title: Direktiva 2000/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. februarja 2000 o spremembi direktive Sveta 74/60/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o notranji opremi motornih vozil (notranjih delih prostora za potnike z izjemo notranjih vzvratnih ogledal, razporeditvi upravljalnih naprav, strehi ali pomični strehi, naslonih sedežev in zadnjih delih sedežev)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
vehicle parts

formats: html pdf print

text: 106 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 25 32000L0004 8. 4. 2000 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 87/22 DIREKTIVA 2000/4/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 28. februarja 2000 o spremembi direktive Sveta 74/60/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o notranji opremi motornih vozil (notranjih delih prostora za potnike z izjemo notranjih vzvratnih ogledal, razporeditvi upravljalnih naprav, strehi ali pomični strehi, naslonih sedežev in zadnjih delih sedežev) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 95, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (2), v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3), ob upoštevanju naslednjega: (1) (2) (3) Zaželeno je, da se v Direktivo Sveta 74/60/EGS (4) uvedejo zahteve za okna na električni pogon in tako zmanjša nevarnost za otroke pri zapiranju teh stekel; podobne zahteve je treba uporabiti tudi za streho na električni pogon in pregrade; s tem namenom je treba ustrezno spre- meniti tudi naslov in področje uporabe Direktive 74/60/EGS. Direktiva 74/60/EGS je ena od posamičnih direktiv za postopek ES-homologacije, uveden z Direktivo Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zako- nodaje držav članic o homologaciji motornih in priklop- nih vozil (5); ker se torej določbe, opredeljene v Direktivi 70/156/EGS glede vozil, sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot vozil, uporabljajo za Direktivo 74/60/EGS. Zlasti v členih 3(4) in 4(3) Direktive 70/156/EGS je pred- pisano, da sta vsaki posamični direktivi priložena opisni list z ustreznimi podatki iz Priloge I k Direktivi 70/156/EGS in tudi certifikat o homologaciji na podlagi Priloge VI k Direktivi 70/156/EGS, da bi bila homologacija lahko raču- nalniško podprta. zlasti v vozilih kategorij M2 in N1, čimprej zagotovi voz- niku in potnikom, zlasti otrokom, stopnja varnosti, ki je predpisana v Direktivi 74/60/EGS; v ta namen je treba omogočiti razširitev uporabe Direktive 74/60/EGS na takšna vozila po postopku iz člena 13 Direktive 70/156/EGS. Spremembe Direktive 74/60/EGS veljajo za njene upravne določbe in za okna na električni pogon, streho in/ali pregrade; zato ni treba razveljaviti obstoječih homologa- cij, podeljenih na podlagi Direktive 74/60/EGS, niti prepre- čiti registracije, prodaje in začetka uporabe novih vozil, ki niso opremljena s stekli, streho in/ali pregradami na elek- trični pogon, homologiranih po tej direktivi. Skladno z načelom sorazmernosti, kakor je določeno v tre- tjem odstavku člena 5 Pogodbe, ukrepi v tej direktivi ne presegajo meje tistega, kar je potrebno za dosego ciljev Pogodbe – (5) (6) SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1 Direktiva 74/60/EGS se spremeni kot sledi: 1. Naslov se nadomesti z naslednjim: „Direktiva Sveta 74/60/EGS z dne 17. decembra 1973 o pri- bliževanju zakonodaje držav članic o notranji opremi motornih vozil“. 2. Členi 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjimi: (4) Pomembno je, da se v vozilih drugih kategorij razen M1, „Člen 1 (1) UL C 149, 15. 5. 1998, str. 10. (2) UL C 407, 28. 12. 1998, str. 56. (3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 9. februarja 1999 (UL C 150, 28. 5. 1999, str. 26), Skupno stališče Sveta z dne 28. oktobra 1999 (UL C 346, 2. 12. 1999, str. 17) ter Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2000). (4) UL L 38, 11. 2. 1974, str. 2. Direktiva, kot je spremenjena z Direktivo Komisije 78/632/EGS (UL L 206, 29. 7. 1978, str. 26). (5) UL L 42, 23. 2. 1970, str. 1. Direktiva, nazadnje spremenjena z Direk- tivo 98/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 11, 16. 1. 1999, str. 25). V tej direktivi izraz ‚vozilo‘ pomeni vsako vozilo, kakor je opredeljeno v členu 2 Direktive 70/156/EGS. Člen 2 država članica Nobena podelitve ne ES-homologacije ali nacionalne homologacije za vozilo zaradi razlogov v zvezi z notranjo opremo vozil, če ta izpolnjuje zahteve, opredeljene v prilogah k tej direktivi. zavrniti sme 13/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 107 Člen 3 Nobena država članica ne sme zavrniti registracije ali prepovedati prodaje, začetka uporabe ali uporabe katerega koli vozila zaradi razlogov v zvezi z notranjo opremo vozil, če ta izpolnjuje zahteve, opredeljene v prilogah. “ 3. Člena 4 in 5 se črtata. 4. Priloge se spremenijo skladno s Prilogo k tej direktivi. Člen 2 1. Po 8. aprilu 2001 države članice ne smejo zaradi razlogov v zvezi z notranjo opremo motornih vozil — zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologa- cije za tip vozila ali — prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe vozil, če vozila izpolnjujejo zahteve Direktive 74/60/EGS, spremenjene s to direktivo. 2. Po 8. aprilu 2002 države članice ne smejo več podeljevati ES-homologacije za nov tip vozila zaradi razlogov v zvezi z notra- njo opremo motornih vozil, če niso izpolnjene zahteve Direktive 74/60/EGS, spremenjene s to direktivo. 3. Od 8. aprila 2003 države članice: — štejejo potrdila o skladnosti, ki spremljajo nova vozila skladno z določbami Direktive 70/156/EGS, za neveljavna za namene člena 7(1) omenjene direktive, in — lahko zavrnejo registracijo, prodajo in začetek uporabe novih vozil, ki nimajo priloženega potrdila o skladnosti, razen pri sklicevanju na člen 8(2) Direktive 70/156/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, zaradi razlogov v zvezi z notranjo opremo motornih vozil, če so vozila opremljena z okni, streho in/ali pregradami na električni pogon in ne izpolnjujejo zahtev Direktive 74/60/EGS. 4. Ta direktiva ne razveljavlja homologacij za tipe vozil, ki niso opremljena z okni, streho in/ali pregradami na električni pogon, podeljenih na podlagi Direktive 74/60/EGS, niti ne preprečuje razširitve teh homologacij po pogojih direktive, na podlagi katere so bile prvotno podeljene. Člen 3 1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 8. aprila 2001 in o tem takoj obvestijo Komisijo. 2. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direk- tivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. 3. Države članice posredujejo Komisiji besedila temeljnih pred- pisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Člen 4 Ta direktiva začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 5 Ta direktiva je naslovljena na države članice. V Bruslju, 28. februarja 2000 Za Evropski parlament Predsednik N. FONTAINE Za Svet Predsednik J. PINA MOURA 108 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 25 PRILOGA SPREMEMBE PRILOG K DIREKTIVI 74/60/EGS 1. Med člene in Prilogo I se vstavi naslednji Seznam prilog: „SEZNAM PRILOG PRILOGA I: Področje uporabe, pomen izrazov, vloga za podelitev ES-homologacije za tip vozila, zahteve, podelitev ES-homologacije za tip vozila, spremembe tipa in spremembe homo- logacije ter skladnost proizvodnje Dodatek 1: Opisni list Dodatek 2: Certifikat o ES-homologaciji Dodatek 3: Lega valjaste preskuševalne palice v odprtini pomične strehe in v oken- skih odprtinah Dodatek 4: Simbol za stikalo, ki ga upravlja voznik PRILOGA II: Določanje območja udarca z glavo PRILOGA III: Postopek za preskušanje materiala, ki absorbira energijo PRILOGA IV: Postopek za določanje točke H in dejanskega kota naslona sedeža ter za preverjanje lege točke R proti točki H in za določanje razmerja med konstrukcijsko določenim in dejanskim kotom naslona sedeža Dodatek: Deli tridimenzionalne lutke ter mere in mase lutke PRILOGA V: Metoda merjenja štrline Dodatek: Naprava za merjenje štrline PRILOGA VI: Preskusna naprava in postopek pri uporabi točke 5. 2. 1 Priloge I“ 2. Priloga I se spremeni na naslednji način. (a) Opomba 1 se črta. (b) Naslov se nadomesti z naslednjim: „PODROČJE UPORABE, POMEN IZRAZOV, VLOGA ZA PODELITEV ES-HOMOLOGACIJE ZA TIP VOZILA, ZAHTEVE, PODELITEV ES-HOMOLOGACIJE ZA TIP VOZILA, SPREMEMBE TIPA IN SPREMEMBE HOMOLOGACIJE TER SKLADNOST PROIZVODNJE“. (c) Točka 1 se nadomesti z naslednjo: „1. PODROČJE UPORABE Ta direktiva se uporablja za vozila kategorije M1, kakor je določena v Prilogi II, Del A, k Direk- tivi 70/156/EGS“. (d) Točki 2. 1 in 2. 2 se nadomestita z naslednjim: „2. 1 ‚Notranja oprema‘ so: 2. 1. 1 notranji deli prostora za potnike razen notranjih vzvratnih ogledal; 2. 1. 2 namestitev upravljalnih naprav; 2. 1. 3 streha ali pomična streha; 2. 1. 4 nasloni in zadnji deli sedežev; 2. 1. 5 stekla, streha in pregrade na električni pogon. 2. 2 ‚Tip vozila‘ glede na notranjo opremo prostora za potnike pomeni motorna vozila, ki se ne raz- likujejo v naslednjih bistvenih vidikih:“. 13/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 109 (e) Vstavijo se naslednje točke: „2. 2. 3 strehi ali pomični strehi; 2. 2. 4 naslonih in zadnjih delih sedežev; 2. 2. 5 steklih, pomični strehi in pregradah z električnim pogonom“. (f) Vstavijo se naslednje točke: „2. 10 ‚Stekla na električni pogon‘ pomenijo stekla, ki se zapirajo s pomočjo energije iz vozila. 2. 11 2. 12 2. 13 ‚Streha na električni pogon‘ pomeni pomične dele strehe vozila, ki se zapirajo z energijo iz vozila bodisi pomično ali z nagibom, ni pa vključena streha kabrioleta. ‚Pregrade na električni pogon‘ pomenijo sisteme, ki delijo prostor za potnike vsaj na dva dela in ki se zapirajo s pomočjo energije iz vozila. ‚Odprtina‘ pomeni največjo nezakrito odprtino med zgornjim robom ali prednjim robom (glede na smer zapiranja) stekla, pregrade ali pomične strehe na električni pogon in konstrukcijo vozila, ki omejuje steklo, pregrado ali pomično streho, če se gleda iz notranjosti vozila oziroma iz zad- njega dela potniškega prostora pri pregradah. Da se izmeri odprtina, je treba iz notranjosti vozila, ali če je primerno, iz zadnjega dela potni- škega prostora potisniti valjasto preskuševalno palico skozi odprtino (brez uporabe sile) pona- vadi pravokotno na steklo, pomično streho ali pregrado, kakor kaže slika 1“. (g) Točke 3 do 3. 3 se nadomestijo z naslednjimi: „3. 3. 1 3. 2 3. 3 VLOGA ZA PODELITEV ES-HOMOLOGACIJE ZA TIP VOZILA Vlogo za podelitev ES-homologacije na podlagi člena 3(4) Direktive 70/156/EGS za tip vozila glede na njegovo notranjo opremo vloži proizvajalec. Vzorec opisnega lista je v Dodatku 1. Tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preskusov, je treba predložiti naslednje:“. (h) Vstavita se naslednji točki: „5. 5. 2 Pomična streha na električni pogon 5. 5. 2. 1 Poleg tega morajo pomične strehe in njihove upravljalne naprave izpolnjevati zahteve iz točke 5. 8“. (i) Točki 5. 8 in 5. 8. 1 se preštevilčita v točki 5. 9 in 5. 9. 1. (j) Dodajo se naslednje točke: „5. 8 Stekla, pomične strehe in pregrade na električni pogon 5. 8. 1 Spodnje zahteve se uporabljajo pri steklih/pomičnih strehah/pregradnih stenah na električni pogon, da bi se kar najbolj zmanjšale možnosti poškodb pri nenamernem ali nepravilnem akti- viranju. 5. 8. 2 Običajne zahteve za delovanje Razen po določbah iz točke 5. 8. 3 mora biti mogoče stekla/pomične strehe/pregradne stene na električni pogon zapreti le pod enim ali več izmed naslednjih pogojev: 5. 8. 2. 1 če je kontaktni ključ vstavljen v kontaktno ključavnico in je v eni od leg delovanja; 5. 8. 2. 2 z mišično silo brez pomoči energije iz vozila; 5. 8. 2. 3 z neprekinjenim aktiviranjem zapirnega sistema na zunanji strani vozila; 5. 8. 2. 4 v časovnem intervalu od takrat, ko se kontaktni ključ preklopi iz vklopljenega na izklopljeno in/ali ko se ključ potegne iz kontaktne ključavnice, do takrat, ko se pri tem nobena od prednjih vrat ne odprejo toliko, da bi osebe iz vozila izstopile; 5. 8. 2. 5 če se vključi gibanje zapiranja stekla, pomične strehe ali pregradne stene na električni pogon pri odprtini, ki ni večja od 4 mm; 110 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 25 5. 8. 2. 6 če se stekla na električni pogon v vratih vozila brez zgornjega okvira samodejno zaprejo pri zapi- ranju vrat. V tem primeru odprtina, kakor je opredeljena v točki 2. 13, pred zapiranjem stekla ne sme presegati 12 mm. 5. 8. 2. 7 Daljinsko upravljano zapiranje z neprekinjenim aktiviranjem naprave za krmiljenje stekla je dovoljeno pod naslednjimi pogoji: 5. 8. 2. 7. 1 naprava za daljinsko upravljanje stekel ne sme zapreti stekel/pomične strehe/pregradne stene na električni pogon z oddaljenosti, večje od 11 m; 5. 8. 2. 7. 2 naprava za daljinsko upravljanje stekel ne sme zapreti stekel/pomične strehe/pregradne stene: — če sta ta naprava in vozilo ločena z neprozorno površino in — če je razdalja med napravo za daljinsko upravljanje stekel in vozilom večja od 6 m. 5. 8. 2. 8 Z enim pritiskom na stikalo se lahko zapreta le steklo na vratih na strani voznika in pomična streha pod pogojem, da je kontaktni ključ v legi, ki omogoča delovanje motorja. 5. 8. 3 Sistem za samodejno spremembo smeri 5. 8. 3. 1 Zahteve iz točke 5. 8. 2 se ne uporabljajo, če so stekla/pomične strehe/pregradne stene oprem- ljene s sistemom za samodejno spremembo smeri. 5. 8. 3. 1. 1 Ta sistem mora spremeniti smer gibanja iz zapiranja v odpiranje stekla/pomične strehe/pregradne stene, preden se doseže sila stiskanja, ki je večja od 100 N na območju 200 mm do 4 mm nad zgornjim robom stekla/pregradne stene na električni pogon oziroma pred prednjim robom pomične strehe in na zadnjem robu strehe z nagibom. 5. 8. 3. 1. 2 Po samodejni spremembi gibanja se mora steklo ali pomična streha ali pregradna stena sama pre- makniti v eno izmed naslednjih leg: 5. 8. 3. 1. 2. 1 v lego, ki omogoča vstavljanje poltoge valjaste palice s premerom 200 mm skozi odprtino v stičnih točkah, uporabljanih za določanje obnašanja pri spreminjanju gibanja v točki 5. 8. 3. 1. 1; 5. 8. 3. 1. 2. 2 do lege, ki ustreza odprtini pred začetkom zapiranja; 5. 8. 3. 1. 2. 3 do lege z vsaj 50 mm večjo odprtino od tiste na začetku spremembe gibanja; 5. 8. 3. 1. 2. 4 pri pomični strehi z nagibom do največjega kota odpiranja. 5. 8. 3. 1. 3 Za preverjanje stekel/pomičnih streh/pregradnih sten, opremljenih s sistemom za samodejno spremembo smeri gibanja, je treba merilno pripravo/preskusno palico potisniti skozi odprtino iz notranjosti vozila oziroma pri pregradni steni iz zadnjega dela potniškega prostora tako, da se valjasta površina preskusne palice dotika robov odprtine okvira stekla/pomične strehe/pregradne stene. Razmerje med silo in deformacijo merilne priprave ne sme biti večje od 10 N/mm. Lega preskusnih palic (ki so ponavadi nameščene pravokotno na steklo/pomično streho/pregradno steno) je prikazana v Dodatku 3, slika 1. 5. 8. 4 Lega in delovanje stikala 5. 8. 4. 1 5. 8. 4. 2 Stikala za okna/pomične strehe/pregradne stene morajo biti nameščena in upravljana tako, da je nevarnost naključnega (nenamernega) zapiranja čim manjša. Med zapiranjem je treba stikala neprekinjeno aktivirati razen v primerih iz točk 5. 8. 2. 6, 5. 8. 2. 8 ali 5. 8. 3. Vsa stikala za krmiljenje zadnjih stekel, pomične strehe in pregradne stene, namenjena za uporabo potnikom v zadnjem delu vozila, mora biti mogoče izključiti s posebnim stikalom, ki ga upravlja voznik in se nahaja pred navpično prečno ravnino, potekajočo skozi točke R pred- njih sedežev. Stikalo, ki ga upravlja voznik, ni potrebno, če so zadnje steklo, pomična streha ozi- roma pregradna stena opremljeni s sistemom za samodejno spremembo smeri gibanja. Če pa je stikalo, ki ga upravlja voznik, vendarle nameščeno, ne sme preprečevati delovanja sistema za samodejno spremembo smeri. Stikalo, ki ga upravlja voznik, mora biti nameščeno tako, da je nevarnost njegovega nenamer- nega aktiviranja čim manjša. To stikalo mora biti označeno s simbolom, prikazanim v Dodatku 4. 13/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 111 5. 8. 5 Zaščitne naprave Vse zaščitne naprave, ki se uporabljajo za preprečevanje okvar vira energije ob preobremenitvi ali prenehanju delovanja, morajo biti sposobne samodejno se povrniti v izhodiščno stanje, ko se vklopi stikalo za upravljanje okenskih stekel, pomične strehe ali pregradne stene. 5. 8. 6 Navodila za uporabo 5. 8. 6. 1 Navodila za uporabo vozila morajo vključevati jasna navodila v zvezi z okenskimi stekli/pomično streho/pregradno steno, vključno z: 5. 8. 6. 1. 1 razlago možnih posledic zagozditve, 5. 8. 6. 1. 2 uporabo stikala, ki ga upravlja voznik, 5. 8. 6. 1. 3 5. 8. 6. 1. 4 ‚OPOZORILI‘ o možnih nevarnostih, zlasti za otroke, pri nepravilni uporabi/aktiviranju oken- skih stekel/pomične strehe/pregradne stene. V teh opozorilih morajo biti navedene odgovor- nosti voznika, navodila za druge osebe v vozilu ter priporočilo, da se vozilo zapusti šele po odstranitvi ključa iz kontaktne ključavnice, ‚OPOZORILI‘ o posebni previdnosti pri uporabi daljinsko upravljanega zapiranja (glej točko 5. 8. 2. 7), na primer, da ga je treba aktivirati le takrat, ko uporabnik jasno vidi vozilo in je prepričan, da ni mogoče nikogar stisniti z okenskim steklom/pomično streho/pregradno steno na električni pogon“. (k) Točke 6, 7 in 8 se nadomestijo z naslednjimi: „6. 6. 1 6. 2 6. 3 7. 7. 1 8. 8. 1 PODELITEV ES-HOMOLOGACIJE ZA TIP VOZILA Če so izpolnjene ustrezne zahteve, se ES-homologacija podeli na podlagi člena 4(3) Direktive 70/156/EGS. Vzorec certifikata o ES-homologaciji je podan v Dodatku 2. Za vsak homologirani tip vozila se podeli homologacijska številka skladno s Prilogo VII k Direk- tivi 70/156/EGS. Ista država članica ne sme podeliti iste številke drugemu tipu vozila. SPREMEMBE TIPA IN SPREMEMBE HOMOLOGACIJ V primeru spremembe tipa, homologiranega na podlagi te direktive, se uporabljajo določbe člena 5 Direktive 70/156/EGS. SKLADNOST PROIZVODNJE Sprejeti je treba ukrepe za zagotavljanje skladnosti proizvodnje skladno z določbami člena 10 Direktive 70/156/EGS“. (l) Vstavijo se naslednji dodatki: 112 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 25 „Dodatek 1 13/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 113 Dodatek 2 114 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 25 Dodatek. 3 13/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 115 Dodatek 4 “


