rolle i udviklingen på markedet i undersøgelsespe- rioden, var det nødvendigt at fastlægge det kvartalsvise synlige forbrug, ikke kun for undersøgelsesperioden, men også for 1997. (135) Nogle interesserede parter hævdede, at EF-erhvervs- grenen i vid udstrækning selv bidrog til det lagerover- skud, der konstateredes i første halvdel af undersøgelses- i den forbindelse bemærkes, at perioden. Det skal 5. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 31/29 erhvervsgrenen begyndte at sælge mindre lige fra begyn- delsen af undersøgelsesperioden som vist nedenfor, hvilket tyder på, at den ikke havde nogen stor andel i opbygningen af lageroverskud. priser og rentabilitet i forbindelse med sorte og bejdsede bredbånd i undersøgelsesperioden. (142) Mængden i langtidssalget var meget mere stabil kvar- talsvis i undersøgelsesperioden end de øvrige salgsaktivi- teter. Der var således et fald på 20 % i langtidssalget i tredje kvartal og på 22 % i fjerde kvartal i forhold til første. Faldet i andet salg var mere udtalt, nemlig 35 % og 43 % i tredje og fjerde kvartal i forhold til første. (143) Det samme gjorde sig gældende i analysen af salgs- mængden af sorte bredbånd i forhold til bejdsede bred- bånd. I undersøgelsesperioden var der en mere glidende udvikling i mængden af solgte bejdsede bredbånd i forhold til sorte. Faldet i salget af sorte bredbånd var så stor som 39 % i tredje kvartal og 44 % i fjerde kvartal i forhold til første kvartal af undersøgelsesperioden, mens faldet forbindelse med bejdsede bredbånd kun var henholdsvis 21 % og 29 %. i d) Produktion og kapacitetsudnyttelse (136) På kvartalsvist grundlag faldt produktionen 23 % i tredje fjerde kvartal af undersøgelsesperioden i og 30 % i forhold til første kvartal af samme periode. (137) Samtidig med nedgangen i produktionen faldt kapaci- tetsudnyttelsen også 12 % i tredje kvartal af undersøgel- sesperioden og 17 % i fjerde i forhold til første kvartal af samme periode. (138) På samme måde konstateredes det, at produktionen og kapacitetsudnyttelsen faldt i forhold til de relevante kvar- talsvise aktiviteter i 1997. I tredje og fjerde kvartal i undersøgelsesperioden faldt produktionen henholdsvis 20 % og 11 % og kapacitetsudnyttelsen 12 % og 18 % i forhold til tredje og fjerde kvartal af 1997. ii) E F - e r h v e r v s g r e n e n s s a l g s p r i s e r e) Salgsmængde, salgspriser og rentabilitet i) S a l g s m æ n g d e (144) I de første to kvartaler af undersøgelsesperioden var priserne på varmtvalsede bredbånd stort set stabile, nemlig henholdsvis 306 EUR og 308 EUR pr. ton. Senere faldt priserne til 286 EUR pr. ton i tredje kvartal og til 254 EUR pr. ton i fjerde kvartal. Dette svarer til et prisfald på 17 % i undersøgelsesperioden. (139) EF-erhvervsgrenens tredje kvartal af undersøgelsesperioden og 39 % i fjerde kvartal sammenlignet med første. salgsmængde faldt 32 % i (140) Som allerede nævnt forbindelse med analysen på i år-til-år-basis hævdede at der burde Fællesskabet, forlages en mere detaljeret og differentieret analyse af dens forskellige typer salg og salgskanaler, da dette ville vise, at salget i højere grad blev berørt, når varerne konkurrerede direkte med de pågældende importvarer. Ud over opdelingen mellem salg af sorte og bejdsede bredbånd hævdede erhvervsgrenen også, at en del af dens salg var resultatet af langtidsleverings- og salgskon- trakter, som f. eks. er indgået med bilindustrien. Disse kontrakter dækker typisk en periode på op til et år, hvor mængderne og priserne er faste. De eksporterende producenter leverer grundlæggende ikke til kunderne i henhold til den slags kontrakter. (141) Med henblik på en detaljeret analyse blev ovennævnte salgstyper grupperet og angivet som »langtids«salg i forhold til »andet« salg. På samme måde blev der også foretaget en undersøgelse af udviklingen i salg, salgs- (145) En analyse af priserne efter salgstype viste, at priserne i langtidssalg stort set var stabile i de tre første kvartaler af undersøgelsesperioden og kun faldt fra 320 EUR pr. ton til 312 EUR pr. ton, dvs. 2 %. Faldet var begrænset til 10 % i sammenligning med første og fjerde kvartal af undersøgelsesperioden. I modsætning hertil var priserne ved andet salg allerede faldet 10 % mellem første og tredje kvartal af undersøgelsesperioden og 21 % mellem første og fjerde kvartal af samme periode. (146) Sammenligningen af prisudviklingen for sorte og bejdsede bredbånd viste, at priserne på førstnævnte faldt meget mere end priserne på sidstnævnte. Resultatet af disse forskellige tendenser var, at priserne på tværs af kategorierne var meget mere forskellige i slutningen af undersøgelsesperioden end i begyndelsen. Priserne for bejdsede bredbånd faldt kun fra 328 EUR pr. ton til 316 EUR pr. ton, dvs. 4 %. Faldet var begrænset til 12 % i sammenligning med første og fjerde kvartal i undersø- gelsesperioden. I modsætning hertil var priserne på sorte bredbånd allerede faldet 10 % mellem første og tredje kvartal og 22 % mellem første og fjerde kvartal. L 31/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 2000 iii) R e n t a b i l i t e t råmaterialer faldt således og satte en grænse for tabene, navnlig i undersøgelsesperioden. (147) På kvartalsvist grundlag viste det sig, at rentabiliteten var meget god i første halvdel af undersøgelsesperioden. Som følge af hurtige prisfald i de efterfølgende kvartaler mindskedes rentabiliteten fortsat og gik fra 16,8 % i første kvartal af undersøgelsesperioden til – 2,6 % i fjerde kvartal. (148) Salgsdifferentieringen viste en betydelig nedgang i renta- biliteten lige fra starten af undersøgelsesperioden i forbindelse med salget af sorte bredbånd og andet salg end langtidssalg. (149) Det fremgik af undersøgelsen, at rentabiliteten for lang- tidssalget var meget god i første halvdel af undersøgel- sesperioden (ca. 21 %) og forblev positiv i hele undersø- gelsesperioden, nemlig 8 % i fjerde kvartal. Andet salg var også rentabelt på ca. 16 % i første halvdel af under- søgelsesperioden. Som i forbindelse med udviklingen i efterspørgslen efter varmtvalsede bredbånd faldt det siden i tredje og fjerde kvartal af undersøgelsesperioden og blev negativt (– 7 %) i fjerde kvartal. (150) Samme konstateringer var gældende for rentabiliteten i forbindelse med sorte og bejdsede bredbånd, hvor renta- første halvdel af biliteten var god for begge typer i undersøgelsesperioden. Derefter var rentabiliteten positiv for bejdsede bredbånd i hele undersøgelsesperioden (4,5 % i fjerde kvartal), mens rentabiliteten i salget af sorte bredbånd formindskedes betydeligt i tredje kvartal og omdannedes til et tab på 16,5 % i fjerde kvartal. (151) Der var således nedgang i det globale salg, priser og rentabilitet i undersøgelsesperioden. Denne tendens var langt mindre udtalt for salget på segmenter af markedet, hvor der var mindre dumpingimport. Med hensyn til priser og heraf følgende fortjeneste var EF-erhvervsgre- nens situation forholdsvis stabil i hele den periode, hvor det synlige forbrug toppede. Undersøgelsen viste også, at erhvervsgrenen ikke var i stand til at øge sit salg i forhold til stigningen i det synlige forbrug. Til gengæld forblev prisniveau og rentabilitet på et højt niveau i en periode med en stærk og stigende efterspørgsel. (153) For at fuldføre analysen af salgsmængde, salgspriser og rentabilitet blev det fastslået, at disse økonomiske indika- torer også faldt i forhold til de relevante kvartalsvise aktiviteter i 1997. I tredje og fjerde kvartal af undersø- gelsesperioden faldt salgsmængden 24 % og 27 % og salgspriserne 6 % og 19 % i forhold til tredje og fjerde kvartal af 1997. Med hensyn til rentabiliteten konstate- redes det, at den var 15 procentpoint lavere i fjerde kvartal af undersøgelsesperioden sammenlignet med fjerde kvartal af 1997. (154) I forbindelse med