title: Europaparlamentets och rådets beslut nr 647/2000/EG av den 28 februari 2000 om att anta ett flerårigt program för att främja en effektiv energianvändning (Save) (1998–2002)

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
action programme
energy policy
pollution control measures

text: L 79/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 2000 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 647/2000/EG av den 28 februari 2000 om att anta ett flerårigt program för att främja en effektiv energianvändning (Save) (1998–2002) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175. 1 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1), med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2), i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), mot bakgrund av det gemensamma utkast som godkändes av förlik- ningskommittén den 9 december 1999, och av följande skäl: I artikel 174 i fördraget anges det att ett av målen för gemenskapens verksamhet skall vara att säkerställa att naturresurserna utnyttjas varsamt och rationellt. Vid sitt sammanträde den 29 oktober 1990 satte rådet upp som mål att före år 2000 stabilisera de totala koldioxidutsläppen på 1990 års nivå i hela gemen- skapen. Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar innehåller ytterligare åtaganden för gemenskapen och dess medlemsstater att minska utsläppen av växthusgaser. För att avsevärt kunna minska utsläppen av koldioxid i gemenskapen måste ytterligare ansträngningar göras framför allt med tanke på att koldioxidutsläppen till följd av energikonsumtionen vid normal ekonomisk till- växt beräknas öka med ungefär 3 % mellan 1995 och 2000. Det är därför nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder. Genom rådets beslut 93/389/EEG (4) har en övervak- ningsmekanism för utsläpp av koldioxid och andra växt- husgaser i gemenskapen inrättats. (1) (2) (3) (4) (5) (6) minska energins negativa inverkan på miljön. I kommis- sionens meddelande av den 29 april 1998 om energi- effektivisering i Europeiska gemenskapen – inför en stra- tegi för rationell energianvändning – betonas den ekono- miska potentialen för en effektiv energianvändning i syfte att åter fästa uppmärksamheten på främjandet av effektiv energianvändning. (7) (8) (9) Det behövs omgående en förbättrad energihushållning, som framför allt möjliggör utnyttjandet av den omfat- tande potentialen för minskning av energiintensitet, för att bidra till skydd för miljön, större tillförlitlighet i energiförsörjningen samt en hållbar utveckling. Kommissionen har genom grönboken av den 11 januari 1995 och vitboken av den 13 december 1995 meddelat Europaparlamentet och rådet sin syn på den framtida energipolitiken i gemenskapen och på vilken roll som energibesparing och åtgärder för en effektiv energian- vändning spelar. I artikel 158 i fördraget föreskrivs det att gemenskapen skall utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin ekonomiska och sociala sammanhållning, och att gemenskapen särskilt skall sträva efter att minska skill- naderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna. Denna verksamhet omfattar bland annat energisektorn. (10) Genom sina beslut 91/565/EEG (5) och 96/737/EG (6) antog rådet ett gemenskapsprogram för en effektiv ener- gianvändning (Save) i syfte att förstärka infrastrukturen för en effektiv energianvändning inom gemenskapen. (11) Save-programmet är ett viktigt och nödvändigt instru- ment för att främja ökad energieffektivitet. I sitt meddelande av den 8 februari 1990 om energi och miljö framhöll kommissionen effektiv energianvändning som en grundval för framtida ansträngningar för att (12) (1) EGT C 214, 10. 7. 1998, s. 44. (2) EGT C 315, 13. 10. 1998, s. 1. (3) Europaparlamentets yttrande av den 11 mars 1999 (EGT C 175, 21. 6. 1999, s. 269), rådets gemensamma ståndpunkt av den 28 juni 1999 (EGT C 232, 13. 8. 1999, s. 20) och Europaparlamentets beslut av den 6 oktober 1999 (ännu ej offentliggjort i EGT). Rådets beslut av den 24 januari 2000 och Europaparlamentets beslut av den 3 februari 2000. (4) EGT L 167, 9. 7. 1993, s. 31. Inom det fleråriga ramprogrammet för åtgärder inom energisektorn (1998–2002) antaget av rådet i beslut 1999/21/EG, Euratom (7) bör det därför inrättas ett särskilt program för att uppmuntra rationell och effektiv användning av energiresurserna. Detta särskilda program skulle då ersätta motsvarande instrument som för närva- rande gäller. (5) EGT L 307, 8. 