title: Council Opinion of 28 February 2000 on the updated convergence programme of Denmark for the period 1999 to 2005

eurovoc_concepts:
Denmark
economic convergence
economic cooperation
economic stabilisation
public finance

text: C 98/6 EN Official Journal of the European Communities 6. 4. 2000 COUNCIL OPINION of 28 February 2000 on the updated convergence programme of Denmark for the period 1999 to 2005 (2000/C 98/06) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 9(3) thereof, Having regard to the recommendation of the Commission, After consulting the Economic and Financial Committee, HAS DELIVERED THIS OPINION: On 28 February 2000 the Council examined Denmark’s updated convergence programme, which covers the period 1999 to 2005. The updated convergence programme envisages budgetary surpluses of above 2 % of GDP over the entire programme period and projects the gross debt to be further reduced to 36 % of GDP in 2005. The updated programme is based upon a macroeconomic scenario which assumes that, following a slowdown in 1999 to 2000, the Danish economy will grow at an average rate of about 2 % per year between 2001 and 2005. The Council notes that, while such a growth scenario appears realistic, it is based on an ambitious target for employment growth while the assumed gains in labour productivity seem moderate. the increases Moderate programme combined with relatively high wage rises could lead to a further erosion of cost competitiveness of Denmark vis-(cid:224)-vis its trading partners, in particular in the euro-area, on top of those experienced already in the recent past. productivity assumed as in Despite a considerable increase in consumer prices in the course of 1999, due mainly to strong wage increases and a rise the in energy taxes, Denmark continued to fulfil convergence criterion on inflation. The updated convergence programme notes, however, that there is a risk that inflation temporarily exceeds the reference value by a small margin in the first half of 2000. Although inflationary pressures should ease in the course of 2000 as the slowdown in domestic the Council encourages the Danish demand feeds through, to monitor government inflation closely and reiterates its if needed (2). recommendation to actions importance in Moderate wage developments are of utmost this regard and this year’s wage negotiations at company level might prove challenging. further take The Council notes with satisfaction that Denmark continues to fulfil the convergence criterion on the long-term interest rate and that the exchange rate has been stable vis-(cid:224)-vis the euro. This indicates that Denmark’s participation in the ERM II has further strengthened the credibility of its monetary policy. The Council welcomes the Danish government’s strategy of continued budgetary surpluses of above 2 % of GDP over the entire programme period. Denmark should thus (cid:151) with a comfortable margin (cid:151) continue to fulfil the requirement of the Stability and Growth Pact of a government position of (cid:145)close to balance or the healthy finances the Council also situation of Danish government welcomes in the finances lower weight of public economy in the forthcoming years as this would increase economic incentives and contribute to a more favourable medium-term outlook for growth and employment. In view of in surplus(cid:146). the expected to be The Council notes that the government gross debt ratio in the Denmark is programme period and considers this priority commendable in facing the future budgetary challenges arising from the ageing population. reduced over further labour market, which are The Council encourages the Danish authorities to keep up the momentum which its comprehensive structural reforms. In particular, the recent reforms regarding the tax system and the in line with the Broad Economic Policy Guidelines, are essential stepping stones in the achievement of the policy aims of the updated convergence currently programme. However, experiences since the lowest 1970s, the reforms already undertaken in the labour market may need to be complemented by further measures to reach the ambitious in the programme. Finally, in view of the future budgetary challenges deriving from the ageing population in Denmark, further structural labour market reforms may prove necessary in the medium term to keep public finances on a sustainable path. that Denmark level of unemployment target on employment growth set given its (1) OJ L 209, 2. 8. 1997, p. 1. (2) Council opinion of 14 December 1999 on the convergence programme of Denmark, 1998 to 2005