vurderingen af udviklingen i salgs- mængde, salgspriser og rentabiliteter er det vigtigt at bemærke, at der er et tidsmæssigt forspring mellem EF- erhvervsgrenens prisforhandlinger med kunderne og fakturering og levering. I forbindelse med især udvik- lingen i andet salg var de priser, der anvendtes i første kvartal af undersøgelsesperioden, i virkeligheden blevet forhandlet i løbet af fjerde kvartal i 1997 og fremefter. f) Tidsforskel mellem EF-erhvervsgrenens situation og markedsudviklingen (155) Som nævnt i analysen på år-til-år-basis hævdede EF- erhvervsgrenen, at det var nødvendigt at tage hensyn til tidsforskellen mellem salget af varerne og prisforhandlin- gerne med de pågældende kunder, når udviklingen i dens priser og rentabilitet skulle vurderes. I praksis foregik prisforhandlingerne mindst et kvartal før salget. (156) Undersøgelsen viste, at en glidende produktionsplanlæg- ning for en effektiv kapacitetsudnyttelse resulterede i en tidsforskel mellem ordren og salget. Det konstateredes, at denne forskel faktisk var omkring et kvartal. Med andre ord er salget i første kvartal af undersøgelsespe- rioden resultatet af ordrer, der blev forhandlet og indgået i fjerde kvartal af 1997. (152) Undersøgelsen viste også, at indkøbspriserne på artikler til de største omkostninger i produktionsomkostnin- gerne faldt i undersøgelsesperioden. Navnlig faldt prisen på jernmalm op til 12 %, prisen på skrot op til 40 %, og olieprisen faldt til niveauet i 1970. Omkostningerne til (157) I betragtning af denne tidsforskel viste den kvartalsvise tendens, som blev konstateret i de ordrer, EF-erhvervs- grenens modtog, et betydeligt fald i undersøgelsespe- rioden. Som erhvervsgrenen hævdede, er denne negative tendens udtalt lige fra første kvartal i undersøgelsespe- i forhold til den konstaterede rioden i tendens 5. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 31/31 forbindelse med salgsmængder og produktion. Den ordremængde, der blev modtaget i andet kvartal af undersøgelsesperioden, var 17 % lavere end dem, der blev modtaget i første kvartal. Det viste sig også, at niveauet for modtagne ordre var forholdsvis højt i fjerde leverancer/salg i første kvartal af 1997 og svarede til kvartal af undersøgelsesperioden. (163) Som nævnt af flere eksporterende producenter fandt der en vis genopretning sted af den mængde, som EF- erhvervsgrenen fremstillede og solgte i begyndelsen af 1999. Produktionsniveauet og salget var dog imidlertid væsentligt lavere end i begyndelsen af undersøgelsespe- rioden og 1997. Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgre- nens økonomiske situation fortsat forværredes efter undersøgelsesperioden, navnlig med hensyn til et fald i salgspriser og rentabilitet i de to første kvartaler af 1999. (158) Disse konklusioner svarer således til EF-erhvervsgrenens påstand om, at den forholdsvis positive økonomiske situation i første halvdel af undersøgelsesperioden kun afspejler et sundt ordreniveau i sidste kvartal af 1997 og første kvartal af undersøgelsesperioden, nemlig på et tidspunkt hvor efterspørgslen stadig var høj. g) Konklusion vedrørende EF-erhvervsgrenens situation i undersøgelsesperioden (159) Den kvartalsvise analyse viste, at EF-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes betydeligt i undersø- gelsesperioden, især i anden halvdel. Forværringen gik langt ud over de sæsonmæssige svingninger, der konsta- teredes i de forudgående år på kvartalsvist grundlag. (160) Alle skadesindikatorer fulgte en negativ tendens i tredje kvartal i undersøgelsesperioden sammenlignet med den gennemsnitlige aktivitet i perioden: produktionen faldt 10 %, kapacitetsudnyttelsen 6 %, salgsmængden 14 %, salgspriserne 2,4 % og rentabiliteten faldt 2,1 procent- point. (161) Samme sammenligning af det fjerde kvartal i undersøgel- sesperioden viser, at EF-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes yderligere sammenlignet med det gennemsnitlige aktivitetsniveau i undersøgelsesperioden: produktionen faldt 18 %, kapacitetsudnyttelsen 10 %, salgsmængden 22 %, priserne 13 %, og rentabiliteten blev negativ (– 2,6 % af nettoudbyttet), et fald på 15,5 procentpoint. 5. Udviklingen efter undersøgelsesperioden (162) Som nævnt førte lageroverskuddene i første halvdel af undersøgelsen til en forholdsvis positiv markedssitua- tion, som gav sig udslag i et godt prisniveau på markedet i Fællesskabet i samme periode. EF-erhvervs- grenens rentabilitet var derfor stadig god. Men da situati- onen ikke blev understøttet af en positiv udvikling på brugermarkedet, og det sandsynligvis ville føre til en negativ udvikling efter en vis tid, var det også nødven- digt at bekræfte dette scenario ved en analyse af udvik- lingen efter udløbet af undersøgelsesperioden. (164) Dette bekræftede de negative virkninger af det massive som ophobede sig i begyndelsen af lageroverskud, undersøgelsesperioden, og den formindskelse af lagerbe- holdningerne, som startede i tredje kvartal af undersøgel- sesperioden og fortsatte trods nedgang i den faktiske import i første halvdel af 1999. Ud over lagerover- skuddet kunne forsinkelsen i den negative udvikling for EF-erhvervsgrenen også tilskrives den tidsforskel, som erhvervsgrenen arbejder med i forbindelse med sine kunder. Dette viser sig ikke kun i udviklingen af skades- indikatorer som produktion, salg, priser og rentabilitet, men også i udviklingen af de ordrer, som EF-erhvervs- grenen modtog. (165) Flere parter hævdede, at det ikke var nødvendigt at indføre antidumpingforanstaltninger i denne procedure, da den pågældende import ophørte efter undersøgelses- perioden. (166) Undersøgelsen viste, at importen på grundlag af gene- relle eller ukontrollerede oplysninger var faldet siden begyndelsen af undersøgelsesperioden, navnlig i forbin- delse med nogle af de lande, der er omfattet af proce- duren. Dette er dog ikke et usædvanligt fænomen i antidumpingundersøgelser, da markedets aktører og ganske særlig importørerne, tager hensyn til, at undersø- gelserne kræver en forsigtig vurdering af markedet for så vidt som de kan føre til indførelse af antidumpingforan- staltninger. Aktørernes reaktion kan være mere eller mindre udtalt. Under alle omstændigheder ville det give de berørte eksporterende producenter mulighed for at følge en skiftevis stimulerende og bremsende kurs i forbindelse med deres eksport, hvis det gøres berettiget, ikke indføres antidumpingforanstaltninger af at der hensyn til et fald i importen, som kunne være tidsbe- grænset. Noget sådant ville få meget forstyrrende virk- ninger for alle produkter på markedet i Fællesskabet, og det er derfor ikke muligt at anvende det i den forelig- gende sag som begrundelse for ikke at indføre antidum- pingforanstaltninger. (167) Det er også blevet hævdet, at den høje importkoncentra- tion i undersøgelsesperioden kun var et korttidsfæ- nomen. I mellemtiden har markedspriserne i Fælles- skabet nået et niveau, der kan sikre en hurtig genopret- telse af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. L 31/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 2000 (168) En detaljeret analyse viser, at EF-erhvervsgrenens priser fortsat forringedes og nåede meget lave niveauer i de to første kvartaler af 1999. Prisfaldet udløste store finan- sielle tab, som EF-erhvervsgrenen måtte afholde over et langt tidsrum. levering i fjerde kvartal af undersøgelsesperioden, var 31 % lavere end dem, der blev modtaget til levering i i undersøgelsesperioden. første kvartal 6. Konklusion vedrørende skade (169) På den ene side viste analysen på år-til-år-basis af EF- erhvervsgrenens situation i perioden en række negative udviklinger i perioden fra 1995 til undersøgelsespe- rioden. Den kvartalsvise analyse viste desuden, at erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes bety- I modsætning til deligt i