11. 1991, s. 34. (6) EGT L 335, 24. 12. 1996, s. 50. (7) EGT L 7, 13. 1. 1999, s. 16. 30. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/7 (13) Gemenskapen bekräftar att Save-programmet är en för att minska viktig del av gemenskapens strategi koldioxidutsläppen. I kommissionens meddelande av den 8 maj 1991 om gemenskapens energiplaneringsakti- viteter på regional nivå, i rådets slutsatser om detta i Europaparlamentets resolution av meddelande samt den 16 juli 1993 (1) fastslogs att dessa aktiviteter bör fortsätta, förstärkas och användas för att stödja gemen- skapens regionala energistrategi. Detta initiativ för åtgärder bör nu helt införlivas. nationellt samarbete är därför nödvändigt för att uppnå bästa möjliga resultat. (19) Koldioxidutsläppen skulle kunna minskas med mellan 180 och 200 miljoner ton fram till år 2000 genom en femprocentig förbättring av energiintensiteten när det gäller den slutliga efterfrågan utöver normala förvänt- ningar. Dessa siffror skulle kunna höjas genom en mer effektiv och rationell användning av energiresurserna. (14) (15) (16) (17) Vid genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 182/1999/EG av den 22 december 1998 om för Europeiska gemenskapens femte ramprogrammet verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998–2002) (2) ägnas genom rådets beslut 1999/170/EG av den 25 januari 1999 om att antaga ett särskilt program för forskning, teknisk utveck- ling och demonstration om energi, miljö och hållbar utveckling (1998–2002) (3) särskild uppmärksamhet åt effektiv och förnybar energiteknik. Save-programmet utgör ett politiskt instrument som kompletterar nämnda program. Save-programmet syftar till att förbättra energiintensi- teten när det gäller den slutliga förbrukningen med ytter- ligare en procentenhet per år utöver vad som annars skulle ha uppnåtts. Vid sitt sammanträde den 15 och 16 december 1994 förklarade rådet att målet att stabilisera koldioxidut- släppen bara kan uppnås genom ett samordnat åtgärds- paket som syftar till att förbättra energieffektiviteten och en rationell energianvändning, och som grundar sig på tillgång och efterfrågan på alla nivåer av produktion, omvandling, transport och förbrukning av energi, samt syftar till att utnyttja förnybara energikällor, vidare förklarade rådet att till sådana åtgärder hör också lokala energihushållningsprogram. Europaparlamentet efterlyste i sin resolution av den 10 oktober 1995 om kommissionens grönbok om energi- politiken (4) en formulering av målsättningar och ett gemensamt program för effektiv energianvändning och energibesparingar förenliga med de målsättningar för utsläppen av växthusgaser som överenskoms i Rio de Janeiro (1992), Berlin (1995) och senare i Kyoto (1997), begärde ett Save II-program med mycket mer omfat- tande resurser än Save I-programmet och anmodade kommissionen att klargöra vilken roll den avser att spela inom energibesparing och effektiv energianvändning genom att skapa konkreta projekt. (18) Effektivare energianvändning kommer att ha en positiv inverkan både på miljön och tillförlitligheten i energiför- sörjningen vilka är av global karaktär. Omfattande inter- (1) EGT C 255, 20. 9. 1993, s. 252. (2) EGT L 26, 1. 2. 1999, s. 1. (3) EGT L 64, 12. 3. 1999, s. 58. (4) EGT C 287, 30. 10. 1995, s. 34. (20) Det är och politiskt önskvärt ekonomiskt att programmet öppnas för de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådet i Köpenhamn den 21 och 22 juni 1993, vilka har bekräftats vid senare sammanträden i Europeiska rådet, och i enlighet med vad som anges i kommissionens meddelande till rådet i denna fråga i maj 1994. Det bör också vara öppet för Cypern. (21) För att säkerställa att gemenskapsstödet används på ett effektivt sätt och att dubbelarbete undviks kommer kommissionen att säkerställa att projekten blir föremål för en grundlig förhandsbedömning. Den kommer syste- matiskt att övervaka och utvärdera framsteg och resultat av de understödda projekten samt av kompletterande åtgärder på området för förnybara energikällor. (22) De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogen- heter (5). (23) Genom detta beslut