title: Verordnung (EG) Nr. 452/2000 der Kommission vom 28. Februar 2000 zur Durchführung der Verordnung (EG) Nr. 530/1999 des Rates zur Statistik über die Struktur der Verdienste und der Arbeitskosten hinsichtlich der Qualitätsbewertung der Arbeitskostenstatistik (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
EU statistics
pay
wage cost

text: 29. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 55/53 VERORDNUNG (EG) Nr. 452/2000 DER KOMMISSION vom 28. Februar 2000 zur Durchführung der Verordnung (EG) Nr. 530/1999 des Rates zur Statistik über die Struktur der Verdienste und der Arbeitskosten hinsichtlich der Qualitätsbewertung der Arbeitskostenstatistik (Text von Bedeutung für den EWR) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 530/1999 des Rates vom 9. März 1999 zur Statistik über die Struktur der Verdienste und Arbeitskosten (1), insbesondere auf Artikel 11, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Nach Artikel 11 der Verordnung (EG) Nr. 530/1999 sind für die Qualitätsbewertungskriterien und den Inhalt des Qualitätsberichts Durchführungsmaßnahmen erfor- derlich. in dieser Richtlinie aufgeführten Maßnahmen Die entsprechen der Stellungnahme des durch den Beschluß 89/382/EWG, Euratom des Rates (2) eingesetzten Ausschusses für das Statistische Programm — Artikel 1 Qualitätsbewertungskriterien und Inhalt des Qualitäts- berichts Die Qualitätsbewertungskriterien und der Inhalt des Qualitäts- berichts nach Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 530/1999 sind im Anhang zu dieser Verordnung festgelegt. Artikel 2 Inkrafttreten Diese Verordnung tritt am 20. Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 28. Februar 2000 Für die Kommission Pedro SOLBES MIRA Mitglied der Kommission (1) ABl. L 63 vom 12. 3. 1999, S. 6. (2) ABl. L 181 vom 28. 6. 1989, S. 47. L 55/54 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 2. 2000 QUALITÄTSBEWERTUNGSKRITERIEN UND INHALT DES QUALITÄTSBERICHTS ZUR STATISTIK ÜBER DIE ARBEITSKOSTEN ANHANG ÜBERMITTLUNGSFRISTEN FÜR DEN BERICHT Der Qualitätsbericht wird idealerweise mit der Datenlieferung übermittelt, spätestens aber 24 Monate nach dem Ende des Bezugszeitraums, für den Daten erhoben wurden. ÜBERGANGSZEITRAUM Da die Qualitätsberichterstattung ein neues Instrument im Europäischen Statistischen System ist, wird anerkannt, daß die nationalen statistischen Behörden ihre Werkzeuge, ihr Wissen und ihre Ressourcen erst in zunehmendem Maße an diese Berichterstattung anpassen müssen. Der weiter unten beschriebene Qualitätsbericht beinhaltet daher einige Bestandteile, die beim ersten Qualitätsbericht der Statistik über die Arbeitskosten für das Bezugsjahr 2000 optional sind. Die Durchführbarkeit und Relevanz dieser freiwilligen Bestandteile werden nach Maßgabe der tatsächlich von den Mitglied- staaten gelieferten Informationen und dem allgemeinen wissenschaftlichen Fortschritt in der Statistik überprüft werden. Diese Überprüfung wird von Eurostat und den nationalen statistischen Behörden vor der nächsten Erhebung durchgeführt, um entscheiden zu können, inwieweit diese zunächst optionalen Bestandteile freiwillig bleiben sollen. UMFANG Die Angaben sind zu melden, sofern die Ausnahmeregelungen in einschlägigen Verordnungen des Rates oder der Kommission dem nicht entgegenstehen. Diese Verordnungen betreffen die Strukturerhebung der Verdienste und Arbeits- kosten, die Erhebung über Arbeitskräfte, die strukturelle Unternehmensstatistik und die Volkswirtschaftlichen Gesamtrech- nungen. Dasselbe gilt für optionale Merkmale oder Aufgliederungen. VERBREITUNG DER IM QUALITÄTSBERICHT ZUSAMMENGETRAGENEN ANGABEN Die Qualitätskomponenten Relevanz, Übermittlungsfristen und Pünktlichkeit, Zugänglichkeit und Klarheit sowie Vollstän- digkeit werden hauptsächlich zu internen Zwecken des Europäischen Statistischen Systems verwendet. Die Komponenten Genauigkeit, Vergleichbarkeit und Kohärenz sind im wesentlichen für die Nutzer von Interesse. Diese Informationen werden den Nutzern in Form von statistischen oder Methodik-Dokumenten zur Verfügung gestellt. INHALT Anmerkung: Die Tabellen A, B und C sowie die zugehörigen Variablen (z. B. A11, B1, D1 …) sind in der Verordnung (EG) Nr. 1726/1999 der Kommission vom 27. Juli 1999 zur Durchführung der Verordnung (EG) Nr. 530/1999 des Rates zur Statistik über die Struktur der Verdienste und der Arbeitskosten (1) in bezug auf Definition und Übermittlung von Informationen über Arbeitskosten festgelegt. 1. Relevanz Optionaler Bestandteil — Eine Zusammenfassung einschließlich der Beschreibung der Nutzer, Herkunft und Deckung des Nutzerbedarfs sowie Relevanz der Statistik für die Nutzer. 2. Genauigkeit 2. 1. Stichprobenfehler 2. 1. 1. Z u f a l l s s t i c h p r o b e 2. 1. 1. 1. Verzerrung Optionaler Bestandteil — Verzerrungen aufgrund der Schätzmethode, soweit meßbar. 2. 1. 1. 2. Varianz — Variationskoeffizienten (2), jeweils gemäß den Strukturen der Tabellen A, B und C aufgegliedert, — jährliche Arbeitskosten je Arbeitnehmer (D1/A11 + A121 + A131), — stündliche Arbeitskosten (D1/B1) (1) ABl. L 203 vom 3. 8. 1999, S. 28. (2) Der Variationskoeffizient ist das Verhältnis der Quadratwurzel der Varianz der Schätzfunktion zum Erwartungswert. Zu seiner Schät- zung dient das Verhältnis der Quadratwurzel der Schätzung der Stichprobenvarianz zum Erwartungswert. Bei der Schätzung der Stichprobenvarianz ist der Stichprobenplan zu berücksichtigen. 29. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 55/55 — Variationskoeffizienten, jeweils gemäß der Struktur der Tabelle A aufgegliedert, — B1 Gesamtzahl der von allen Arbeitnehmern geleisteten Arbeitsstunden, — D1 Arbeitnehmerentgelt, — D11 Bruttolöhne und -gehälter insgesamt, — Methodik der Varianzschätzung. Optionale Bestandteile — Variationskoeffizienten, jeweils gemäß der Struktur der Tabellen B und C aufgegliedert, — B1 Gesamtzahl der von allen Arbeitnehmern geleisteten Arbeitsstunden, — D1 Arbeitnehmerentgelt, — D11 Bruttolöhne und -gehälter insgesamt, — Variationskoeffizienten, jeweils gemäß der Struktur der Tabelle A aufgegliedert — (A1) Gesamtzahl der Arbeitnehmer, — (A11 + A121 + A131) Gesamtzahl der Arbeitnehmer in Vollzeitäquivalenten. 2. 1. 2. N i c h t - Z u f a l l s s t i c h p r o b e Werden vorhandene Quellen benutzt, bei denen die Berechnung eines Variationskoeffizienten nicht sinnvoll ist, so sind statt dessen die möglichen Ursachen für den Mangel an Genauigkeit zu beschreiben. 2. 2. Systematischer Fehler 2. 2. 1. G r u n d l a g e n f e h l e r — Beschreibung der wesentlichen Fehlklassifikationen und der bei der Datenerhebung festgestellten Unter- und Übererfassungsprobleme (1); — die Methoden, die zur Ermittlung dieser Fehler benutzt werden. Optionale Bestandteile — Quoten der Über-, Untererfassung und der Fehlklassifikationen entsprechend der Stichprobenschichtung. Die geforderten Angaben können zum Teil aus dem Bericht über die Registerqualität abgeleitet werden. Anmerkung: Falls administrative Einzeldaten verwendet werden, ist eine entsprechende Analyse auf der Basis der Verwaltungsbezugsdatei vorzulegen. 2. 2. 2. M e ß - u n d V e r a r b e i t u n g s f e h l e r — Beschreibung der Methoden, die zur Reduktion von Meß- und Verarbeitungsfehlern (2) benutzt werden. Optionale Bestandteile — Anzahl der korrigierten Einheiten bei den in Tabelle A zu meldenden Variablen in % der Einheiten mit Angaben zu den betreffenden Variablen („Editierungsquoten“); — die Fehlerquoten bei der Dateneingabe oder beim Kodieren der Variablen: — Zahl der Arbeitnehmer, — Bruttolohne und -gehälter, — Wirtschaftszweig der örtlichen Einheit (Abteilungen der NACE Rev. 1), — Region (NUTS 1); — die Fehlerquoten bei der Dateneingabe oder beim Kodieren der Variablen: — methodische Anmerkungen zu ihrer Schätzung (3). (1) Übererfassung liegt vor, wenn Einheiten entweder falsch klassifiziert werden oder tatsächlich außerhalb des Erfassungsbereichs liegen (z. B. : tatsächlicher Wirtschaftszweig der örtlichen Einheit fällt nicht unter NACE Rev. 1 C-K. ) oder wenn die Einheiten in der Praxis gar nicht existieren. Untererfassung liegt vor, wenn (neue) Einheiten nicht Auswahlgrundlage einbezogen oder wenn Einheiten falsch klassifiziert werden. Die Schattenwirtschaft ist hiervon nicht betroffen. Fehlklassifikation liegt vor, wenn zur Zielgesamtheit gehörende Einheiten falsch klassifiziert werden. (weder über tatsächliche Entstehungen noch über Aufspaltungen) in die (2) Meßfehler sind Fehler, die bei der Datenerhebung auftreten. Meßfehler können mehrere Ursachen haben, unter anderem das Erhe- bungsinstrument (Vordruck oder Fragebogen), den Befragten, das Informationssystem, die Art der Datenerhebung oder den Inter- viewer. Verarbeitungsfehler sind Fehler, die bei Verarbeitungsvorgängen nach der Datensammlung auftreten, z. B. bei der Datenein- gabe, beim Lochen, bei der Codierung, beim Editieren, bei der Gewichtung oder beim Tabellieren. (3) Die Messungen der Fehlerquoten lassen sich mit Standardmethoden der Qualitätskontrolle durchführen, beispielsweise durch die Überprüfung der Qualität einer Teilstichprobe der verarbeiteten Fragebögen (um die Fehlerquoten entweder während der Eingabe- phase oder während der Editierung durch NSÄ-Mitarbeiter zu kontrollieren). L 55/56 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 2. 2000 2. 2. 