hele undersøgelsesperioden. hvad flere eksporterende producenter antydede, er disse udviklinger repræsentative for erhvervsgrenens økono- miske situation i hele undersøgelsesperioden under hensyn til de særlige karakteristika på markedet i Fælles- skabet hvad angår lageroverskud og tidsforskel mellem ordrer og leverancer. (170) Undersøgelsen viste også, at den negative udvikling fort- satte og endog forværredes efter udløbet af undersøgel- sesperioden, hvilket var specielt relevant på baggrund af, hvordan markedet fungerer. Det blev i Fællesskabet bekræftet, at denne forværring gik langt ud over de sæsonmæssige svingninger, der konstateredes på kvar- talsvist grundlag i tidligere år. (171) Alle skadesindikatorer fulgte således en negativ tendens i tredje og fjerde kvartal i undersøgelsesperioden sammen- lignet med den gennemsnitlige aktivitet i perioden: produktionen faldt henholdsvis 11 % og 18 %, kapaci- tetsudnyttelsen 6 % og 10 %, salgsmængden 14 % og 22 %, salgspriserne blev forhandlet til 2,4 % og 13 % under gennemsnitsprisen i perioden, og rentabiliteten faldt 2,1 og 15,5 procentpoint. (172) Disse økonomiske var også faldende indikatorer sammenlignet med den pågældende kvartalsvise aktivitet i 1997. I tredje og fjerde kvartal af undersøgelsespe- rioden sammenlignet med tredje og fjerde kvartal i 1997 faldt produktionen henholdsvis 20 % og 11 %, kapaci- tetsudnyttelsen 12 % og 18 %, salgspriserne var 6 % og 19 %, og rentabiliteten var positiv både i 1997 og i undersøgelsesperioden, men 15 procentpoint lavere i forhold til fjerde kvartal af undersøgelsesperioden i fjerde kvartal af 1997. Alle disse tendenser blev bekræftet i de to kvartaler efter undersøgelsesperioden. (173) Undersøgelsen viste, at disse tendenser ville endog have været endnu mere negative uden særlige salg som salg i henhold til langtidskontrakter eller salg af bejdsede bred- bånd, som i mindre grad er berørt af den pågældende import. De ordrer, som EF-erhvervsgrenen modtog til (174) På den anden side viste analysen på år-til-år-basis, at den gennemsnitlige fortjeneste steg fra 1997 til undersøgel- sesperioden og nåede op på 12,9 %. Fortjeneste og salgs- priser var stabile i de første kvartaler af undersøgelsespe- rioden. (175) Hvad angår disse resultater, som ved første øjekast kunne synes at være i modstrid med en afgørelse om skade, viste undersøgelsen, at de svarede til et højt synligt forbrug i første halvår af undersøgelsesperioden, der som det blev bekræftet i undersøgelsen, ikke blev opvejet af et faktisk forbrug. Det bevirkede, at EF- erhvervsgrenens priser og fortjeneste (salget udviklede sig ikke på linje med lageroverskuddet) stadig var stabile, men nødvendigvis måtte falde senere, når det store synlige forbrug ikke blev dækket af et tilsvarende faktisk forbrug. I anden del af undersøgelsesperioden mind- skedes det synlige forbrug drastisk, da de massive lager- til gengæld frem- beholdninger blev anvendt, hvilket kaldte et betydeligt fald i priser og fortjeneste. (176) Den efterfølgende analyse af EF-erhvervsgrenens økono- miske situation i de to første kvartaler i 1999 bekræf- tede, at disse negative tendenser ikke var begrænset til undersøgelsesperioden, men var de direkte resultater af udviklingen i denne periode. Produktionen og salgs- mængden forbedredes noget sammenlignet med anden halvdel af undersøgelsesperioden, men salgspriserne og Ifølge grundbeslut- fortjenesten var ningen og som bekræftet i afgørelse fra Domstolen, kan der under særlige omstændigheder tages hensyn til oplysninger vedrørende tiden efter udløbet af undersø- gelsesperioden, navnlig med henblik på at få fastslået, om de tendenser, der er konstateret i løbet af undersø- gelsesperioden, fortsætter. faldende. fortsat i (177) På grundlag af udviklingen i EF-erhvervsgrenens situa- tion i perioden fra 1995 til undersøgelsesperioden og i særdeleshed undersøgelsesperioden konkluderer forvoldt den pågældende Kommissionen, at der er erhvervsgren skade i undersøgelsesperioden. I modsæt- ning til påstanden om, at de økonomiske indikatorer, der viste skade, i stort omfang blev opvejet af andre indikatorer, som viste, at der ikke var tale om skade, fremgik det af den detaljerede undersøgelse, at alle økonomiske indikatorer udviklede sig negativt, navnlig fortjeneste og salgspriser med en tidsforskel på et par måneder. Omfanget af den forvoldte skade gør, at den kan betegnes som væsentlig i overensstemmelse med i grundbeslutningen. artikel 3, stk. 6, 5. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 31/33 F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG nåede dumpingimport op på 2,1 mio. tons og udgjorde 45 % af den samlede import, dvs. en global stigning på 229 % i den undersøgte periode. 1. Indledning (178) I forbindelse med denne analyse er det vigtigt at huske, at den pågældende vare er et meget prisfølsomt produkt. Desuden rummer markedet en lang række særlige karak- teristika: forholdet mellem EF-erhvervsgrenen og visse brugere er et langtidsforhold; produktionsopsætningen og planlægningen medfører en vis tidsforskel mellem ordre og levering; og erhvervsgrenen arbejder mere i visse markedssegmenter end de eksporterende produ- center. Alle disse karakteristika rejser dog ikke tvivl om, at de varer, der fremstilles og sælges af EF-erhvervs- grenen og dem, der importeres fra de berørte lande, er samme varer. Det viser kun, at visse salgskanaler og visse varetyper er mere udsat for konkurrence fra den pågæl- dende import end andre. (179) For at drage en konklusion angående årsagerne til skade undersøgte Kommissionen virkningerne af dumpingim- porten fra de berørte lande for den skadelige situation for EF-erhvervsgrenen. Samtidig blev også virkningerne af andre kendte faktorer og eventuelle følgevirkninger for den pågældende erhvervsgrens situation også under- søgt. En sådan analyse sikrer, at skade, der forvoldes af andre faktorer end dumpingimporten, bliver identificeret og ikke tilskrevet dumpingimporten. (180) De andre faktorer, der undersøgtes, var: forbrugsudvik- i Fællesskabet, »overforsyningen« af markedet lingen, virkningerne af varmtvalsede bredbånd, der importeres til Fællesskabet fra andre tredjelande, adfærden hos andre som ikke indgik i definitionen af EF-producenter, erhvervsgrenen EF-erhvervsgrenens Fællesskabet, i eksportresultater og stålindustriens situation på verdens- plan. 2. Virkningerne af dumpingimporten a) Mængden af dumpingimporten og lageropbygning (181) Undersøgelsen viste, at den pågældende import steg betydeligt og navnlig mellem 1997 og undersøgelsespe- rioden. Medens der i 1995 kun indførtes 0,65 mio. tons varmtvalsede bredbånd til markedet i Fællesskabet fra de berørte lande, dvs. 17 % af den samlede import, var der i 1997 tale om 0,88 mio. tons. I perioden mellem 1995 og 1997 var stigningen i mængden af varmtvalsede fra de berørte lande, bredbånd, der blev importeret I undersøgelsesperioden begrænset til 0,2 mio. tons. (182) Den største stigning i importen fandt sted i perioden fra 1997 til undersøgelsesperioden, navnlig i de to første kvartaler. Undersøgelsen viste, at over 1,3 mio. tons blev leveret til markedet i Fællesskabet i denne seks- måneders-periode. Dette repræsenterer mere end tre gange importmængden i andet halvår af 1997. Mellem 1997 og undersøgelsesperioden steg den pågældende import 143 %, og de berørte landes markedsandel mere end fordobledes med en stigning på 6,3 procentpoint. (183) I perioden fra 1995 til undersøgelsesperioden steg EF- erhvervsgrenens salg kun 1 % samtidig med at forbruget i Fællesskabet steg 9 %, og den tabte således 3,7 procent- point i markedsandel. (184) Perioden med denne importstigning (1997 til udgangen faldt sammen med forvær- af undersøgelsesperioden) ringen af EF-erhvervsgrenens situation. Produktionen faldt 9 % og salget 