föreskrivs för hela den tid programmet pågår en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet i enlighet med punkt 33 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 6 maj 1999 om budget- disciplin och en förbättring av budgetförfarandet (6). (24) Detta beslut ersätter rådets beslut 96/737/EG som följ- aktligen bör upphävas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Inom det fleråriga ramprogrammet 1. för åtgärder inom energisektorn skall gemenskapen under perioden 1998–2002 genomföra ett särskilt program för att stödja legislativa och icke-legislativa åtgärder för att främja en rationell och effektiv energianvändning, (nedan kallat Save-programmet). Förutom de prioriterade mål som anges i artikel 1. 2 i rådets beslut 1999/21/EG, Euratom är målen för Save-programmet att a) stimulera åtgärder för en effektiv energianvändning inom alla sektorer, (5) EGT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. (6) EGT C 172, 18. 6. 1999, s. 1. L 79/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 2000 b) uppmuntra privata och offentliga konsumenters samt industrins investeringar i energibesparing, c) skapa villkor för att förbättra energiintensiteten när det gäller den slutliga förbrukningen. 2. Gemenskapsfinansiering skall ges inom Save-programmet för insatser och åtgärder som omfattas av målen för detta beslut. Artikel 2 Följande slag av insatser och åtgärder för effektiv energianvänd- ning skall finansieras inom ramen för Save-programmet: effekterna a) Utredningar och andra liknande insatser för att införa, av genomföra, komplettera och utvärdera (såsom frivilliga överenskommelser, gemenskapsåtgärder inbegripet förenliga mål och övervakningen av dessa, uppdrag till standardiseringsorgan, kooperativ upphandling och lagstiftning) i syfte att förbättra effektiv energianvänd- ning, utredningar om energiprisernas inverkan på en effektiv energianvändning och utredningar för att fastställa energieffektivitet som ett kriterium inom gemenskapspro- grammen, och utredningar som innebär samordning på ett internationellt plan. b) Riktade avsedda som är sektorsvisa pilotinsatser att påskynda investeringar i effektiv energianvändning och/eller att förbättra energiförbrukningsmönster och som skall genomföras av offentliga och privata företag eller organisa- lokala oberoende energicentrum eller tioner, energibyråer, när så är lämpligt, samt genom befintliga gemenskapstäckande nät eller tillfälliga grupperingar av organisationer och/eller företag som har bildats för att genomföra projekten. inbegripet c) Åtgärder föreslagna av kommissionen för att främja utbyte av erfarenheter i syfte att förbättra samordningen mellan gemenskapsaktiviteter, internationella, nationella, regionala och lokala aktiviteter genom lämpliga medel för spridning av information. Finansieringen av de insatser och åtgärder som avses i 2. artikel 2 b, d och f skall utgöra högst 50 % av den totala kostnaden. 3. Återstoden av finansieringen av de insatser och åtgärder som avses i artikel 2 b, d och f får härröra från antingen offentliga eller privata medel eller en kombination av båda. Artikel 4 1. Finansieringsramen för att genomföra Save-programmet under den period som anges i artikel 1 fastställs härmed till 66 miljoner euro. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndig- 2. heten inom ramen för budgetplanen. Artikel 5 Kommissionen skall 1. för ekonomiska och praktiska genomförande. ansvara Save-programmets Kommissionen skall även säkerställa att insatserna inom ramen för Save-programmet blir förhandsbedömning, föremål övervakning och efterföljande utvärdering, vilken vid projektets inbegripa en bedömning av effekterna och avslutande skall genomförandet samt av om de ursprungliga målen har uppnåtts. för De utvalda mottagarna skall varje halvår och vid avslu- 2. tandet förelägga kommissionen en rapport. 