3. N o n - r e s p o n s e - F e h l e r — Unit-response-Quoten (1), insgesamt und aufgegliedert entsprechend der Stichprobenschichtung; — eine Beschreibung der zur Schätzung von Antwortausfällen (Imputation) und/oder Neugewichtung verwen- deten Methoden. Anmerkung: Falls administrative Einzeldaten verwendet werden, tritt an die Stelle der Non-response die Nichtver- fügbarkeit des administrativen Datensatzes oder der Frageposition (item). Optionale Bestandteile — Item-response-Quote für jede Variable. Diese Quote ist das Verhältnis der Zahl der Antworten je Frage zur Zahl der betroffenen Befragten. — Eine Beschreibung der Gründe für die Ausfälle und eine Bewertung der Non-response-Verzerrung für eine der Hauptfragen im Fragebogen. 2. 2. 4. M o d e l l a n n a h m e f e h l e r — Soweit benutzt, Bericht (2) über folgende Modelle: — zur Anpassung des Geschäftsjahrs an das Kalenderjahr, — zur Berücksichtigung kleiner Unternehmen, — zur Kombination von Daten aus Verwaltungsquellen und aus Erhebungen. Anmerkung: Falls administrative Einzeldaten verwendet werden, ist die Entsprechung zwischen dem administra- tiven und dem theoretischen statistischen Konzept zu erläutern. 3. Übermittlungsfristen und Pünktlichkeit — Haupttermine der Erhebung, wie die den Befragten gesetzlich vorgeschriebenen Fristen, Versandtermine der Fragebögen und der Mahnungen oder der Zeitraum der Befragungen; — Haupttermine für die Phase nach der Erhebung, zum Beispiel Start- und Endtermin der Vollständigkeits-, Codier- und Plausibilitätskontrolle, Termine der Qualitätsprüfung (Kongruenz der Ergebnisse) und der Maßnahmen zur Geheimhaltung; — Haupttermine für die Bereitstellung der Ergebnisse, wie die Termine der Berechnung und Verbreitung der vorläufigen und endgültigen Ergebnisse. Anmerkung: Die Pünktlichkeit der Datenübermittlung an Eurostat wird anhand der Verordnung evaluiert, die die Periodizität und die Fristen für die Datenübermittlung festlegt. 4. Zugänglichkeit und Klarheit — Jeweils ein Exemplar der Veröffentlichung(en); — Angabe der Ergebnisse, die gegebenenfalls den Meldeeinheiten übermittelt werden, die in der Stichprobe enthalten sind; — Angaben zum Ergebnisverbreitungsplan (z. B. : Wer erhält Ergebnisse?); — jeweils ein Exemplar aller Methodikunterlagen mit Bezug auf die gelieferten Statistiken. 5. Vergleichbarkeit 5. 1. Räumliche Vergleichbarkeit — Es ist ein Vergleich der nationalen mit den europäischen Konzepten zu übermitteln, falls bei den übermit- telten Ergebnissen Unterschiede vor allem bei der Definition der statistischen Einheiten, der Bezugsgesamtheit, den Klassifikationen und den Definitionen der Variablen bestehen. Nach Möglichkeit sind die Unterschiede zu quantifizieren. Anmerkung: Falls Klassifikationen und Einheiten des Registers verwendet werden, sollte die Qualität dieser Informationen dem Qualitätsbericht des Registers entnommen werden. (1) Die Quote ist das Verhältnis der Zahl der betroffenen Befragten zur Zahl der in der Auswahlgesamtheit versandten Fragebögen. (2) Die Anmerkungen sollten beispielsweise das Verfahren zur Auswahl dieser Modelle (d. h. , warum ein bestimmtes Modell den anderen vorgezogen wurde), unter Umständen mit Angabe des jeweiligen Schätzfehlers der einzelnen Schätzungen umfassen, ebenso Elemente zur Überprüfung der dem Modell zugrundeliegenden Annahmen, zum Test der Vorhersagekraft des Modells anhand histo- rischer Daten, zum Vergleich der mit dem Modell erzeugten Ergebnisse mit verwandten Datenquellen, zum Einsatz von Screening- und Kreuzevaluierungsuntersuchungen, zum Test der Sensitivität des Modells gegenüber der Schätzung von Parametern und zur Validierung der in das Modell eingegebenen Daten. 29. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 55/57 5. 2. Zeitliche Vergleichbarkeit — Ausführliche Angaben zu Änderungen von Definitionen, des Erfassungsbereichs oder der Methoden und, soweit möglich, eine Abschätzung der Auswirkung eventuell nicht vernachlässigbarer Veränderungen. 6. Kohärenz Anmerkung: Dieses Kapitel hat zwei Ziele. Es soll zunächst die Nutzer über konzeptionelle Unterschiede infor- mieren, die zwischen mehreren Quellen für Variablen, die nahe beieinander liegen und in statisti- schen Veröffentlichungen dieselbe Bezeichnung tragen, bestehen, und sie sollen Informationen an die Hand bekommen, um bewerten zu können, wie der Übergang von einem zum anderen Konzept vonstatten geht. Zum anderen soll überprüft werden, inwieweit Statistiken, die grundsätzlich konzeptionell einigermaßen kohärent sind, vergleichbare Ergebnisse für dieselbe Bezugsgesamtheit liefern. Somit sollte die Arbeitskostenstatistik mit anderen Statistiken auf der Basis von Beziehungs- zahlen verglichen werden. Zum Beispiel verwendet die Arbeitskräfteerhebung eine recht unterschied- liche Definition von Erwerbstätigkeit. Die Arbeitskräfteerhebung mißt die Erwerbstätigkeit der Inländer, die Arbeitskostenerhebung hingegen die Erwerbstätigkeit im Inland, ein Konzept, das im Einklang mit den Volkswirtschaftlichen Gesamtrechnungen und der Unternehmensstatistik steht. Bei Vergleichen ist ferner zu bedenken, daß die Arbeitskostenstatistik auf Unternehmen mit mehr als neun Arbeitnehmern basiert. 6. 1. Kohärenz mit Statistiken aus der Arbeitskräfteerhebung Optionaler Bestandteil — Erklärungen der Hauptunterschiede beim Verhältnis der Zahl der „Vollzeitbeschäftigten zur Zahl der Teilzeit- beschäftigten“ sowie beim Verhältnis der „durchschnittlichen Zahl der von Teilzeitbeschäftigten tatsächlich geleisteten Arbeitsstunden zur durchschnittlichen Zahl der von Vollzeitbeschäftigten tatsächlich geleisteten Arbeitsstunden“ in beiden Quellen. Eine Aufgliederung nach Wirtschaftszweigen (NACE Rev. 1, Abschnitte C-K) wäre hilfreich. Die Genauigkeit und die in den beiden Erhebungen verwendeten Konzepte sollten berücksichtigt werden. 6. 2. Kohärenz mit der slrukturellen Unternehmensstatistik Die Verordnung (1) über die strukturelle Unternehmensstatistik deckt alle marktwirtschaftlichen Tätigkeiten in den Abschnitten C bis K sowie M bis O der NACE Rev. 1 ab. Den Bereich, in dem sich die beiden Erhebungen am ähnlichsten sind, enthält die folgende Tabelle: Arbeitskostenerhebung Unternehmensstrukturerhebung Daten Regionale Daten Jährliche Regionalstatistiken Statistische Einheit Örtliche Einheit Örtliche Einheit Erhebungsbereich NACE Rev. 1 Abschnitte C-K außer Abschnitt J NACE Rev. 1, Abschnitte C-K außer Abschnitt J Merkmale D11 Bruttolöhne und -gehälter E1 örtliche Einheiten, insgesamt 13 32 0 Löhne und Gehälter 11 21 0 Zahl der örtlichen Einheiten Aufgliederung nach Wirt- schaftszweigen NACE Rev. 1, Zweisteller (Abteilung) NACE Rev. 1, Zweisteller (Abteilung) Regionale Aufgliederung NUTS 1 NUTS 1 — Erläuterungen der Hauptunterschiede bei diesen beiden Merkmalen unter Berücksichtigung der Genauigkeit und der unterschiedlichen Konzepte der Erhebungen (aufgegliedert nach Abteilungen der NACE Rev. 1). Optional: Kreuztabellen zwischen NUTS-1-Region und zusammengefaßten NACE-Rev. 1-Abschnitten (C-D-E, F, G-H, I-J-K). (1) ABl. L 14 vom 17. 1. 1997. L 55/58 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 2. 2000 Optionale Bestandteile Die folgende Tabelle faßt weitere Teile der Erhebungen zusammen, deren Vergleiche sinnvoll erscheinen. Arbeitskostenerhebung Unternehmensstrukturerhebung Daten Tabelle B, nationale Statistiken nach Unternehmensgrößenklassen Jährliche Unternehmensstatistiken nach Größenklassen Statistische Einheit Örtliche Einheit Unternehmen Erhebungsbereich NACE Rev. 1, Abschnitte C-E NACE Rev. 1, Abschnitte C-E Merkmale A1 Gesamtzahl der Arbeitnehmer B1 Zahl der geleisteten Arbeitsstunden D11 Bruttolöhne und -gehälter D12 Sozialbeiträge der Arbeitgeber 16 13 0 Zahl der Lohn- und Gehalts- empfänger der 16 15 0 Zahl von den Lohn- und Gehaltsempfängern gelei- steten Arbeitsstunden 13 32 0 Löhne und Gehälter 13 33 0 Sozialversicherungskosten Aufgliederung nach Wirt- schaftszweigen Aufgliederung nach Größenklassen NACE Rev. 1, Zweisteller (Abteilung) NACE Rev. 1, Zweisteller (Abteilung) Weniger als 10 Arbeitnehmer (*) 10- 49, 50-249, 250-499, 500-999, 1 000+. Zahl der Beschäftigten: Weniger als 10 Arbeitnehmer, 10-49, 50-249, 250- 499, 500-999, 1 000+. (*) In der Erhebung im Jahr 2000 nicht anwendbar. — Erläuterungen der Hauptunterschiede bei den obengenannten Merkmalen unter Berücksichtigung der Genau- igkeit und konzeptionellen Unterschiede der Erhebungen. Kreuztabellen nach Unternehmensgrößenklassen und zusammengefaßten NACE-Rev. -1-Abschnitten. 6. 3. Kohärenz mit den Volkswirtschaftlichen Gesamtrechnungen Den Bereich, in dem sich die beiden Erhebungen am ähnlichsten sind, enthält die folgende Tabelle: Arbeitskostenerhebung Volkswirtschaftliche Gesamtrechnungen Daten Tabelle A, nationale Daten Tabelle 3: Tabellen nach Wirtschafts- zweigen — jährlich (*) Erhebungsbereich NACE Rev. 1, Abschnitte C-O NACE Rev. 1, Abschnitte C-O Merkmale A1 Gesamtzahl der Arbeitnehmer B1 Zahl der geleisteten Arbeitsstunden D1 Arbeitnehmerentgelt D11 Bruttolöhne und -gehälter Lohn- und Gehaltsempfänger Geleistete Arbeitsstunden (**) D1 Arbeitsnehmerentgelt D11 Bruttolöhne und -gehälter Aufgliederung nach Wirt- schaftszweigen NACE Rev. 1, Abschnitt NACE Rev. 1, Abschnitt (*) Eurostat (1997) ESVG 95 — Datenübertragungsprogramm. (**) Falls verfügbar. — Erläuterung der Hauptunterschiede bei den obengenannten Merkmalen unter Berücksichtigung der Unter- schiede bei den Konzepten und dem Erhebungsbereich sowie — soweit verfügbar — der Genauigkeit beider Statistiken. — Anmerkungen über die Verwendung der Arbeitskostenerhebung als Quelle für die Volkswirtschaftlichen Gesamtrechnungen. 7. Vollständigkeit — Eine Liste der in der Verordnung geforderten Variablen und/oder Aufgliederungen, die nicht verfügbar sind, jeweils mit Angabe der Gründe