12 %. Tabet i markedsandele udgjorde 6,6 procentpoint og i ordrer 17 %. (185) Hele udviklingen i importmængden sammenholdt med udviklingen i det synlige forbrug viser, at den pågæl- dende dumpingimport fortrinsvis tilførtes stigningen i lagerbeholdningerne og således stigningen i det synlige forbrug i de to første kvartaler i undersøgelsesperioden, hvorimod erhvervsgrenens salg faldt lige fra undersøgel- sesperiodens begyndelse. (186) Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen ikke er særlig meget til stede i forhandlernes salgskanaler i modsæt- ning til de pågældende producenter. Hvad angår visse store aktører, afgav disse kun ordrer på ganske få eller slet ingen varmtvalsede bredbånd hos EF-erhvervsgrenen i tredje og fjerde kvartal af undersøgelsesperioden. Resul- tatet var et betydeligt fald i efterspørgslen, som startede i tredje kvartal af undersøgelsesperioden (– 28 %) og fort- satte (– 12 %) i fjerde kvartal. Dette havde en negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens priser og rentabilitet i de to sidste kvartaler af undersøgelsesperioden. (187) For at vurdere hele denne udvikling bør det nævnes, at udviklingen i EF-erhvervsgrenens situation var særlig negativ, udtalt og øjeblikkelig i forbindelse med de salgs- kanaler og varetyper, hvor de eksporterende producenter især er aktive. De pågældende producenter er ikke ret aktive i salgskanaler, hvor der indgås langtidskontrakter. L 31/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 2000 Her har EF-erhvervsgrenen klaret sig bedre end i andre salgskanaler, hvor konkurrencen fra importen var mere udtalt. Det er også påvist, at udviklingen i erhvervsgre- nens salg af sorte bredbånd, som udgør 90 % af den pågældende import, har været meget negativ igennem hele undersøgelsesperioden. b) Priser på dumpingimporten og prisforhandlingsproces (188) Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens situation var stabil med hensyn til priser og således den samlede rentabilitet i de to første kvartaler af undersøgelsespe- rioden, selv om priserne på importen fra de berørte lande fortsat faldt i hele perioden. Udviklingen i priser og fortjeneste skyldtes på den ene side markedets gene- relle funktionsmåde med en tidsforskel mellem de afgivne ordrer og leveringerne til kunderne og på den anden side udviklingen i lagerbeholdningerne og således det synlige forbrug i undersøgelsesperioden. (189) I betragtning af den måde, markedet generelt fungerer på, med en tidsforskel mellem ordrer og leveringer (et kvartal), afspejlede EF-erhvervsgrenens situation først og fremmest de ordrer, der var afgivet i fjerde kvartal af 1997, hvor importen begyndte at stige. (190) I forbindelse med udviklingen i det synlige forbrug konstateredes det, at situationen i første kvartal af under- søgelsesperioden på markedet i Fællesskabet i alminde- lighed og for EF-erhvervsgrenen i særdeleshed svarede til en periode med en markant stigning i lagerbeholdninger — og således i det synlige forbrug. Dette gav mulighed for høje priser og fortjeneste trods den samtidige stig- ning i importen. Dumpingimporten havde således de største virkninger for erhvervsgrenens økonomiske situa- tion på et tidspunkt, hvor det blev klart, at stigningen i lagerbeholdninger og således i det synlige forbrug ikke blev opvejet af en stigning i det faktiske forbrug. På grund af det kraftige fald i efterspørgslen efter varmtval- sede bredbånd ved udløbet af undersøgelsesperioden faldt erhvervsgrenens priser, og rentabiliteten blev negativ. (191) Klageren hævdede, at de eksporterende producenter ved udgangen af 1997 og i hele undersøgelsesperioden førte en politik med systematiske prisnedsættelser og til stadighed underbød EF-erhvervsgrenens priser. Dette fremskyndte og forcerede nedgangen i salgspriserne på markedet i Fællesskabet i den pågældende periode. (192) Undersøgelsen viste, at de eksporterende producenter faktisk satte priserne ned i sidste kvartal af 1997, medens EF-erhvervsgrenen forsøgte at holde sit prisni- veau indtil juni 1998. I juli 1998 sænkede erhvervs- grenen sine salgspriser. Deres salgspriser, som var over 300 ECU pr. til omkring januar 1998, ton i 250 ECU pr. ton i december 1998. faldt (193) Dette drastiske prisfald skyldes, at de eksporterende producenter fortsatte med at anvende lavere priser end EF-erhvervsgrenen i hele undersøgelsesperioden. Under- i begyndelsen, men blev buddet var forholdsvis lavt større og større i løbet af perioden. EF-erhvervsgrenen måtte derfor sænke sine priser for at kunne fortsætte på markedet, navnlig fra midt i undersøgelsesperioden. (194) Stål er en større råvare, og den vejledende basispris på varmtvalsede bredbånd offentliggøres dagligt i special- blade og kendes af alle aktører på markedet. De produkter, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen og dem, der importeres fra de berørte lande, er meget følsomme over for prissvingninger, som hurtigt har virk- ninger over hele markedet. Resultaterne af undersøgelsen viser således, at den nega- tive udvikling i EF-erhvervsgrenens økonomiske situa- tion kunne tilskrives den pågældende import. c) Konklusion vedrørende dumpingimportens virkninger store i Fællesskabet for EF-erhvervsgrenen. Disse (195) De store mængder dumpingimport, som hobede sig op på markedet inden for et meget kort tidsrum, trykkede priserne og førte til mindre markeds- andele import- mængder gav visse store brugere i Fællesskabet mulighed for at opbygge lagerbeholdninger, hvilket havde negative virkninger for prisforhandlingerne med EF-erhvervs- grenen allerede i andet kvartal af undersøgelsesperioden og således forlænge perioden med trykkede priser. Den generelle gennemsigtighed, der hersker på markedet i Fællesskabet, betød også, at brugere og købere hurtigt blev klar over de eksporterende producenters lavprispo- litik. Dette fremskyndede og forcerede faldet i salgspri- serne på et marked med negative følger for EF-erhvervs- grenens markedsandel og rentabilitet. 5. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 31/35 (196) Følgelig konkluderes det, at lavprisimporten spillede en stor rolle i forbindelse med forværringen af EF-erhvervs- grenens dårlige situation og således for den væsentlige skade, der forvoldtes erhvervsgrenen i undersøgelsespe- rioden. som markedsandel) (202) Undersøgelsen viste således, at stigningen i dumpingim- porten var betydelig (importen mere end fordobledes udtrykt i undersøgelsesperioden, hvor det konstateredes, at EF-erhvervsgrenen tabte salgs- andele og oplevede et fald i produktionen, som førte til formindskelse af markedsandelen. Denne stigning i dumpingimporten bidrog således i vid udstrækning til overudbuddet. 