3. De villkor och riktlinjer som skall tillämpas på stöd för alla insatser och åtgärder som avses i artikel 2 skall fastställas varje år med beaktande av följande: — Kostnadseffektivitetskriterier, besparingspotential och miljö- i synnerhet minskningen av koldioxidut- konsekvenser, släppen. — De prioriteringar som anges i artikel 7. d) Åtgärder som de som beskrivs i punkt c men som har — Medlemsstaternas sammanhållning i fråga om en effektiv föreslagits av andra enheter än kommissionen. energianvändning. e) Övervakning av vilka framsteg som görs i fråga om effektiv energianvändning i gemenskapen och i enskilda medlems- stater samt en fortlöpande utvärdering och övervakning av de insatser och åtgärder som vidtas inom ramen för Save- programmet, inbegripet bland annat faktiska mätningar (till exempel energirevision) före och efter genomförandet av åtgärder, incitament, etc. ). interventioner, f) Särskilda insatser för att förbättra effektiv energihushållning på regional nivå och på tätortsnivå i syfte att uppnå en ökad sammanhållning mellan medlemsstater och regioner i fråga om effektiv energianvändning. Artikel 3 1. Samtliga kostnader för de insatser och åtgärder som avses i artikel 2 a, c och e skall belasta Europeiska unionens allmänna budget. Den kommitté som anges i artikel 6 skall biträda kommis- sionen med att fastställa dessa villkor och riktlinjer. Artikel 6 Den kommitté som avses i artikel 4 i rådets beslut 1999/ 21/EG, Euratom skall biträda kommissionen vid genomfö- randet av Save-programmet. När det hänvisas till denna artikel, skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmel- serna i artikel 8 i beslutet. Den tid som avses i artikel 4. 3 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning. 30. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/9 Artikel 7 Kommissionen skall varje år upprätta en prioriteringslista för finansiering inom ramen för Save-programmet. I denna lista skall det, på grundval av kortfattad information som varje in, beaktas hur Save- medlemsstat programmet och de nationella programmen kompletterar varandra. De områden där de kompletterar varandra bäst skall prioriteras. årligen skall lämna Save-programmet skall också vara öppet för deltagande av Cypern på grundval av tilläggsanslag enligt samma regler som de som gäller för Efta- och EES-länderna, i enlighet med förfa- randen som skall överenskommas med det landet. Artikel 10 Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den kommitté som avses i artikel 6 skall biträda kommissionen vid fastställandet av prioriteringslistan. Artikel 11 Artikel 8 Rådets beslut 96/737/EG skall upphävas. Granskningen samt den interna och externa bedömningen av genomförandet av Save-programmet skall utföras i enlighet med bestämmelserna i artikel 5 i rådets beslut 1999/21/EG, Euratom. Artikel 12 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 9 Utfärdat i Bryssel den 28 februari 2000. Save-programmet skall vara öppet för deltagande av de associe- rade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med de villkor, inbegripet finansiella bestämmelser, som anges i till- läggsprotokollen till associeringsavtalen, eller i själva associer- ingsavtalen, beträffande deltagande i gemenskapens program. På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar N. FONTAINE Ordförande J. PINA MOURA Ordförande


title: PERGUNTA ESCRITA E-0510/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) à Comissão. Estudos relativos às taxas diferenciais de inflação.

eurovoc_concepts:
EU Member State
inflation
single monetary policy

formats: html pdf print

text: 28. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374 E/93 (2000/C 374 E/108) PERGUNTA ESCRITA E-0510/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Estudos relativos (cid:224)s taxas diferenciais de infla(cid:231)ªo Tendo em conta a resposta (cid:224) Pergunta Escrita E-2228/99 (1), a Comissªo estÆ a par dos estudos realizados a n(cid:237)vel universitÆrio e de participantes no mercado sobre as taxas diferenciais de infla(cid:231)ªo sustentÆveis de cada um dos Estados-membros da zona euro? Seria poss(cid:237)vel indicar os diferenciais de infla(cid:231)ªo por Estado- -membro, que os estudos acima referidos consideram sustentÆveis? (1) JO C 219 E de 1. 8. 