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0534/00 υποβολή: Raffaele Costa (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Τελωνείο 2000 (1996-2000).

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
Italy
customs cooperation

text: C 53 E/6 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 2. 2001 Den fronei· h Epitroph· o·ti eyrvpai¤kh· ry·umish epi· toy tome·a ua terma·tize tiw diafore·w oi opoi·ew mporei· na 1. prokaloy·n sobarh· stre·blvsh toy antagvnismoy· metajy· tvn kratv·n melv·n kai metajy· tvn perifereiv·n; Gnvri·zei h Epitroph· tiw proanaferuei·sew praktike·w sto Hnvme·no Basi·leio; Ea·n o·xi, ua mporoy·se h 2. Epitroph· na probei· se ka·poia sxetikh· e·reyna; 3. Mporei· na anafe·rei h Epitroph· ea·n proti·uetai na katarti·sei sxetikv·w eyrvpai¤ko· kanonismo·; Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (21 Marti·oy 2000) H Epitroph· e·xei gnv·sh o·ti h xrhmatodotikh· sth·rijh gia th metapoi·hsh kai dia·uesh tvn zvikv·n apoblh·tvn 1. symperilambanome·nvn tvn nekrv·n zv·vn poiki·lei sta dia·fora kra·th me·lh kai o·ti ana·logew diafore·w ua mporoy·san na ephrea·soyn tiw synuh·kew antagvnismoy· metajy· tvn agrotikv·n proi¤o·ntvn. H Epitroph· problhma- ti·zetai sxetika· me th dynato·thta pro·tashw kano·nvn enarmo·nishw sto en lo·gv zh·thma se koinotiko· epi·pedo. To a·ruro 7 thw odhgi·aw toy Symboyli·oy 90/667/EOK thw 27hw Noembri·oy 1990 gia th ue·spish 2. ygeionomikv·n kano·nvn gia th dia·uesh kai th metapoi·hsh zvikv·n apoblh·tvn, th dia·uesh· toyw sthn agora· kai thn prostasi·a apo· toyw pauogo·noyw organismoy·w tvn zvotrofv·n zvikh·w proe·leyshw h· me ba·sh ta ca·ria kai gia thn tropopoi·hsh thw odhgi·aw 90/425/EOK (1) ori·zei o·ti ta kra·th me·lh e·xoyn th dynato·thta na epitre·coyn se ejairetike·w periptv·seiw kai ypo· thn epi·blech thw armo·diaw arxh·w th xrh·sh tvn zvikv·n apoblh·tvn o·pvw anafe·retai sto a·ruro 3 para·grafow 1 (a), (b) (p. x. nekra· zv·a) kai (e) ypo· ton o·ro o·ti proe·rxetai apo· zv·a ta opoi·a den sfa·xthkan vw apote·lesma thw paroysi·aw h· thw ypo·noiaw paroysi·aw asue·neiaw poy pre·pei na koinopoihuei· gia thn trofodosi·a zvologikoy· kh·poy, tsi·rkoy h· goynofo·rvn zv·vn, oma·dvn ekpaideyme·nvn skylo·carvn kai gia thn ektrofh· skoylhkiv·n poy xrhsimopoioy·ntai gia dolv·mata. H en lo·gv pare·kklish den periori·zetai mo·no sto Hnvme·no Basi·leio. Ta kra·th me·lh e·xoyn epi·shw th dynato·thta na epitre·coyn thn topikh· dianomh· me·sv mesazo·ntvn poy e·xoyn h·dh egkriuei· kata· thn hmeromhni·a thw yioue·thshw thw odhgi·aw 90/667/ EOK gia mikre·w poso·thtew toy anvte·rv zvikoy· apoblh·toy gia xrh·sh vw trofh· se zv·a tvn opoi·vn h sa·rka den proori·zetai gia katana·lvsh apo· ton a·nurvpo ypo· ton o·ro o·ti h armo·dia arxh· uevrei· o·ti den synepa·getai ki·ndyno gia thn anurv·pinh ygei·a h· thn ygei·a tvn zv·vn. H apo·fash toy Symboyli·oy 95/348/EK thw 22 Noembri·oy 1995 gia th ue·spish tvn kthniatrikv·n kai ygeionomikv·n kano·nvn poy efarmo·zontai sto Hnvme·no Basi·leio kai sthn Irlandi·a kata· th metapoi·hsh orisme·nvn apoblh·tvn ta opoi·a proori·zontai na teuoy·n se empori·a, se topikh· kli·maka, vw zvotrofe·w gia orisme·new kathgori·ew zv·vn (2) ori·zei tiw leptome·reiew efarmogh·w sto Hnvme·no Basi·leio kai thn Irlandi·a sxetika· me thn eidikh· metaxei·rish tvn en lo·gv zvikv·n apoblh·tvn poy proti·uentai gia topikh· dia·uesh sthn agora· me·sv tvn en lo·gv anagnvrisme·nvn mesazo·ntvn. Pro·tash kanonismoy· apo· to Symboy·lio kai to Koinoboy·lio gia th ue·spish ne·vn kano·nvn gia th dia·uesh 3. kai th metapoi·hsh tvn zvikv·n apoblh·tvn bri·sketai se sta·dio epejergasi·aw. H ypobolh· thw sto Symboy·lio kai sto Koinoboy·lio sxedia·zetai gia ton Ioy·nio toy 2000. (1) (2) EE L 363 thw 27. 12. 1990 (cid:129) Odhgi·a poy tropopoih·uhke teleytai·vw apo· thn pra·jh prosxv·rhshw toy 1994. EE L 202 thw 26. 8. 1995. (2001/C 53 E/009) GRAPTH ERVTHSH E-0534/00 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Telvnei·o 2000 (1996-2000) Mporei· h Epitroph· na gnvstopoih·sei se poiew perifereiake·w kai/h· eunike·w dioikh·seiw kai se poiew organv·seiw (dhmo·siew h· idivtike·w) apodo·uhkan posa· h· syneisfore·w (me plhrvme·w h·dh pragmatopoihuei·sew h· o·xi) kai se poio y·cow, sxetika· me tiw memonvme·new ene·rgeiew poy proble·pei to pro·gramma Telvnei·o 2000 (1996-2000) (proy¤ pologismo·w 50 ek. ECU poy isodynamoy·n me 97 peri·poy dis. LIT) oi opoi·ew ylopoih·uhkan sthn Itali·a kai ta a·lla kra·th me·lh; (cid:201)xei epalhueyuei· o oysiastiko·w proorismo·w tvn posv·n kai to ai·sio pe·raw tvn prvtoboyliv·n; 20. 2. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 53 E/7 Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (28 Aprili·oy 2000) To pro·gramma «Telvnei·a 2002» (poy uespi·sthke me thn apo·fash ariu. 105/2000/EK toy Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy thw 17hw Dekembri·oy 1999 (1)), to opoi·o antikauista· to pro·gramma «Telvnei·a 2000», aposkopei· sto na enuarry·nei kai na dieykoly·nei th synergasi·a metajy· tvn telvneiakv·n dioikh·sevn thw Koino·thtaw kai thw Epitroph·w, ejasfali·zontaw me ton tro·po ayto· o·ti h leitoyrgi·a tvn telvnei·vn antapokri·netai stiw ana·gkew thw esvterikh·w agora·w. To pro·gramma diaxeiri·zetai h Epitroph·, me ba·sh e·na eniai·o sy·nolo dhmosionomikv·n kai organvtikv·n kano·nvn. Den e·xoyn diateuei· posa· h· pistv·seiw se eunikoy·w dioikhtikoy·w forei·w, epaggelmatike·w env·seiw oy·te se a·lloyw dhmo·sioyw h· idivtikoy·w forei·w. Oi symmete·xontew sto pro·gramma ei·nai oi eunike·w telvneiake·w dioikh·seiw tvn kratv·n melv·n se etairikh· sxe·sh me thn Epitroph·. (cid:211)lew oi plhrvme·w gi·nontai apo· thn Epitroph·, env· ta topika· e·joda epistre·fontai me·sv tvn armodi·vn yphresiv·n tvn dioikh·sevn tvn kratv·n melv·n. Oi dapa·new poy pragmatopoioy·ntai sto plai·sio toy progra·mmatow «Telvnei·a 2000» diakri·nontai se dy·o ky·riew kathgori·ew. H prv·th ei·nai h kathgori·a tvn koinv·n dra·sevn oi opoi·ew perilamba·noyn semina·ria, antallage·w kai oma·dew ergasi·aw, poy proori·zontai gia dhmosi·oyw ypallh·loyw kai empeirognv·monew tvn en lo·gv dioikh·sevn. To ko·stow symmetoxh·w toyw stiw dra·seiw ayte·w kaly·ptetai apo· thn Koino·thta kai h sxetikh· dapa·nh aname·netai na ane·luei se 6 peri·poy ekat. eyrv· to 2000. H dey·terh kathgori·a kaly·ptei ta systh·mata antallagh·w plhroforiv·n, ta egxeiri·dia kai toyw dia·foroyw odhgoy·w kauv·w kai dra·seiw koinh·w kata·rtishw, to megaly·tero me·row tvn opoi·vn antiprosvpey·oyn oi drasthrio·thtew poy e·xoyn sxe·sh me thn texnologi·a tvn plhroforiv·n (peri·poy 2/3 toy eth·sioy proy¤ pologismoy·). Tiw drasthrio·thtew ston tome·a thw texnologi·aw tvn plhroforiv·n analamba·noyn syxna· ejvterikoi· ypergola·boi ypo· thn epoptei·a thw Epitroph·w. Oi sxetike·w symba·seiw anati·uentai stiw etairei·ew ayte·w sy·mfvna me toyw isxy·ontew kano·new gia tiw dhmo·siew symba·seiw. Oi dapa·new gia tiw dra·seiw ayte·w aname·netai o·ti ua ane·luoyn se 19 peri·poy ekat. eyrv· to 2000. (cid:211)lew oi drasthrio·thtew oi opoi·ew proble·pontai sto plai·sio toy progra·mmatow «Telvnei·a 2002» pre·pei na provuoy·n toyw koinotikoy·w sto·xoyw kai na eynooy·n thn esvterikh· agora·. H diaxei·rish tvn dra·sevn aytv·n basi·zetai sthn ex-ante aitiolo·ghsh kai en synexei·a sthn ex-post ajiolo·ghsh thw Epitroph·w• ta kra·th me·lh gnvmodotoy·n me·sv tvn armodi·vn epitropv·n env· para·llhla ypoxreoy·ntai na throy·n ta sxetika· stoixei·a kai dikaiologhtika· e·ggrafa poy aforoy·n th diaxei·rish tvn posv·n poy toyw xorhgoy·ntai gia mia pentaeth· peri·odo, kata· th dia·rkeia thw opoi·aw h Epitroph· mporei· na dienergei· ele·gxoyw prokeime·noy na ejakribv·sei thn katallhlo·thta thw diaxei·rishw tvn en lo·gv posv·n (ejamhniai·ew kai eth·siew xrhmatooikonomike·w ekue·seiw, ekue·seiw gia sygkekrime·new drasthrio·thtew, ekue·seiw ajiolo·ghshw k. lp. ). H Epitroph·, sy·mfvna me thn apo·fash gia ta «Telvnei·a 2002», ua ypoba·lei anakoi·nvsh prow to Koinoboy·lio kai to Symboy·lio, to argo·tero me·xri thn 30 Dekembri·oy 2001, h opoi·a ua pare·xei mia endia·mesh ajiolo·ghsh, me ba·sh tiw endia·mesew ekue·seiw tvn kratv·n melv·n, kauv·w kai leptomerei·w plhrofori·ew sxetika· me tiw drasthrio·thtew toy progra·mmatow. (1) EE L 13 thw 19. 1. 2000. (2001/C 53 E/010) GRAPTH ERVTHSH E-0538/00 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Pro·gramma Fiscalis (1998-2002) Mporei· h Epitroph· na anafe·rei se poiew dhmo·siew dioikh·seiw, epaggelmatike·w env·seiw, dhmo·sioyw h· idivtikoy·w forei·w e·xoyn diateuei· epixorhgh·seiw (poy e·xoyn h·dh katablhuei· h· poy pro·keitai na katablhuoy·n) kai se poio baumo·, en sxe·sei prow tiw epi· me·royw dra·seiw toy progra·mmatow Fiscalis (1998-2002) (proy¤ pologismo·w 45 ek. ECU, h·toi peri·poy 87 disek. lire·tew), poy e·xoyn pragmatopoihuei· sthn Itali·a kai ta a·lla kra·th me·lh; (cid:201)xei elegxuei· o·ti ta kondy·lia ayta· e·xoyn pra·gmati diateuei· gia ton skopo· gia ton opoi·o proori·zontan kai ea·n oi en lo·gv prvtoboyli·ew shmei·vsan epityxi·a;


title: Reglamento (CE) n° 448/2000 de la Comisión, de 28 de febrero de 2000, por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
beef
export
export refund
health control
third country

formats: pdf print

text: 29. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 55/1 I (Actos cuya publicación es una condición para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 448/2000 DE LA COMISIÓN de 28 de febrero de 2000 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (2) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisión, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicación del régimen de importación de frutas y hortalizas (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apartado 1 de su artículo 4, Considerando lo siguiente: (1) El Reglamento (CE) no 3223/94 establece, en aplicación de los resultados de las negociaciones comerciales multi- laterales de la Ronda Uruguay, los criterios para que la Comisión fije los valores a tanto alzado de importación de terceros países correspondientes a los productos y períodos que se precisan en su anexo. En aplicación de los criterios antes indicados, los valores globales de importación deben fijarse en los niveles que figuran en el anexo del presente Reglamento. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los valores globales de importación a que se refiere el artículo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados según se indica en el cuadro del anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 29 de febrero de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 28 de febrero de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 55/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 2. 2000 del Reglamento de la Comisión, de 28 de febrero de 2000, por el que se establecen los valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas ANEXO Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Código país tercero (1) Valor global de importación (EUR/100 kg) 204 624 999 052 068 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 624 999 052 204 999 052 204 220 600 624 999 052 600 999 039 060 388 400 404 528 720 999 388 400 512 528 720 999 51,3 219,5 135,4 116,8 75,8 159,4 117,3 203,6 203,6 116,7 37,7 127,8 94,1 45,8 36,6 38,7 56,4 44,4 50,8 66,7 58,8 46,4 49,5 74,4 74,4 63,5 61,6 51,2 83,2 67,2 114,7 49,0 149,3 90,0 85,6 101,7 116,9 101,0 97,6 108,4 94,8 90,8 64,3 91,2 (1) Nomenclatura de países fijada por el Reglamento (CE) no 2543/1999 de la Comisión (DO L 307 de 2. 12. 1999, p. 46). El código «999» significa «otros orígenes»