3. Virkningen af andre faktorer a) Udviklingen i forbruget c) Import af varmtvalsede bredbånd fra andre tredjelande (197) I den undersøgte periode steg det synlige forbrug på markedet i Fællesskabet med 9 %. I perioden mellem 1997 og undersøgelsesperioden steg det synlige forbrug 0,4 %. (198) På baggrund af den fortsatte positive forbrugsudvikling ikke kan være siden 1996 fastslås det, at forbundet med den skadelige situation, som EF-erhvervs- grenen oplevede i undersøgelsesperioden. forbruget b) Overforsyning af markedet i Fællesskabet (199) Visse eksporterende producenter i de berørte lande hævdede, at der var alt for store forsyninger på markedet i Fællesskabet i begyndelsen af undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenen øgede angiveligt fortsat sine forsy- ninger på markedet og var således den, der i største omfang bidrog til overudbuddet. EF-producenternes høje kapacitetsudnyttelse på grund af de store forsyninger skulle så efter deres mening udelukke, at nogen form for skade kunne tilskrives importen fra de berørte lande. (200) Den detaljerede analyse af udviklingen i det synlige forbrug i 1997 sammenlignet med undersøgelsespe- rioden viste, at dette forbrug var 1,4 mio. større i de to første kvartal af undersøgelsesperioden end i de tilsva- rende kvartal af 1997. Sammenligningen skal vurderes på baggrund af, at 1,3 mio. tons varmtvalsede bredbånd importeredes til dumpingpriser fra de berørte lande i de to første kvartaler af undersøgelsesperioden, medens den tilsvarende importmængde i samme periode i 1997 var omkring 0,3 mio. tons. Det vil sige, at der var sket en stigning på 1 mio. tons i første halvdel af undersøgelses- perioden. (203) Ud over de lande, der er omfattet af denne undersøgelse, eksporterede andre lande også varmtvalsede bredbånd til markedet i Fællesskabet. I undersøgelsesperioden var de største som Rusland, Slovakiet, Rumænien, Ungarn, Sydkorea og Indonesien. eksportører lande (204) Flere eksporterende producenter hævdede, at der var blevet diskrimineret imod dem i sammenligning med andre nævnte tredjelande, som ikke var blevet inddraget i undersøgelsen. (205) Det skal bemærkes, at der ikke blev indgivet klage imod ovennævnte tredjelande, og at der derfor ikke blev modtaget umiddelbare beviser for dumping og skade til at berettige indledningen af en antidumpingundersøg- else. Undersøgelsen bragte heller ikke noget frem i lyset, som kunne bevise, at der fandt skadelig dumping sted i forbindelse med sådanne eksport, og påstanden om diskrimination er således ikke berettiget. tredjelandes (206) Importmængden faldt I den undersøgte periode viste andre tredjelandes andel af den samlede import til Fællesskabet af den pågæl- dende vare en faldende tendens, men den var dog stadig betydelig. tons i 1995 til 2,6 mio. tons i undersøgelsesperioden, dvs. 17 % udtrykt i mængde. Denne import udgjorde 83 % af den samlede import i 1995, men kun 55 % i undersøgel- sesperioden. Andre tredjelandes andel af markedet i Fællesskabet formindskedes således 22 % i den under- søgte periode. fra 3,1 mio. (207) Importpriserne på varer fra andre tredjelande fulgte den generelle nedadgående tendens på markedet i Fælles- skabet og faldt 9 %. (201) Som nævnt øgede forhandlerne deres lagerbeholdninger væsentligt i første halvdel af undersøgelsesperioden og medvirkede således til overudbuddet på markedet i fremgik af undersøgelsen, at EF- Fællesskabet. Det erhvervsgrenen ikke er særlig aktiv i forhandlernes salgs- kanaler, hvorimod de eksporterende producenter solgte store mængder via stålhandlerne. EF-erhvervsgrenen bidrog således ikke til de lagerbeholdninger, som hand- lerne opbyggede i undersøgelsesperioden. (208) På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragt- ninger konstateredes det, at importen fra andre tredje- lande fortsat var betydelig og til stede på markedet i Fællesskabet. Det viste sig også, at stigningen i importen fra andre tredjelande var meget begrænset, samtidig med at EF-erhvervsgrenens situation blev værre og værre, navnlig fra 1997 til undersøgelsesperioden, hvor der var en massiv fremgang i den pågældende import. L 31/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 2000 (209) Der kan derfor ikke tages hensyn til flere eksporterende producenters påstand om, at importen af varmtvalsede bredbånd fra andre tredjelande har været årsag til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. d) Andre producenter i Fællesskabet (210) I undersøgelsesperioden tegnede de producenter i Fælles- skabet, som ikke indgik i definitionen af EF-erhvervs- grenen, sig for ca. 35 % af den samlede produktion i Fællesskabet. (211) Ud fra de foreliggende oplysninger var den økonomiske situation i den undersøgte periode for de øvrige produ- center af varmtvalsede bredbånd i Fællesskabet den samme som EF-erhvervsgrenens. Deres salg steg 5 % i undersøgelsesperioden, dvs. en stigning, som var mindre end stigningen i forbruget. Deres markedsandel udtrykt i mængde faldt således 4 %. Endvidere led disse produ- center også under pristrykket, hvilket af nedgangen i salgsværdien på 6 %, og deres salgspriser lå på linje med EF-erhvervsgrenens. fremgår (212) Følgelig havde de øvrige producenter i Fællesskabet kun begrænset indvirkning på forværringen af EF-erhvervs- grenens økonomiske situation. e) EF-erhvervsgrenens eksportaktiviteter (213) Visse eksporterende producenter hævdede, at situationen af for nedgangen i dens eksportaktiviteter i den undersøgte periode. EF-erhvervsgrenen forværredes grund på et På fald salg. udgør (214) Undersøgelsen viste, at salget til eksport til tredjelande faldt med ca. 536 000 tons mellem 1995 og undersø- gelsesperioden og med 299 000 tons mellem 1997 og undersøgelsesperioden. Dette på henholdsvis 4,8 % og 2,9 % af EF-erhvervsgrenens udelukker dette samlede Kommissionen ikke, at en sådan nedgang i eksportsalget påvirkede EF-erhvervsgrenens globale økonomiske situa- tion. Men det må huskes, at denne undersøgelse udeluk- kende omfattede EF-erhvervsgrenens økonomiske situa- tion med hensyn til det frie marked i Fællesskabet. Den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen, er derfor blevet påvist på grundlag af markedsindikatorerne i Fælles- skabet. Priser og indtægter fra eksportsalget var således irrelevante og blev holdt uden for skadesundersøgelsen. grundlag f) EF-erhvervsgrenens forkærlighed for at levere til det bundne marked (215) Flere brugere af den pågældende vare på markedet i Fællesskabet at EF-erhvervsgrenen havde forsøgt at øge integrationen af sine aktiviteter i den erklærede, I slutningen af 1997 skulle undersøgte periode. erhvervsgrenen have foretrukket fortrinsvis at levere til forbundne parter på det bundne marked, før den leve- rede til uafhængige parter på det frie marked med det resultat, at brugerne var tvunget til at hente forsyninger uden for Fællesskabet. Skaden kunne derfor ikke være forvoldt af importudviklingen. (216) Kommissionen konstaterede, at udviklingen i salget til både forbundne og uafhængige kunder mellem 1997 og undersøgelsesperioden viste en faldende tendens. Det forhold, at forsyningerne til det bundne marked fulgte samme tendens, viser, at der var produktionskapacitet til rådighed. Dette fald i salgsmængde er tegn på, at der ikke var mangel på forsyninger af den pågældende vare, som kunne have ført til et fald i salget til uafhængige parter. g) Stålbranchens situation på verdensplan (217) Mange eksporterende producenter hævdede, at EF- erhvervsgrenens situation, særlig i anden del af undersø- gelsesperioden, i vid udstrækning skyldtes en forværring af situationen i stålindustrien på verdensplan. (218) Det fremgik af de foreliggende oplysninger, at der var nedgang i hele verden i undersøgelsesperioden. Salgspri- serne faldt i USA, Japan og Sydkorea. Salgspriserne i disse lande var imidlertid henholdsvis 15 %, 24 % og 7 % højere end salgspriserne i Fællesskabet i slutningen af undersøgelsesperioden. (219) Situationen på verdensplan i stålindustrien, og særlig situationen i det sydøstlige Asien kan således ikke forklare, hvorfor der skete en forværring af EF-erhvervs- grenens økonomiske situation i den undersøgte periode. 4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng (220) Ovenstående at andre faktorer analyse viser, end dumpingimporten fra de berørte lande kan have bidraget til den vanskelige situation for EF-erhvervsgrenen såsom situationen på verdensmarkedet i undersøgelsesperioden. Undersøgelsen viste imidlertid, at den pludselige stigning i importmængde, pristryk og prisunderbud fra de eksporterende producenters side havde væsentlige nega- tive følgevirkninger for erhvervsgrenens situation. Det konkluderes derfor, at denne import, særskilt betragtet, har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade. 5. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 31/37 G. FÆLLESSKABETS INTERESSER situation, enten ved at hæve priserne og/eller øge salgs- mængderne. 