2000, p. 127. Resposta dada por Pedro Solbes Mira em nome da Comissªo (4 de Abril de 2000) Os estudos acadØmicos que tentam avaliar o (cid:226)mbito dos diferenciais de infla(cid:231)ªo sustentÆveis no quadro da Uniªo Econ(cid:243)mica e MonetÆria (UEM) incluem Alberola e Tyrv(cid:228)inen (1998) e Canzoneri e outros (1998). Esses estudos baseiam-se no denominado modelo de Balassa-Samuelson ou numa sua versªo alterada. O Fundo MonetÆrio Internacional tentou igualmente efectuar uma quantifica(cid:231)ªo entre pa(cid:237)ses do efeito Balassa-Samuelson em vÆrios relat(cid:243)rios recentes. Os participantes no mercado tendem a referir-se a estes estudos ou (cid:224) experiŒncia hist(cid:243)rica de algumas uniıes monetÆrias existentes, nomeadamente os Estados Unidos ou o Reino Unido. O Banco Central Europeu (BCE) analisou a questªo dos diferenciais de infla(cid:231)ªo no quadro da Uniªo MonetÆria no seu boletim mensal de Outubro de 1999. A simula(cid:231)ªo de taxas de infla(cid:231)ªo sustentÆveis efectuada pelos estudos acadØmicos sªo apresentadas num quadro enviado directamente ao Senhor Deputado e ao secretariado do Parlamento. As simula(cid:231)ıes baseiam-se em trŒs pressupostos essenciais: (i) a paridade dos poderes de compra a longo prazo (PPP) manter-se-ªo para os bens transaccionados na zona do euro; (ii) o diferencial do crescimento de produtividade entre os bens transaccionÆveis e os bens nªo transaccionÆveis permanecerÆ o mesmo na UEM em cada pa(cid:237)s, tal como no per(cid:237)odo hist(cid:243)rico, e (iii) os pre(cid:231)os em cada sector evoluirªo de acordo com os custos unitÆrios do factor trabalho. Alberola e Tyrv(cid:228)inen tŒm em conta as diferen(cid:231)as verificadas nas tendŒncias salariais sectoriais no que denominam um modelo Balassa-Samuelson «alargado». Estes exerc(cid:237)cios quantioficados tŒm uma considerÆvel relev(cid:226)ncia para efeitos da apresenta(cid:231)ªo da eventual justifica(cid:231)ªo dos diferenciais de infla(cid:231)ªo sustentados na UEM. Este facto tem de ser reconhecido no quadro do processo de previsªo multilateral e no das pol(cid:237)ticas econ(cid:243)micas dos pa(cid:237)ses participantes na zona do euro. As simula(cid:231)ıes devem ser consideradas previsıes exactas de diferen(cid:231)as de longo prazo a n(cid:237)vel da infla(cid:231)ªo na UEM. O papel da preferŒncia dada (cid:224) produtividade dos bens transaccionÆveis na explica(cid:231)ªo das diferen(cid:231)as a n(cid:237)vel das taxas de c(cid:226)mbio reais entre pa(cid:237)ses industrializados constitui ainda um dom(cid:237)nio polØmico nos estudos econ(cid:243)micos (cf. Rogoff (cid:129) 1996). De acordo com a experiŒncia dos pa(cid:237)ses da UEM, os n(cid:237)veis de pre(cid:231)os nacionais aferidos numa moeda comum tŒm divergido consideravelmente menos em per(cid:237)odos longos do que as simula(cid:231)ıes mencionadas anteriormente sugerem. Os pressupostos subjacentes (cid:224)s simula(cid:231)ıes efectivas nªo tŒm sido concretizados (e nªo tŒm de o ser no futuro), por exemplo a PPP de longo prazo dos bens transaccionados nªo se tem verificado para todos os pa(cid:237)ses da amostra (ver Canzoneri e outros (cid:129) 1998); o pre(cid:231)o relativo de bens nªo transaccionÆveis tem subido em geral menos rapidamente do que o indicado pelas tendŒncias de produtividade relativa (ver Canzoneri e outros (cid:129) 1998); os diferenciais de produtividade entre sectores podem alterar-se ao longo do tempo (a margem remanescente para recupera(cid:231)ªo, por exemplo em ItÆlia e em Espanha, Ø menor actualmente do que a verificada no in(cid:237)cio dos anos 70). A experiŒncia adquirida com outras uniıes monetÆrias pode contribuir para esclarecer a questªo dos diferenciais de infla(cid:231)ªo na UEM. Entre 1950 e 1978 (quando a libra irlandesa cessou de estar vinculada (cid:224) libra brit(cid:226)nica), foi de 0,4 % a diferen(cid:231)a mØdia da infla(cid:231)ªo avaliada pelo (cid:237)ndice de pre(cid:231)os no consumidor anual (IPC) entre a Irlanda e o Reino Unido (pa(cid:237)ses com uma considerÆvel diferen(cid:231)a nessa altura a n(cid:237)vel de desenvolvimento econ(cid:243)mico). Entre o Luxemburgo e a BØlgica, a diferen(cid:231)a mØdia no per(cid:237)odo 1950-88 foi de cerca de 0,3 % ao ano. C 374 E/94 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 28. 12. 