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0507/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Alueellisten elintasojen mittaaminen.

eurovoc_concepts:
economic analysis
gross domestic product
gross regional product
region
standard of living
statistical method

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/177 T(cid:228)m(cid:228)n ohella p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) on my(cid:246)s luonut Task Force- ty(cid:246)ryhm(cid:228)n. Task Force- ty(cid:246)ryhm(cid:228) muodostuu v(cid:228)liaikaisesti tavanomaisista teht(cid:228)vist(cid:228)(cid:228)n muihin teht(cid:228)viin siirretyist(cid:228) virkamiehist(cid:228), jotka toimivat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ai- kaisena tukiryhm(cid:228)n(cid:228) huolehtien toimielimen aivan erityisist(cid:228) ja poikkeusluonteisista teht(cid:228)vist(cid:228) kuten esimerkiksi hallitusten v(cid:228)lisest(cid:228) konferenssista tai laajentumisneuvotteluista. Neuvoston p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) pit(cid:228)(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228), ett(cid:228) teht(cid:228)vien uudelleen j(cid:228)rjestely on tietyss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin joustavaa, jotta uusien ja kiireellisten asioiden hoidosta voidaan suoriutua tarpeen niin vaatiessa. (2000/C 330 E/202) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0506/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Tiedustelupalvelujen k(cid:228)ytt(cid:228)minen liiketoimintaa koskevien tietojen ker(cid:228)(cid:228)miseen Jos j(cid:228)senvaltiot k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t tiedustelupalvelujaan toisen j(cid:228)senvaltion yritysten liiketoimintaa koskevien tietojen ker(cid:228)(cid:228)miseen, katsooko komissio, ett(cid:228) kyseess(cid:228) on laillinen valtion tuki? Onko komissiolla todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) jokin j(cid:228)senvaltio kohdistaisi tiedustelutoimintaansa t(cid:228)h(cid:228)n suuntaan? Onko komissio huolestunut tiedoista (esim. Sunday Times, 23. tammikuuta 2000), joiden mukaan j(cid:228)senvaltiot k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t tiedustelupal- velujaan t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (29. maaliskuuta 2000) Toistaiseksi komissiolla ei ole todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot k(cid:228)ytt(cid:228)isiv(cid:228)t tiedustelupalveluja arkojen kaupallisten tietojen ker(cid:228)(cid:228)miseen muiden j(cid:228)senvaltioiden yrityksist(cid:228). Onpa n(cid:228)iden v(cid:228)itettyjen k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen oikeudellinen asema mik(cid:228) tahansa, komissio ei tietenk(cid:228)(cid:228)n koskaan tue niit(cid:228). T(cid:228)llaisten k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen vastus- tamisessa komissio ei pid(cid:228) parhaimpana ratkaisuna valtiontukia koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), vaan ne on yleens(cid:228) k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden rikoslains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti. (2000/C 330 E/203) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0507/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Alueellisten elintasojen mittaaminen Kirjalliseen kysymykseen E-2223/99 (1) antamassaan vastauksessa komissio antoi yksityiskohtaiset tiedot j(cid:228)senvaltioiden todellisesta BKT:sta asukasta kohti ja alueiden todellisesta BKT:sta asukasta kohti. Onko komissio vakuuttunut, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) tiedot antavat tarkimman mahdollisen k(cid:228)sityksen alueellisista elintasoista? Onko olemassa keinoja, joiden avulla voidaan ottaa huomioon niiden henkil(cid:246)iden ansaitsemat tulot, jotka ty(cid:246)skentelev(cid:228)t yhdell(cid:228) alueella, mutta asuvat toisella alueella (esim. Lounais-Englannissa asuva, mutta Lontoossa ty(cid:246)skentelev(cid:228) henkil(cid:246))? Voitaisiinko kyseisten keinojen avulla tuottaa tietoja, jotka eiv(cid:228)t perustu alueiden BKT:een, vaan henkil(cid:246)kohtaisiin tuloihin? (1) EYVL C 203 E, 18. 7. 2000, s. 150. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2000) Bruttokansantuote (BKT) on maan rajojen sis(cid:228)puolella toimivien tuotantoyksikk(cid:246)jen tuotannon arvo. Tuotannon arvo on yht(cid:228) kuin tuotantotoiminnassa syntyneiden tulojen (palkkojen, maanvuokratulojen ja voittojen) yhteism(cid:228)(cid:228)r(cid:228). Alueellinen bruttokansantuote on siis tietyn alueen tuotantotoiminnan kokonaisin- dikaattori ja soveltuu hyvin talouden kehittyneisyyden alueelliseen mittaamiseen. C 330 E/178 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Tuotantotulot ja kansalaisten k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat tulot eiv(cid:228)t kuitenkaan ole yht(cid:228) suuret, mik(cid:228) johtuu veroista ja tulonsiirroista. Toisaalta alueellinen bruttokansantuote mitataan tuotantopaikan mukaan, kun taas kansalaisten k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) oleva tulo pit(cid:228)isi mitata kotitalouksien sijaintipaikalla. Komissiolla ei viel(cid:228) ole k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) alueellisia tietoja kotitalouksien k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevista tuloista. Kotita- louksien aluetilinpidon metodologiset periaatteet m(cid:228)(cid:228)riteltiin kuitenkin Euroopan kansantalouden tilinpito- j(cid:228)rjestelm(cid:228)n (EKT) uudistamisen yhteydess(cid:228) vuonna 1995. Ensimm(cid:228)iset t(cid:228)t(cid:228) alaa koskevat tiedot saadaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vuonna 2001 kansallisten tilastokeskusten kanssa tehdyn yhteisty(cid:246)n ansiosta. Aluetilinpitoa koskevat tiedot julkaistaan jatkossa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisin v(cid:228)liajoin, joten tulevaisuudessa k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) on lis(cid:228)indikaattori alueellisten erojen mittaamiseksi. (2000/C 330 E/204) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0509/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Inflaatiovauhdin erojen arviointi Pedro Solbes Mira vastasi 20. joulukuuta 1999 komission puolesta kirjalliseen kysymykseen E-2228/99 (1). Vastauksessa todetaan, ett(cid:228) inflaatiovauhdin eroja arvioidaan osana talouden kokonaistilaa, jotta kansan- talouksia haittaavat inflaatiopoikkeamat voidaan v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228). Vastauksessa todetaan my(cid:246)s, ett(cid:228) (cid:148)olisi eritt(cid:228)in vaikeaa antaa kvantitatiivinen arvio hallittavissa olevista inflaatiovauhdin eroista euroalueella(cid:148). Jos n(cid:228)in on, miten komissio aikoo (cid:148)arvioida(cid:148) kyseisi(cid:228) eroja? Eik(cid:246) komission ehdottama arviointi olisi uskottavampi, jos se perustuisi tutkimukseen, joka on tehty t(cid:228)st(cid:228) asiasta etuk(cid:228)teen eik(cid:228) taannehtivasti? Aikooko komissio julkaista t(cid:228)llaisen tutkimuksen vaikkakin siin(cid:228) joudutaan korostamaan perusolettamukseen liittyvi(cid:228) ep(cid:228)var- muustekij(cid:246)it(cid:228)? (1) EYVL C 219 E, 1. 8. 2000, s. 127. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2000) Komissio ja neuvosto seuraavat jatkuvasti euroalueen ja kunkin j(cid:228)senvaltion talouskehityst(cid:228). Seurannan v(cid:228)linein(cid:228) ovat mm. viralliset asiakirjat, kuten vuosittain laadittava katsaus yhteis(cid:246)n taloudesta, ja talous- ja rahoituskomiteassa, euro 11 -ryhm(cid:228)ss(cid:228) ja Ecofin-neuvostossa k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)t valvontakeskustelut. Euroalueen inflaatio- ja suhdanne-erot ovat keskeisi(cid:228) talouskehityksen seurannan kohteita. Komissio on tietoinen, ett(cid:228) talous- ja rahaliiton alueelle voi ilmaantua kest(cid:228)vi(cid:228) inflaatioeroja. Viime aikaiset Balassan(cid:129)Samuelsonin malliin perustuvat empiiriset tutkimukset ovat hy(cid:246)dyksi, koska inflaatioerot koros- tuvat niiss(cid:228) ja ne antavat t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) taustatietoa arvioitaessa todellista inflaatiokehityst(cid:228). N(cid:228)iden numeeristen simulaatioiden perustana olevien oletusten tarkastelu viittaa kuitenkin siihen, ett(cid:228) on eritt(cid:228)in vaikeaa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) kvantitatiivisesti etuk(cid:228)teen euroalueen kest(cid:228)vien inflaatioerojen laajuus. Luotettavia m(cid:228)(cid:228)ritelmi(cid:228) on vaikea antaa. Komissio ei sovella eik(cid:228) aio soveltaa staattista mallia EMU-maiden inflaatioerojen arviointiin, vaan joilla talouskehityksen eroja voidaan selitt(cid:228)(cid:228). T(cid:228)ll(cid:228) arvioinnissa on otettava huomioon useita tekij(cid:246)it(cid:228), hetkell(cid:228) komissio arvio suhdanne- joita ovat mm. tuotantokuilut, talouskasvu, yksikk(cid:246)ty(cid:246)kustannukset, inflaatio, avoimen ja suljetun sektorin hy(cid:246)dykkeiden hintakehitys ja reaalisen valuuttakurssin kehitys suhteessa ostovoimapariteetin pitk(cid:228)aikaiseen tasoon. ja inflaatioeroja useiden indikaattoreiden avulla,


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0519/00 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle. Seurattavuus.

eurovoc_concepts:
interinstitutional relations (EU)
transparency in decision-making

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/179 Jotta EMU-maiden inflaatioeroja voitaisiin ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) paremmin, komissio aikoo k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) ulkopuolisen tutkimuksen, jossa analysoidaan pitk(cid:228)aikaisten inflaatioerojen syit(cid:228) muunnetulla Balassan(cid:129)Samuelsonin mallilla. Tutkimuksen tulokset valmistunevat vuoden 2000 lopulla ja ne julkistetaan. Tutkimuksen tavoitteena on auttaa parantamaan ja tarkentamaan komission k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) mallia EMU-maiden suhdanne- ja inflaatioerojen arvioinnissa pikemmin kuin tuottamaan etuk(cid:228)teisarviointeja maiden inflaatioerojen suu- ruudesta. (2000/C 330 E/205) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0519/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Seurattavuus 12. (cid:129)16. helmikuuta 1996 pidetyn istuntojakson ennakkokatsauksessa lintudirektiivin k(cid:228)sittelyn yhtey- dess(cid:228) todetaan, ett(cid:228) tulevaisuudessa erityinen komitea tekisi kyseiset p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset salassa julkisuudelta ja parlamentaariselta tarkastelulta. Voiko komissio kertoa tarkemmin, miss(cid:228) yhteydess(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) lausunto on annettu? Onko komissio eritellyt muita tapauksia, joissa parlamentaarista tarkastelua ei tarvita? Jos n(cid:228)in on, millaisissa olosuhteissa t(cid:228)t(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n oikeutettuna? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2000) luonnonvaraisten Euroopan parlamentin lehdist(cid:246)palvelun lausunto, lintujen suojelemisesta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (2) 7 artiklan 4 kohdan muuttamiseksi, annettiin ehdotuksen ensimm(cid:228)isen k(cid:228)sittelyn yhteydess(cid:228) 15. helmikuuta 1996 pidetyss(cid:228) istunnossa. joka koski komission ehdotusta (1) Komissio ei yhdy parlamentin j(cid:228)senen lainaamassa lausunnossa esitettyyn n(cid:228)kemykseen. Sit(cid:228) vastoin se hyv(cid:228)ksyi parlamentin (cid:228)(cid:228)nest(cid:228)mist(cid:228) seitsem(cid:228)st(cid:228) muutoksesta (3) v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti muutoksen n:o 4, jossa esitettiin direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta laadittavan yhteenvetoraportin toimittamista j(cid:228)senvaltioille ja Euroopan parlamentille. Lis(cid:228)ksi komissio tiedottaa parlamentille s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti komiteamenettelyist(cid:228) sen mukaisesti, mit(cid:228) menette- lyst(cid:228) komissiolle siirretty(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanovaltaa k(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228) 28. kes(cid:228)kuuta 1999 annetussa neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 1999/468/EY (4) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n. (1) EYVL C 100, 9. 4. 1994. (2) EYVL L 103, 25. 4. 1979. (3) Tiedote 1996/1/2, s. 1. 3. 152. (4) EYVL L 184, 17. 7. 1999. (2000/C 330 E/206) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0522/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Poste Italiane SpA:n postinjakelua koskeva tarjouskilpailu Aikooko komissio tarkastaa Poste Italiane SpA:n tekem(cid:228)n l(cid:228)hinn(cid:228) ensiluokan postin jakelua koskevan tarjouskilpailun s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nmukaisuuden?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0523/00 af Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen. Analyse og forebyggelse af mobning i Europa.