1. Indledende bemærkninger (221) Formålet med I er antidumpingforanstaltninger at afhjælpe illoyal handelspraksis, som har skadelige virk- ninger for erhvervsgrenen i Fællesskabet og at genetab- lere en situation med effektiv konkurrence på markedet i Fællesskabet. tillæg til spørgsmålene om dumping, skade og årsagen til skade undersøgte Kommissionen også, om der fandtes andre tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger. Til dette formål blev virknin- gerne af eventuelle foranstaltninger for alle involverede parter i denne procedure og følgerne af, om der indføres eller ikke indføres foranstaltninger undersøgt i overens- stemmelse med artikel 21, stk. 1, i grundbeslutningen på grundlag af de foreliggende oplysninger. 2. EF-erhvervsgrenens interesser (222) I tilfælde af skadelig dumping som følge af dumpingim- port er det i en EF-erhvervsgrens interesse, at betingel- serne for effektiv konkurrence genoprettes. (223) Undersøgelsen viste, at markedet i Fællesskabet for varmtvalsede bredbånd var kendetegnet ved produkter med oprindelse i de berørte lande, som solgtes til priser under EF-erhvervsgrenens priser. Det var muligt at dæmme op for den deraf følgende skadelige situation, sålænge importmængden var begrænset. Men den store mængde dumpingimport, der pludselig strømmede ind over markedet i Fællesskabet i en meget kort periode i undersøgelsesperioden, skabte et pristryk, som havde store virkninger for EF-erhvervsgrenens finansielle situa- tion. Denne situation sætter EF-erhvervsgrenen i en alvorligt svækket position, og det er i erhvervsgrenens interesse at få situationen genoprettet. (224) I den undersøgte periode iværksatte EF-erhvervsgrenen og andre producenter i Fællesskabet vigtige rationalise- rings- og omstruktureringsprojekter, som stadig er i gang i dag. Disse projekter er vigtige på baggrund af stålmarkedet. Denne aktivitet på globaliseringen af verdensplan viser EF-erhvervsgrenens tilpasningsevne, dens konkurrencedygtighed og levedygtighed. (225) Med de gældende antidumpingforanstaltninger kunne beskæftigelsen, der steg i den undersøgte periode, opret- holdes og eventuelt øges afhængigt af forbrugsudvik- lingen. Undersøgelsesresultaterne viste, at EF-erhvervs- grenen mistede betydelige salgsmængder og oplevede, at priserne faldt, i særdeleshed hen imod slutningen af undersøgelsesperioden. Den foreslåede antidumpingtold, der beløber sig til 8 % for samarbejdsvillige eksporte- rende producenter i vejet gennemsnit, skulle give EF- erhvervsgrenen mulighed for at genoprette den skadelige (226) På baggrund af den utilstrækkelige rentabilitet i 1996 og 1997 og den væsentlige skade, der forvoldtes i undersø- gelsesperioden, er det højst sandsynligt, at EF-erhvervs- grenens finansielle situation vil fornnges yderligere, hvis der ikke træffes foranstaltninger til at afhjælpe de nega- tive virkninger af dumpingimporten. Det vil i sidste ende kunne føre til nedskæringer i produktionen eller lukning af visse anlæg og således true beskæftigelsen i Fælles- skabet. 3. Brugernes interesser og relaterede aktiviteter i Fællesskabet ikke indføres (227) For at vurdere virkningerne for brugerne af, om der sendte indføres eller Kommissionen spørgeskemaer til alle kendte brugere på markedet i Fællesskabet. Der blev også aflagt kontrol- besøg hos en større bruger for at efterprøve de indgivne oplysninger. Følgende konklusioner er baseret på besva- relserne fra brugerne. foranstaltninger, (228) Det konstateredes, at brugerselskaberne selv importerede ca. 40 % af den samlede import af varmtvalsede bred- bånd fra de berørte lande og beskæftiger 4 000 menne- sker i Fællesskabet. (229) Brugerne hævdede, at de ikke længere ville kunne vælge forsyningskilde, hvis der blev indført foranstaltninger, og de var bange for, at de ville blive fuldstændig afhængige af EF-producenternes velvilje. Disse producenter måtte angiveligt forsyne et stort bundet marked, og de havde allerede en andel på 75 % af det frie marked i Fælles- skabet. De nævnte, at de pågældende producenters salg på det bundne marked samt en stor del af deres salg på det frie marked var bestemt til forbundne selskaber, hvis produkter i senere omsætningsled konkurrerer direkte med deres egne produkter. Brugerne nævnte også, at EF-erhvervsgrenen kun leverede til uafhængige brugere, når de havde opfyldt de forbundne selskabers behov. De fremførte også, at de forbundne brugerselskaber allerede købte den pågældende vare til under markedspris. Under disse omstændigheder mente brugerne, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville give EF-erhvervsgrenen en afgørende og uberettiget konkurrencefordel på markederne i senere omsætningsled. Dette kunne ikke være i Fællesskabets interesse. (230) Endelig hævdede disse brugere, at indførelsen af anti- dumpingforanstaltninger sandsynligvis ville skabe forsy- ningsmangel for uafhængige købere, sådan som det var tilfældet på markedet i Fællesskabet ved udgangen af 1997. Situationen ville klart være en overtrædelse af EKSF-traktaten. L 31/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 2000 (231) I den forbindelse er det nødvendigt at nævne, at formålet med antidumpingforanstaltninger ikke er at forhindre brugerne i at importere varmtvalsede bredbånd fra de pågældende lande, men at sikre, at varerne importeres til priser, som ikke forvolder skade. Selv hvis der indføres antidumpingforanstaltninger, vil disse produkter altid være til stede på markedet i Fællesskabet, og det vil sikre, at brugerselskaberne stadig kan vælge med hensyn til forsyningskilde. (232) Kommissionen skønnede, at en vejet gennemsnitlig anti- dumpingtold på 8 % på varmtvalsede bredbånd, der importeres fra de pågældende lande, højst kan fremkalde en stigning på ca. 1,6 % i brugerselskabernes samlede omkostninger til råmaterialer. Disse ekstraomkostninger ville skabe en stigning på ca. 1,1 % i de samlede produk- tionsomkostninger i betragtning af blandingen af flere indkøbskilder og den gennemsnitlige værditilvækst i produkterne i senere omsætningsled. (233) Disse anslåede ekstraomkostninger i forbindelse med produktionen, som brugerselskaberne påtog sig og even- tuelt væltede over på de efterfølgende købere, er ikke af en sådan art, at de kan bringe brugerindustriernes renta- bilitet fare. Det er desuden nødvendigt at vurdere omkostningerne på baggrund af den forventede positive udvikling på markederne for varmtvalsede bredbånd, når der hersker effektive handelsvilkår. i (234) Angående salgspriserne på det frie marked må det nævnes, at der ikke blev konstateret nogen betydelig forskel mellem EF-erhvervsgrenens priser til forbundne og ikke-forbundne kunder. Desuden kan der ikke tages hensyn til påstanden om, at EF-erhvervsgrenen ikke ønskede at levere eller havde opstillet prioriteringer for sine leveringer af varmtvalsede bredbånd afhængigt af forholdet til køberen i den undersøgte periode, da der ikke blev forelagt beviser for noget sådant. Situationen var snarere det modsatte, idet visse salgskontrakter, der var indgået med EF-erhvervsgrenen, blev ophævet. (235) På grundlag af ovenstående fastslås det, at eventuelle negative følger for brugerne, hvis der træffes foranstalt- ninger mod dumpingimporten fra de berørte lande, ikke kan opveje de positive virkninger, det vil have for alle andre aktive aktører på markedet i Fællesskabet. 