2000 A Comissªo considera as simula(cid:231)ıes mec(cid:226)nicas mencionadas anteriormente como limites superiores quanto (cid:224) varia(cid:231)ªo provÆvel da divergŒncia da infla(cid:231)ªo sustentada na UEM. No entanto, a n(cid:237)vel da gestªo econ(cid:243)mica da zona do euro, Ø muito relevante reconhecer que diferen(cid:231)as de infla(cid:231)ªo persistentes poderªo ser uma realidade devido (cid:224)s din(cid:226)micas estruturais de mais longo prazo. A Comissªo acolhe favoravelmente o interesse do Parlamento nesta questªo tªo importante e congratular-se-Æ com um aprofundamento destas questıes com o Senhor Deputado. (2000/C 374 E/109) PERGUNTA ESCRITA E-0511/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Desrespeito da legisla(cid:231)ªo comunitÆria por parte dos Estados-membros Tendo em conta a resposta (cid:224) pergunta escrita E-2230/99 (1) (3 de Dezembro de 1999) e face ao cont(cid:237)nuo e crescente desrespeito da legisla(cid:231)ªo da Uniªo Europeia, em particular por parte da Fran(cid:231)a, de que modo tenciona a Comissªo melhorar a situa(cid:231)ªo? Reconhece a Comissªo que os seus actuais esfor(cid:231)os para impedir as infrac(cid:231)ıes sªo adequados? Considera a Comissªo que o sistema de san(cid:231)ıes contra os infractores persistentes deveria ser refor(cid:231)ado? Tenciona a Comissªo apresentar propostas nesse sentido na pr(cid:243)xima ConferŒncia Intergovernamental? (1) JO C 203 E de 18. 7. 2000, p. 153. Resposta dada pelo Presidente Romano Prodi em nome da Comissªo (10 de Abril de 2000) A Commissªo considera que o processo por infrac(cid:231)ªo tal como previsto no artigo 226o (ex-artigo 169o) do Tratado CE demonstrou, durante anos, a sua eficÆcia. Por conseguinte, a Comissªo nªo tenciona propor qualquer reforma deste processo. A grande maioria dos processos de infrac(cid:231)ªo iniciados pela Comissªo foram solucionados sem que fosse intentada qualquer ac(cid:231)ªo por incumprimento junto do Tribunal de Justi(cid:231)a, tendo o Estado-membro posto fim (cid:224) infrac(cid:231)ªo. A t(cid:237)tulo exemplificativo, em 1999 somente 16,5 % dos processos por infrac(cid:231)ªo objecto do envio de uma carta de notifica(cid:231)ªo para cumprir prØvia Ø que foram levados ao Tribunal de Justi(cid:231)a pela Comissªo. A possibilidade de um segundo recurso para o Tribunal de Justi(cid:231)a, com pedido de san(cid:231)ªo pecuniÆria (artigo 228o, ex-artigo 171o, do Tratado CE), introduzido pelo Tratado da Uniªo Europeia veio refor(cid:231)ar ainda mais a eficÆcia deste processo. AlØm disso, a Comissªo melhora constantemente os seus processos operacionais de forma a assegurar sistematicamente o exame do cumprimento do direito comunitÆrio pelos Estados-membros. Convida-se o Senhor Deputado a consultar, em rela(cid:231)ªo (cid:224)s linhas gerais destas novas medidas operacionais, o dØcimo sØtimo relat(cid:243)rio, que serÆ colocado (cid:224) disposi(cid:231)ªo do Parlamento nas pr(cid:243)ximas semanas. (2000/C 374 E/110) PERGUNTA ESCRITA E-0516/00 apresentada por Michael Gahler (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: A questªo da nacionalidade na dupla tributa(cid:231)ªo (28 de Fevereiro de 2000) Um cidadªo alemªo e um cidadªo austr(cid:237)aco trabalham nos escrit(cid:243)rios em Frankfurt da C(cid:226)mara de ComØrcio austr(cid:237)aca, um organismo de direito pœblico. Enquanto que o cidadªo austr(cid:237)aco, como empregado de um organismo pœblico, Ø tratado como se tivesse o seu lugar de residŒncia na `ustria, ao empregado alemªo Ø aplicÆvel a conven(cid:231)ªo em matØria de dupla tributa(cid:231)ªo celebrada entre a `ustria e a Alemanha. Por for(cid:231)a desta conven(cid:231)ªo, estÆ tambØm sujeito a uma responsabilidade fiscal limitada na `ustria, salvo no caso de, ao abrigo do ac(cid:243)rdªo do Tribunal de Justi(cid:231)a Europeu no processo Schumacker, requerer a responsabilidade fiscal ilimitada


title: PERGUNTA ESCRITA P-0643/00 apresentada por Sergio Berlato (UEN) à Comissão. Gripe aviária.

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
animal plague
poultry farming
vaccination