eurovoc_concepts:
comparative study
economic consequence
labour law
occupational health
psychological harassment
working conditions

text: C 330 E/180 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 Sidste (cid:229)r blev aftalen med de statslige jernbaner om godstransport opsagt. Kan Kommissionen oplyse, om de nye transportselskaber er blevet udvalgt efter en korrekt udbudsprocedure i overensstemmelse med f(cid:230)llesskabsbestemmelserne? Strategien med hensyn til at integrere miljłpolitikken i de łvrige f(cid:230)llesskabspolitikker er et vigtigt m(cid:229)l for Den Europ(cid:230)iske Union s(cid:229)ledes som fastlagt i Amsterdam-traktaten. Den Europ(cid:230)iske Union har forpligtet sig til at nedsk(cid:230)re CO2 (cid:129) emissionerne s(cid:229)ledes som fastlagt i Kyoto-konventionen. Mener Kommissionen, at man błr foretr(cid:230)kke jernbanetransport frem for landevejstransport, hvor dette er muligt og de to transportformer er lige effektive? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (7. april 2000) Kommissionen er ikke bekendt med nogle formodede overtr(cid:230)delser af f(cid:230)llesskabsbestemmelserne om offentlige aftaler og kan derfor ikke rette henvendelse til de italienske myndigheder for at afklare, om de g(cid:230)ldende regler blev overholdt ved den udbudsprocedure, det (cid:230)rede medlem omtaler. Kommissionen vil derfor gerne have tilsendt de oplysninger, det (cid:230)rede medlem ligger inde med. P(cid:229) grundlag af disse oplysninger vil Kommissionen indlede de fornłdne undersłgelser for at kunne afgłre, om f(cid:230)llesskabsbestemmelserne om offentlige aftaler er blevet overtr(cid:229)dt. I p(cid:229)kommende tilf(cid:230)lde vil den tr(cid:230)ffe de fornłdne foranstaltninger, der er fastsat for at sikre, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende udbudsprocedure bliver i overensstemmelse med f(cid:230)llesskabsbestemmelserne om offentlige aftaler. i EF-traktaten, Kommissionens aktuelle politik p(cid:229) jernbaneomr(cid:229)det tager sigte p(cid:229) at głre jernbanerne konkurrencedygtige p(cid:229) transportmarkedet ved at etablere rammer, der sikrer, at de kan konkurrere p(cid:229) lige vilk(cid:229)r med andre transportformer. (2000/C 330 E/207) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0523/00 af Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen (28. februar 2000) Om: Analyse og forebyggelse af mobning i Europa I fagsproget defineres »mobning« p(cid:229) arbejdspladsen mellem kolleger eller mellem overordnede og under- ordnede som et systematisk og konstant angreb p(cid:229) en bestemt person for at udelukke denne fra arbejdspladsen. Der er tale om gentagne angreb p(cid:229) det psykologiske plan af forskellig type, bl. a. konstant og uberettiget kritik, bagtalelse, tildeling af utaknemmelige eller umulige opgaver og forskellige handlinger, som kan skade den p(cid:229)g(cid:230)ldendes image p(cid:229) professionelt og socialt plan i de andres, de overordnedes eller forretningsforbindelsernes łjne. Fłlgerne af dette f(cid:230)nomen skal ikke undervurderes. Det fremg(cid:229)r af de seneste undersłgelser, at mobning ikke blot skader arbejdstagernes helbred, men ogs(cid:229) p(cid:229)fłrer virksomhederne betydelige sociale omkost- ninger. Det er s(cid:229)ledes konstateret, at arbejdspr(cid:230)stationerne hos en arbejdstager, der uds(cid:230)ttes for mobning, kan g(cid:229) ned med 80 % og have indvirkning p(cid:229) dennes evner, modstandsdygtighed og opm(cid:230)rksomhed i en lange s(cid:229)dan grad, at han rammes af sygdomme af frav(cid:230)rsperioder. fysisk og psykologisk art og derved tvinges til P(cid:229) det seneste har der v(cid:230)ret en voksende interesse for dette problem i europ(cid:230)isk sammenh(cid:230)ng. De enkelte medlemslandes lovgivninger udgłr for łjeblikket ikke et egnet grundlag til at fastl(cid:230)gge forebyggende foranstaltninger, beskyttelse af ofrene og udbetaling af skadeserstatning. Der eksisterer s(cid:229)ledes nogle spredte bestemmelser, men der mangler et samlet regels(cid:230)t, der kan give en global og effektiv lłsning p(cid:229) problemet. Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at bek(cid:230)mpe dette f(cid:230)nomen i Europa? 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/181 Anser den det ikke for nłdvendigt at uddybe dette łmt(cid:229)lelige og betydningsfulde emne, f. eks. ved at foretage en sammenlignende analyse af mobning i de forskellige EU-stater og foresl(cid:229) forskellige lłsninger? Hvilke foranstaltninger agter den at gennemfłre i Kommissionen i forbindelse med den igangv(cid:230)rende reform af forvaltningen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (27. april 2000) Kommissionen er enig med det (cid:230)rede medlem i, at der er behov for at udbygge analysen af dette spłrgsm(cid:229)l, og i denne sammenh(cid:230)ng har Det R(cid:229)dgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhed p(cid:229) arbejdspladsen nedsat en arbejdsgruppe om forebyggelse af vold p(cid:229) arbejdspladsen. Arbejdsdokumentet herom, som er udarbejdet af et institut efter anmodning fra Kommissionen, og en publikation fra ILO om vold p(cid:229) arbejdspladsen, der ligeledes er blevet forelagt for denne arbejdsgruppe, oversendes direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat. Denne gruppe har p(cid:229) sit fłrste młde, der fandt sted i oktober 1999, besluttet, at det ville besk(cid:230)ftige sig med vold p(cid:229) arbejdspladsen i en bredere betydning, herunder mobning og seksuel chikane p(cid:229) arbejds- pladsen. Gruppen forbereder i łjeblikket en udtalelse om dette emne, som skal drłftes p(cid:229) Det R(cid:229)dgivende Udvalgs plenarmłde, som er planlagt til oktober 2000. Denne udtalelse vil głre det muligt for Kommissionen at vurdere behovet for nye f(cid:230)llesskabsaktioner med henblik p(cid:229) at beskytte arbejdstagerne mod vold p(cid:229) arbejdspladsen. Inden for rammerne af reformen af vedt(cid:230)gten fasts(cid:230)tter aktion 47 i hvidbogen (1) om reformen af Kommissionen (del II) udtrykkelig vedtagelse af bestemmelser, der tager sigte p(cid:229) at beskytte personers v(cid:230)rdighed p(cid:229) arbejdspladsen. I det s(cid:230)rlige spłrgsm(cid:229)l om seksuel chikane, der kan anses for at v(cid:230)re et specifikt aspekt af vold p(cid:229) arbejdspladsen, offentliggjorde Kommissionen allerede i 1990 en adf(cid:230)rdskodeks for sit personale, som blev suppleret og ajourfłrt i 1996. (1) KOM(2000) 200. (2000/C 330 E/208) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0529/00 af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen (28. februar 2000) Om: Indretning af arbejdspladsen for blinde telefonister Stillingen som telefonist er en af de f(cid:229) besk(cid:230)ftigelsesmuligheder for blinde. I takt med den elektroniske udvikling fremstilles omstillingsborde for telefonister imidlertid s(cid:229)dan, at blinde eller st(cid:230)rkt synshandicap- pede ikke l(cid:230)ngere er i stand til at arbejde optimalt og selvst(cid:230)ndigt. Ved de nye omstillingsborde har blinde som regel ikke mulighed for at registrere opkald, frie ledninger, at et lokalt nummer er optaget osv. , fordi disse oplysninger kun kommer til syne p(cid:229) et display for seende. Disse oplysninger er nłdt til enten at kunne opfattes med hłrelsen eller fłlesansen. For at give blinde og st(cid:230)rkt synshandicappede fortsat mulighed for at udłve erhvervet som telefonist og dermed ogs(cid:229) sikre denne gruppe retten til arbejde er det vigtigt, at telefonanl(cid:230)g fremstilles p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at omstillingsbordene let og billigt kan tilpasses til blinde. Kommissionen bedes p(cid:229) denne baggrund oplyse, om der p(cid:229) dette omr(cid:229)de findes EU-direktiver eller -forordninger, som forpligter producenterne til at tilpasse anl(cid:230)ggene efter blindes behov? Vil Kommissionen besk(cid:230)ftige sig indg(cid:229)ende med denne problematik og udarbejde relevante forslag til retsakter?


title: Rådets udtalelse af 28. februar 2000 om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 1999-2003

eurovoc_concepts:
Germany
economic convergence
economic cooperation
economic stabilisation
public finance