4. Følgerne for konkurrencen på markedet i Fælles- skabet (236) En del af parterne hævdede, at antidumpingforanstalt- ninger ville begrænse konkurrence på markedet i Fælles- skabet og tilskynde til etablering af store stålgrupper. De fremførte, at store stålvirksomheder som British Steel og Sollac i den seneste tid var vokset i størrelse ved at slå sig sammen med eller opkøbe andre stålvirksomheder. Disse grupper konkurrerer også på produkterne i senere omsætningsled med uafhængige brugere, som for det meste består af små og mellemstore virksomheder. Resultatet af en sådan koncentration kunne i sidste ende blive, at mange af disse uafhængige brugere ville forsvinde med en nedsættelse af beskæftigelsen i Fælles- skabet til følge. såsom Rusland, (237) Angående den angivelige begrænsning af konkurrencen må det nævnes, at der findes mange alternative forsy- Indonesien, Ungarn, ningskilder Rumænien, Sydkorea, Slovakiet, Brasilien osv. , som eksporterer varmtvalsede bredbånd til Fællesskabet. Der findes også flere hundrede stålservicecentre, lagerførende virksomheder og forhandlere, som fortrinsvis sælger den pågældende vare til små og mellemstore brugere. Endelig findes der andre EF-stålproducenter end EF-erhvervs- grenen, som er etableret i Finland, Frankrig, Østrig og Grækenland. (238) Således er der sandsynligvis ikke nogen fare for at begrænse konkurrencen på markedet, da niveauet for de foreslåede foranstaltninger ud fra et økonomisk syns- punkt ikke er af en sådan art, at det på forhånd vil lukke markedet i Fællesskabet for de berørte lande. 5. Forsyningsmangel på markedet i Fællesskabet (239) Visse eksporterende producenter fra de berørte lande og brugere i Fællesskabet hævdede, at indførelsen af anti- dumpingforanstaltninger ville skabe forsyningsmangel, navnlig for de uafhængige brugerindustrier. Dette syns- punkt var baseret på, at EF-erhvervsgrenen alene ikke var i stand til at forsyne hele det frie marked i Fællesskabet, og at den altid havde arbejdet med en høj kapacitetsud- nyttelse. (240) Andre interesserede parter hævdede, at EF-erhvervs- grenen end ikke er i stand til at forsyne sine egne forbundne selskaber på det frie marked og derfor ikke vil kunne kompensere for et eventuelt fald i importen som følge af antidumpingforanstaltninger. (241) I den forbindelse bør det nævnes, at producenterne i Fællesskabet ikke er i stand til at forsyne hele det frie marked, og der vil således altid være behov for import fra tredjelande, og markedet i Fællesskabet vil altid være åbent for en sådan import, forudsat at varerne impor- teres i overensstemmelse med bestemmelserne i grund- beslutningen. (242) Under alle omstændigheder vil EF-erhvervsgrenen, de andre producenter i Fællesskabet og eksporterende producenter i andre tredjelande fortsat kunne forsyne markedet i Fællesskabet. Også de eksporterende produ- center i de af undersøgelsen omfattede lande vil kunne fortsætte med at levere til markedet, da de foreslåede foranstaltninger ikke er af en sådan art, at de vil lukke markedet for dem. (243) På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragt- ninger anses påstanden om, at indførelsen af antidum- pingforanstaltninger vil skabe forsyningsmangel, for ikke at være berettiget. 5. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 31/39 6. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser importerede modeller. Forskellen blev så udtrykt som en procent af importprisen cif, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet. (244) Kommissionen finder, at det er nødvendigt at indføre antidumpingtold for at forhindre, at dumpingimporten EF-erhvervsgrenens økonomiske øges og situation forværres yderligere. foranstaltninger i Indførelsen af dette tilfælde vil også genskabe effektive konkurrence- vilkår for alle aktører i Fællesskabet. Efter undersøgelse af de forskellige interesser, der er involveret i proce- duren, er der endvidere ikke konstateret nogen tvingende grund til, at der ikke bør indføres antidumpingforanstalt- ninger. Det er derfor ikke i modstrid med Fællesskabets interesser at indføre midlertidige antidumpingforanstalt- ninger. 2. Endelig told (249) På baggrund af ovenstående blev det fastslået, at der bør indføres en endelig antidumpingtold på samme niveau som den konstaterede dumpingmargen, men ikke højere end den skadesmargen, der er fastsat ovenfor i overens- stemmelse med artikel stk. 4, i grundbeslutningen. H. ENDELIGE FORANSTALTNINGER (245) Efter at det er fastslået, at dumpingimporten fra Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan og Jugoslavien har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at gribe ind, bør der vedtages endelige antidumpingforanstaltninger. 1. Skadesafhjælpningsniveau (246) Med henblik på fastsættelse af toldniveauet blev der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og det toldbeløb, der er nødvendigt til at fjerne den skade, som forvoldes EF-erhvervsgrenen ved dumpingimporten. Den nødvendige prisforhøjelse blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris som fastlagt for underbudsberegningerne og en ikke- skadevoldende pris på de forskellige typer varmtvalsede bredbånd, som EF-erhvervsgrenen solgte på markedet i Fællesskabet. (247) Det nødvendige toldbeløb til at fjerne virkningerne af skadelig dumping bør give EF-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en rimelig fortjeneste på salget. Den fortjenstmargen på 12,9 % inden skat, som EF-erhvervsgrenen krævede, blev anset for at danne et passende grundlag i betragtning af behovet for langsigtede investeringer og en udbyttesats, som EF-erhvervsgrenen med rimelighed kunne forvente, hvis der ikke fandt skadevoldende dumping sted. (248) Følgelig blev niveauet for afhjælpning af skade i betragt- ning af den fortjeneste, som EF-erhvervsgrenen opnåede i undersøgelsesperioden, fastlagt for hver enkelt type som forskellen mellem EF-erhvervsgrenens faktiske salgs- pris og den faktiske salgspris, netto, for sammenlignelige (250) Hvad angår den sideløbende udligningstolden antisubsidieprocedure vedrørende importen fra Indien, Sydafrika og Taiwan, subsidiemargenen, svare bør medmindre skadesmargenen er lavere, i overensstem- melse med artikel 12, stk. 1, i Kommissionens beslut- ning nr. 1889/98/EKSF (1). til (251) (252) Ifølge artikel 24, stk. 1, i beslutning nr. 1889/98/EKSF og artikel 14, stk. 1, i grundbeslutningen må ingen vare pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. Da der skal indføres antidumpingtold på den pågæl- dende vare, er det nødvendigt at fastsætte, om og i hvilket omfang subsidie- og dumpingmargenen er opstået af samme situation. I det foreliggende tilfælde er det konstateret, at alle de undersøgte ordninger i Indien er eksportsubsidier som litra a), i beslutning nr. omhandlet i artikel 3, stk. 4, 1889/98/EKSF. Subsidierne kan påvirke de indiske eksporterende producenters eksportpriser og således føre til øgede dumpingmargener. Med andre ord kan de fast- lagte dumpingmargener helt eller delvis tilskrives fore- komsten af eksportsubsidier. Det er således ikke nødven- digt at indføre både udlignings- og antidumpingtold svarende til det fulde omfang af de fastlagte subsidie- og dumpingmargener. Derfor er det tilfælde nødvendigt at justere antidumpingtolden, således at den afspejler de faktiske dumpingmargener efter indførelsen af udligningstold, som opvejer virkningerne af eksport- subsidierne. Indiens i (253) I Taiwans tilfælde er de undersøgte ordninger ikke eksportsubsidier. Der kan derfor indføres told svarende til det fulde beløb af de fastlagte dumping- og subsidie- skadesmargenerne ikke over- margener, skrides. forudsat at (254) I Sydafrikas tilfælde konstateredes det, at subsidieringen var de minimis, og der er ikke indført udligningstold på nuværende stadium. Der fastsættes således en dumping- told svarende til skadesmargenerne, idet disse er lavere end dumpingmargenerne. (1) EFT L 245 af 4. 9. 