text: 26. 1. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 26 E/77 (2001/C 26 E/095) PERGUNTA ESCRITA P-0643/00 apresentada por Sergio Berlato (UEN) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Gripe aviÆria Em ItÆlia, hÆ cerca de um ano, o sector da avicultura foi afectado pela gripe aviÆria que provocou e continua a provocar uma crise econ(cid:243)mica e de produ(cid:231)ªo de dimensıes excepcionais. O sector, constitu(cid:237)do nªo s(cid:243) pela cria(cid:231)ªo como por toda uma sØrie de actividades que empregam milhares de pessoas com as respectivas fam(cid:237)lias, encontra-se numa situa(cid:231)ªo desesperada devido ao bloqueio da produ(cid:231)ªo, transforma(cid:231)ªo e comercializa(cid:231)ªo de todo o sector. Considerando que a œnica solu(cid:231)ªo prevista Ø a indemniza(cid:231)ªo dos danos directos, isto Ø, pelos animais abatidos e pelos ovos obrigatoriamente destru(cid:237)dos; Considerando que toda a indœstria Ø prejudicada pela suspensªo da produ(cid:231)ªo sem qualquer perspectiva de ajuda a um sector que sempre recebeu muito pouco das institui(cid:231)ıes pœblicas; Considerando que o v(cid:237)rus H7 existe em ItÆlia hÆ cerca de um ano e que a sua difusªo no resto dos pa(cid:237)ses europeus nªo serÆ evitada com a destrui(cid:231)ªo de todo o sector de produ(cid:231)ªo, que garantiu seguran(cid:231)a e qualidade no que se refere (cid:224) produ(cid:231)ªo de carne e de ovos; Considerando que a suspensªo da produ(cid:231)ªo significa a perda dos contratos de distribui(cid:231)ªo e uma provÆvel incerteza para o futuro da produ(cid:231)ªo de todo este sector; Solicita-se (cid:224) Comissªo que seja modificada a Directiva 92/40/CEE (1) de 19 de Maio de 1992 para permitir uma vacina(cid:231)ªo indispensÆvel, espec(cid:237)fica, controlada e eficaz que favore(cid:231)a o reinicio dos cruzamentos dos animais, evitando que situa(cid:231)ıes tªo graves como esta se repitam; Que a Uniªo Europeia preveja interven(cid:231)ıes adequadas, tambØm de carÆcter financeiro, para fazer face (cid:224) emergŒncia criada em todo o sector av(cid:237)cola italiano, nªo limitando essas interven(cid:231)ıes (cid:224) mera compensa(cid:231)ªo dos danos directos mas garantindo instrumentos que permitam que o sector na sua totalidade volte a ser produtivo e competitivo. (1) JO L 167 de 22. 6. 1992, p. 1. Resposta dada pelo ComissÆrio David Byrne em nome da Comissªo (10 de Abril de 2000) A Comissªo seguiu com grande preocupa(cid:231)ªo a epidemia de gripe aviÆria em ItÆlia. A situa(cid:231)ªo foi discutida e revista em todas as reuniıes do ComitØ veterinÆrio permanente desde Dezembro de 1999. AtØ meados de Mar(cid:231)o, ocorreram 368 focos e 15,2 milhıes de aves tiveram que ser destru(cid:237)das. A Comissªo realizou duas missıes, no princ(cid:237)pio de Janeiro e meados de Fevereiro, para efectuar uma avalia(cid:231)ªo da situa(cid:231)ªo no local. As medidas previstas na Directiva 92/40/CEE do Conselho, que estabelece medidas comunitÆrias de luta contra a gripe aviÆria, e medidas adicionais de maior alcance que as disposi(cid:231)ıes dessa directiva, postas em prÆtica pelas autoridades italianas, foram examinadas e consideradas suficientes para impedir a propaga(cid:231)ªo da doen(cid:231)a a outros Estados-membros. Os esfor(cid:231)os empreendidos por ItÆlia para erradicar a doen(cid:231)a foram reconhecidos pelos Estados-membros, dado o nœmero de novos focos por semana ter diminu(cid:237)do significativamente e a doen(cid:231)a permanecer mais ou menos confinada (cid:224)s regiıes previamente afectadas. Para refor(cid:231)ar as medidas nacionais em vigor foi adoptada em 22 de Fevereiro de 2000 a Decisªo 2000/149/CE da Comissªo (1) destinada a impor medidas complementares a aplicar (cid:224) limpeza e desinfec(cid:231)ªo das explora(cid:231)ıes e de todos os meios de transporte ligados ao sector av(cid:237)cola, aos materiais de embalagem dos ovos e ao pessoal e outras pessoas em contacto com as aves de capoeira. C 26 E/78 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 26. 1. 2001 A Directiva 92/40/CEE do Conselho estabelece medidas comunitÆrias de luta contra a gripe aviÆria. As disposi(cid:231)ıes dessa directiva definem claramente o agente patogØnico da doen(cid:231)a e regem as medidas de controlo e erradica(cid:231)ªo a aplicar na eventualidade de surgirem focos da doen(cid:231)a. Em situa(cid:231)ıes de emergŒncia, as medidas incluem a utiliza(cid:231)ªo potencial de vacina(cid:231)ıes como complemento das principais medidas de controlo, que consistem no abate das aves que apresentem sinais da doen(cid:231)a, das aves suspeitas de estarem afectadas pela doen(cid:231)a na explora(cid:231)ªo infectada e das aves de outros bandos que tenham estado expostos (cid:224) infec(cid:231)ªo, bem como em restri(cid:231)ıes (cid:224)s movimenta(cid:231)ıes de aves de capoeira