1998, s. 3. L 31/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 2000 (255) Der fastsættes følgende told af prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet og under hensyn til resultaterne af antisubsidieproceduren: Land/Selskab Dumping- margen % Skades- margen % Eksport- subsidie- margen % Foreslået udligningstold % AD-told, der skal indføres % Bulgarien Kremikovtzi Indien Essar SAIL TISCO Sydafrika Iscor Highveld & Vanadium Taiwan CSC Yieh Loong Jugoslavien Sartid 27,1 27,1 56,3 55,8 56,3 29,4 47,8 47,8 37,8 7,5 7,5 23,8 6,4 23,8 6,4 38,3 5,2 38,3 30,3 29,3 8,8 2,1 56,1 56,1 8,9 3,9 15,4 15,4 14,8 4,9 12,3 8,7 0 0 0 0 0 0 14,8 4,9 12,3 6,4 0 0 0 4,4 4,4 0 7,5 7,5 9,0 1,5 11,5 0 37,8 5,2 37,8 24,9 3,9 2,1 15,4 15,4 (256) De individuelle antidumpingtoldsatser i denne afgørelse er fastlagt på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes ved undersøgelsen vedrø- rende ovennævnte selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af det pågældende selskab og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, som er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den relevante del af denne afgørelse med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«. (257) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser for selskaber (f. eks. efter ændring af indgives den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) omgående til Kommissionen (1), sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling, og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f. eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktion og salgsenheder. Kommissionen vil efter høring af Det Rådgivende Udvalg ændre afgørelsen i overensstemmelse hermed ved ajourføring af listen over de selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser. (1) Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat C, DM 24-8/38, rue de la Loi/Wetstraat 200 - B- 1049 Bruxelles. 5. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 31/41 3. Tilsagn (258) Eksporterende producenter i Bulgarien, Indien og Sydafrika afgav pristilsagn i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i grundbeslutningen. (259) En eksporterende producent i Jugoslavien udtrykte, at selskabet var rede til at afgive pristilsagn. Kommissionen fastslog imidlertid, at den ikke ville være i stand til at føre tilsyn med tilsagnet på rette måde, da der var en række problemer med varekodenummeret, og størstedelen af de pågæl- dende varer solgtes til Den Europæiske Union via forretningsmæssigt forbundne selskaber. (260) Kommissionen finder, at det tilsagn, der er afgivet af de eksporterende producenter i Bulgarien, Indien og Sydafrika, kan godtages. Godtagelsen af pristilsagnene bør være betinget af, at der for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig tilsagnsfaktura, der klart identificerer producenten og indeholder de oplysninger, som fremgår af bilaget. Fremlægges en sådan faktura ikke, skal der betales antidumpingtold med den relevante sats. (261) Hvis tilsagnet misligholdes eller trækkes tilbage, kan der indføres antidumpingtold i henhold til artikel 8, stk. 9 og 10, i grundbeslutningen. I. AFSLUTNING AF PROCEDUREN (262) På baggrund af resultaterne vedrørende importen af varer fra Iran bør proceduren vedrørende dette land afsluttes — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede, med oprindelse i Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan og Forbundsrepublikken Jugoslavien og henhørende under KN-kode 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90, 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 og 7208 39 90. Tolden fastsættes til 2. fremstillet af de selskaber, der er nævnt i tabellen: følgende af prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer, der er Land Selskab AD-toldsats (%) Taric-tillægskode Bulgarien Alle selskaber Indien Sydafrika Essar Steel Ltd, 27th KM, Surat Hazira Road, Hazira 394270, Dist: Surat, State: Gujarat Steel Authority of India Limited, Ispat Bhavan, Integrated Office Complex, Lodhi Road, New Delhi-110003 Tata Iron & Steel Company Limited, 43 Chow- ringhee Road, Calcuta-700071 Alle andre selskaber Iscor Limited, Roger Dyason Road, Pretoria West, and Saldanha Steel (Pty) Ltd, Private Bag X11, Saldanha 7395 Alle andre selskaber 7,5 1,5 11,5 0 9 5,2 37,8 A999 A076 A077 A078 A999 A079 A999 L 31/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 2000 Land Selskab AD-toldsats (%) Taric-tillægskode Taiwan China Steel Corp. , 1 Chung Kang Road, Hsiao Kang, Kaohsiung 81233, Yieh Loong Enterprise Co. Ltd. , 317 Yu Liao Road, Chiao Tou Hsiang, Kaohsiung Hsien Alle andre selskaber Forbundsrepublikken Jugoslavien Alle selskaber 3,9 2,1 24,9 15,4 A080 A081 A999 — Uanset bestemmelserne i stk. 1 finder den endelige told ikke anvendelse på import af de pågældende 3. varer, der er overgået til fri omsætning i overensstemmelse med artikel 2. 4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er angivet. De tilsagn, der er afgivet i forbindelse med denne antidumpingprocedure af følgende selskaber 1. godtages: Artikel 2 Selskab Land Taric-tillægskode Kremikovtzi Corporation, 1870 Sofia, Botunetz Bulgarien Essar Steel Ltd, 27th KM, Surat Hazira Road, Hazira 394270, Dist: Surat, State: Gujarat Indien Steel Authority of India Limited, Ispat Bhavan, Integrated Office Complex, Lodhi Road, New Delhi-1100031 Indien Highveld Limited, PO Box 111, Witbank 1035 Steel & Vanadium Corporation Syadafrika A082 A083 A084 A085 2. Den i artikel 1, stk. 2, fastsatte antidumpingtold finder ikke anvendelse på import af de pågældende varer i henhold til disse tilsagn, når varerne er overgået til fri omsætning, og når de er fremstillet, eksporteret direkte og faktureret til en importvirksomhed i Fællesskabet af et selskab, der er nævnt i listen i stk. 1, og angivet under den relevante Taric-tillægskode. Denne fritagelse er betinget af, at der over for den relevante medlemsstats toldmyndigheder forelægges en gyldig tilsagnsfaktura udstedt af det eksporterende selskab med de vigtigste oplysninger som anført i bilaget. Artikel 3 I henhold til artikel 14, stk. 6, i beslutning nr. 2277/96/EKSF skal medlemsstaternes indberetninger til Kommissionen i forbindelse med hver enkelt overgang til fri omsætning indeholde år og måned for importen, KN-kode, Taric-kode og Taric-tillægskode, typen af foranstaltning, oprindelsesland, mængde, løbenummer. værdi, antidumpingtold, samt eventuelt produktionscertifikatets indførselsmedlemsstat Artikel 4 Antidumpingproceduren vedrørende importen af fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede, med oprindelse i Iran afsluttes hermed. 5. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 31/43 Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 5 Denne afgørelse er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den 4. februar 2000. På Kommissionens vegne Pascal LAMY Medlem af Kommissionen BILAG Oplysninger, der skal fremgå af den i artikel 2, stk. 2, omhandlede tilsagnsfaktura 1. Varerapporteringskodenummeret som fastsat i det tilsagn, der er afgivet af den pågældende eksporterende producent, med angivelse af type og KN-kode. 2. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder angivelse af: — fakturanummer — fakturadato — »selskabsvarekoden« — den Taric-tillægskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer kan toldangives ved Fællesskabets grænser (som anført i afgørelsen) — mængde i kg — gældende mindstepris. 3. En beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder: — kilopris — betalingsbetingelser — leveringsbetingelser — samlede rabatter og afslag. 4. Navnet på den importør, til hvilken fakturaen er udstedt direkte af selskabet. 5. Navnet på den funktionær i selskabet, der har udstedt tilsagnsfakturaen, og følgende underskrevne erklæring: »Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab af de varer, der er omfattet af denne faktura, finder sted inden for rammerne af og i henhold til bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivet af. (selskabets navn), og som Kommissionen har godtaget i henhold til afgørelse nr. 283/2000/EKSF. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte. «