vivas e produtos desses animais, a fim de evitar a poss(cid:237)vel propaga(cid:231)ªo do v(cid:237)rus. Os Estados-membros sªo responsÆveis pela aplica(cid:231)ªo das medidas de controlo, o que significa que terªo que avaliar cuidadosamente a evolu(cid:231)ªo da doen(cid:231)a e o efeito das medidas de controlo em vigor antes de a vacina(cid:231)ªo ter in(cid:237)cio. No entanto, a decisªo de introduzir a vacina(cid:231)ªo de emergŒncia em redor de um foco pode ser tomada pelo Estado-membro afectado, ap(cid:243)s notifica(cid:231)ªo da Comissªo, desde que nªo sejam postos em causa os interesses fundamentais da Comunidade. Essa decisªo serÆ imediatamente examinada no (cid:226)mbito do ComitØ veterinÆrio permanente. Deve sublinhar-se que a vacina(cid:231)ªo pode evitar os sinais cl(cid:237)nicos da doen(cid:231)a, mas nªo pode impedir a circula(cid:231)ªo do v(cid:237)rus selvagem. AlØm disso, esta situa(cid:231)ªo epidemiol(cid:243)gica e o estatuto sanitÆrio dos bandos exigirªo certas restri(cid:231)ıes das movimenta(cid:231)ıes das aves de capoeira criadas nas zonas onde a vacina(cid:231)ªo estÆ a ser efectuada. Quanto (cid:224) ajuda financeira da Comunidade na eventualidade de uma epidemia de gripe aviÆria, a Decisªo 90/424/CEE do Conselho relativa a determinadas despesas no dom(cid:237)nio veterinÆrio (2) prevŒ uma contri- bui(cid:231)ªo financeira da Comunidade. Essa contribui(cid:231)ªo financeira pode ir atØ um mÆximo de 50 % dos custos, para os Estados-membros, da compensa(cid:231)ªo dos proprietÆrios pela destrui(cid:231)ªo dos animais, dos alimentos para animais contaminados e do equipamento de limpeza e desinfec(cid:231)ªo das explora(cid:231)ıes. A contribui(cid:231)ªo financeira da Comunidade para a erradica(cid:231)ªo da doen(cid:231)a s(cid:243) pode ser concedida se todas as medidas de controlo forem imediata e correctamente aplicadas. O apoio espec(cid:237)fico serÆ entªo decidido pela Comissªo ap(cid:243)s parecer do ComitØ veterinÆrio permanente. No que diz respeito ao futuro da indœstria av(cid:237)cola em ItÆlia, Ø evidente que o sector deve reavaliar as vantagens e desvantagens de produzir aves de capoeira em zonas com uma elevada concentra(cid:231)ªo desses animais. Reconhece-se jÆ hÆ algum tempo que, em Æreas com uma elevada densidade de animais, hÆ mœltiplos factores potenciais de risco que limitam a rÆpida erradica(cid:231)ªo de doen(cid:231)as virais. Uma replica(cid:231)ªo viral nªo identificada em bandos com contacto directo ou indirecto com bandos infectados pode alargar a propaga(cid:231)ªo do v(cid:237)rus e provocar novos focos a zonas submetidas a restri(cid:231)ıes e fora delas. Para evitar grandes epidemias no futuro Ø importante que os planos de contingŒncia estejam prontos a funcionar, que se tenha um conhecimento efectivo da doen(cid:231)a, que existam registos de circula(cid:231)ªo e que se possa contar com a plena participa(cid:231)ªo e dedica(cid:231)ªo dos intervenientes na indœstria av(cid:237)cola a fim de evitar a propaga(cid:231)ªo de doen(cid:231)as infecciosas e de as controlar. Isso significa, por um lado, que os agricultores, veterinÆrios, equipas de capturadores, transportadores de animais vivos, fornecedores de ra(cid:231)ıes e outras entidades que contactem de perto com as aves de capoeira devem aceitar e revelar uma forte autodisciplina durante o seu trabalho de modo a assegurar que os v(cid:237)rus nªo se propaguem de explora(cid:231)ªo a explora(cid:231)ªo. Por outro lado, os responsÆveis pela tomada de decisıes nos sectores da produ(cid:231)ªo pecuÆria e da indœstria agroalimentar devem repensar as suas estruturas e pol(cid:237)ticas (cid:224) luz da actual epidemia. Desde a adop(cid:231)ªo da Directiva 92/40/CEE do Conselho apenas ocorreram casos esporÆdicos, com excep(cid:231)ªo da actual epidemia no norte de ItÆlia. Assistida pelo ComitØ cient(cid:237)fico da saœde e do bem-estar dos animais, a Comissªo avaliarÆ as disposi(cid:231)ıes da Directiva 92/40/CEE do Conselho e, se necessÆrio, apresentarÆ ao Conselho uma proposta que garanta que essas disposi(cid:231)ıes reflictam os conhecimentos mais recentes sobre a epidemiologia da gripe aviÆria e as medidas de controlo mais eficazes poss(cid:237)veis. (1) (2) JO L 50 de 23. 2. 2000. JO L 224 de 18. 8. 1990