text: 6. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 98/1 I (Meddelelser) R¯DET R¯DETS UDTALELSE af 28. februar 2000 om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 1999-2003 (2000/C 98/01) R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, under henvisning til R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overv(cid:229)gningen af budgetstillinger samt overv(cid:229)gning og samordning af łkonomiske politikker (1), s(cid:230)rlig artikel 5, stk. 3, under henvisning til Kommissionens henstilling, efter hłring af Det (cid:216)konomiske og Finansielle Udvalg (cid:151) AFGIVET F(cid:216)LGENDE UDTALELSE: Den 28. februar 2000 undersłgte R(cid:229)det Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, som d(cid:230)kker perioden 1999-2003. R(cid:229)det noterer med tilfredshed, at underskudsresultatet for b(cid:229)de 1998 og 1999 er klart bedre end forventet i det oprindelige program. Dette resultat har p(cid:229) trods af en lavere łkonomisk v(cid:230)kst end forventet muliggjort et stort skridt fremad mod opn(cid:229)elsen af en budgetsaldo t(cid:230)t p(cid:229) balance eller i overskud p(cid:229) mellemlang stabilitets- og v(cid:230)kstpagten. R(cid:229)det noterer dog, at de forbedrede resultater i 1998 n(cid:230)sten ene og alene kunne tilskrives den vanskeligt forudsigelige udvikling i de regionale og lokal myndigheders finanser. Denne udvikling understreger derfor, hvor vigtigt det er med et effektivt samarbejde om de offentlige finanser p(cid:229) nationalt plan, idet man derved vil kunne lette planl(cid:230)gningen og overv(cid:229)gningen af budgetkonsolideringsprocessen. som det kr(cid:230)ves sigt, i tilf(cid:230)ldet med det R(cid:229)det noterer, at oplysningerne i det opdaterede stabilitetspro- gram ikke p(cid:229) alle punkter opfylder adf(cid:230)rdskodeksen for stabili- tets- og konvergensprogrammernes indhold og form, som det tidligere program. Navnlig mangler var programmet detaljerede oplysninger om de enkelte kompo- nenter i de offentlige indt(cid:230)gter og udgifter og om de faktorer, der er bestemmende for g(cid:230)ldskvoten. R(cid:229)det gentager derfor sin anmodning i udtalelsen om det foreg(cid:229)ende stabilitetspro- gram (2) om, at de tyske myndigheder senest giver disse supple- rende oplysninger i det n(cid:230)ste opdaterede stabilitetsprogram. Det makrołkonomiske scenario i det opdaterede program (3) foruds(cid:230)tter, at den tyske łkonomi vil opleve en gennemsnitlig lłbet af programperioden. R(cid:229)det (cid:229)rlig v(cid:230)kst p(cid:229) ca. 2,5 % i finder dette scenario realistisk, forudsat at lłntilbageholden- heden og strukturreformerne p(cid:229) vare- og arbejdsmarkederne viderefłres. (BNP) Det opdaterede program forudser et fald i underskuddet p(cid:229) statsfinanserne til 0,5 % af bruttonationalproduktet i 2003, mens bruttog(cid:230)ldskvoten ventes at falde til 58,5 % af BNP i samme periode. R(cid:229)det anser det for hensigtsm(cid:230)ssigt, at den tilsigtede budgetkonsolidering i programmet słges n(cid:229)et gennem en nedbringelse af udgifterne i forhold til BNP, som kun delvis opvejes af et fald i indt(cid:230)gterne i forhold til BNP. R(cid:229)det udtrykker navnlig anerkendelse af, at man słger at f(cid:229) styr p(cid:229) de offentlige udgifter ved at begr(cid:230)nse den samlede nominelle stigning til et niveau, der er lavere end den forven- tede nominelle BNP-v(cid:230)kst. R(cid:229)det anerkender, at de planlagte udgiftsbesparelser vil give et vist r(cid:229)derum for skattelettelser indkomst- og selskabsskatterne, som led i hvilket m(cid:229) hilses velkommen, en idet de vil medfłre łnskv(cid:230)rdig lettelse i det hłje samlede skattetryk i Tyskland. R(cid:229)det henstiller dog, at reformerne gennemfłres med den stłrste forsigtighed, s(cid:229) risikoen for en varig forv(cid:230)rring i det strukturelle offentlige underskud reduceres mest muligt. reformerne af R(cid:229)det finder, at det planlagte mellemfristede underskudsm(cid:229)l p(cid:229) 0,5 % af BNP i 2003 er i overensstemmelse med bestemmel- serne i stabilitets- og v(cid:230)kstpagten, ligesom m(cid:229)let for 2002. Desuden vil Tysklands budgetsaldo vedblive at ligge t(cid:230)t p(cid:229) minimumsreferencev(cid:230)rdien, hvorved man kan lade de auto- matiske stabilisatorer sl(cid:229) igennem allerede fra 1999 og derefter uden at risikere, at underskuddet overstiger referencev(cid:230)rdien p(cid:229) 3 % af BNP. R(cid:229)det henstiller dog, at hvis der opn(cid:229)s en hłjere v(cid:230)kst end forventet, błr det forłgede statslige provenu udnyttes til at bringe underskuddet ned under underskudsm(cid:229)let, s(cid:229)ledes at der opn(cid:229)s en vis sikkerhedsmargen og skabes mere r(cid:229)derum for de łnskv(cid:230)rdige yderligere skatteneds(cid:230)ttelser, der er planlagt over en l(cid:230)ngere tidshorisont end den, som programmet d(cid:230)kker. Endvidere błr de foreliggende privatise- ringsmuligheder udnyttes p(cid:229) alle niveauer af den offentlige sektor, s(cid:229) det sikres, at g(cid:230)ldskvoten holdes stłt p(cid:229) en nedad- g(cid:229)ende kurs. (1) EFT L 209 af 2. 8. 1997, s. 1. (2) EFT C 124 af 5. 5. 1999, s. 3. (3) I den reviderede udgave af 1. februar 2000, dvs. den udgave, der inkluderer till(cid:230)gget til det opdaterede stabilitetsprogram. C 98/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 6. 4. 2000 R(cid:229)det noterer, at forbundsregeringen p(cid:229) trods af intentionerne i programmet om at omstrukturere budgettet for offentlige investeringer planl(cid:230)gger at reducere investerings- udgifterne nominelt fra deres nuv(cid:230)rende niveau. R(cid:229)det gentager sin henstilling til den tyske regering om at tage inve- steringsplanerne op til fornyet overvejelse uden dog at bringe budgetm(cid:229)lene i programmet i fare. fordel til R(cid:229)det ser med tilfredshed p(cid:229) de bebudede reformforanstalt- ninger, navnlig i pensions- og sundhedssystemerne og den offentlige forvaltning, som er af central betydning for b(cid:230)redyg- tige offentlige finanser og v(cid:230)kst i besk(cid:230)ftigelsen. En m(cid:229)lrettet iv(cid:229)rks(cid:230)ttelse af reformerne, sidelłbende med foranstaltninger, der tager sigte p(cid:229) at łge fleksibiliteten p(cid:229) vare- og arbejds- markederne, som det anbefales i de overordnede retningslinjer for den łkonomiske politik og er inkorporeret i den tyske statusrapport om strukturpolitikken med henblik p(cid:229) Cardiff- processen, vil fremme opfyldelsen af m(cid:229)ls(cid:230)tningerne i stabili- tetsprogrammet. R¯DETS UDTALELSE af 28. februar 2000 om Italiens opdaterede stabilitetsprogram, 1999-2003 (2000/C 98/02) R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, under henvisning til R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overv(cid:229)gningen af budgetstillinger samt overv(cid:229)gning og samordning af łkonomiske politikker (1), s(cid:230)rlig artikel 5, stk. 3, under henvisning til Kommissionens henstilling, efter hłring af Det (cid:216)konomiske og Finansielle Udvalg (cid:151) AFGIVET F(cid:216)LGENDE UDTALELSE: Den 28. februar 2000 undersłgte R(cid:229)det Italiens opdaterede stabilitetsprogram, som d(cid:230)kker perioden 1999-2003. R(cid:229)det noterer med tilfredshed, at det trods konjunkturafmatningen tilsyneladende er lykkedes at n(cid:229) det oprindelige programs m(cid:229)l om et budgetunderskud p(cid:229) 2,0 % af bruttonationalproduktet (BNP) i 1999, s(cid:229)ledes som anbefalet i de overordnede retnings- linjer for medlemsstaternes og F(cid:230)llesskabets łkonomiske poli- tikker. Rentebetalinger, der har v(cid:230)ret lavere end forventet, og indt(cid:230)gter, der har v(cid:230)ret hłjere end forventet, bl. a. som fłlge af en forbedret skatteinddrivelse, har bidraget til dette resultat. Nedbringelsen af den offentlige bruttog(cid:230)ldskvote fortsatte i idet store privatiseringsindt(cid:230)gter opvejede de negative 1999, lavere v(cid:230)kst. R(cid:229)det bem(cid:230)rker, at m(cid:229)lene for den fłlger af offentlige sektors nettol(cid:229)ntagning i 2000 og 2001 (p(cid:229) henholdsvis 1,5 % og 1,0 % af BNP) er blevet bekr(cid:230)ftet. R(cid:229)det gl(cid:230)der sig over tilsagnet om en yderligere budgetkonso- lidering, der vil muliggłre et fald i g(cid:230)ldskvoten p(cid:229) over 3 procentpoint om (cid:229)ret, hvilket vil bringe den ned p(cid:229) 100,0 % i 2003. R(cid:229)det finder, at det opdaterede program er i overens- stemmelse med de overordnede retningslinjer for medlemssta- ternes og F(cid:230)llesskabets łkonomiske politikker. noterer, at denne stigning er realistisk, og at konjunkturop- svinget i 2000 og 2001 kan blive st(cid:230)rkere end forventet i det opdaterede program. P(cid:229) den anden side kan de nye prognoser for renteudviklingen v(cid:230)re for optimistiske i lyset af den seneste udvikling p(cid:229) finansmarkederne. R(cid:229)det konstaterer, at den budgetstrategi, der blev beskrevet i det oprindelige program, viderefłres med det form(cid:229)l at fort- s(cid:230)tte stabiliseringen af de offentlige finanser og fremme v(cid:230)kst og en retf(cid:230)rdig indkomstfordeling. Strategien bygger p(cid:229) fast- holdelsen af et hłjt prim(cid:230)rt overskud og en reduktion i de lłbende udgifters andel af BNP, sidelłbende med en vis lettelse af det fortsat hłje skattetryk og en forłgelse af de offentlige investeringer, navnlig i den sydlige del af landet. R(cid:229)det noterer, at underskudsm(cid:229)lene fastholdes, selv om det prim(cid:230)re overskud nu forventes at ville stabilisere sig p(cid:229) et niveau p(cid:229) 5 % af BNP, hvilket er lavere end forudset i det oprindelige program. R(cid:229)det noterer sig de italienske myndigheders tilsagn om at ville mindske den andel, som de lłbende udgifter (ekskl. renteud- gifter) udgłr af BNP, fra 37,9 % af BNP i 1999 til 36,2 % af BNP i 2003. R(cid:229)det mener, at den underliggende budgetstilling i 2000 vil give en tilstr(cid:230)kkelig sikkerhedsmargen i forhold til t(cid:230)rsklen for underskuddet p(cid:229) 3 % af BNP under normale konjunktur- forhold. Den foresl(cid:229)ede bane for budgetkonsolideringen vil forłge denne sikkerhedsmargen, og dermed vil Italien fortsat opfylde kravene i stabilitets- og v(cid:230)kstpagten frem til 2003. Kommissionen gentager imidlertid, at Italien m(cid:229) sikre et stłt fald i den fortsat hłje offentlige g(cid:230)ldskvote, og er af den opfattelse, at de budgetm(cid:229)l, som programmet indeholder, błr virkeliggłres, hvis det skal lykkes den italienske regering at overholde sine forsikringer om at reducere g(cid:230)ldskvoten til under 100 % i 2003. Bliver v(cid:230)ksten stłrre end forventet i det opdaterede program, forventer R(cid:229)det, at Italien vil opn(cid:229) et bedre budgetresultat end planlagt og dermed fremskynde nedbringelsen af g(cid:230)ldskvoten i retning af referencev(cid:230)rdien p(cid:229) 60 %. De makrołkonomiske fremskrivninger i det opdaterede stabili- tetsprogram foruds(cid:230)tter en gradvis stigning i BNP-v(cid:230)ksten fra 1,3 % (cid:229)rligt i 1999 til n(cid:230)sten 3 % (cid:229)rligt i 2002-2003. R(cid:229)det I forl(cid:230)ngelse af sin udtalelse (2) om det oprindelige stabilitets- program henstiller R(cid:229)det til den italienske regering, at den głr en m(cid:229)lrettet indsats for at lłse de strukturelle problemer, som (1) EFT L 209 af 2. 8. 1997, s. 1. (2) EFT C 68 af 11. 3. 1999, s. 1


title: 2000/185/CE: Decisão do Conselho, de 28 de Fevereiro de 2000, que autoriza os Estados-Membros a aplicar uma taxa reduzida de IVA a certos serviços com grande intensidade do factor trabalho, nos termos do n.o 6 do artigo 28.o da Directiva 77/388/CEE

eurovoc_concepts:
EU Member State
VAT
VAT rate
approximation of laws
provision of services
tax harmonisation

text: L 59/10 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 4. 3. 2000 DECISÃO DO CONSELHO de 28 de Fevereiro de 2000 que autoriza os Estados-Membros a aplicar uma taxa reduzida de IVA a certos serviços com grande intensidade do factor trabalho, nos termos do n. o 6 do artigo 28. o da Directiva 77/388/CEE (2000/185/CE) O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Directiva 77/388/CEE do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-Membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios — Sistema Comum do imposto sobre o valor acres- centado: matéria colectável uniforme (1), e, nomeadamente, o n. o 6 do seu artigo 28. o, (8) Tendo em conta a proposta da Comissão, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Nos termos do n. o 6 do artigo 28. o da Directiva 77/ /388/CEE, o Conselho, deliberando por unanimidade sob proposta da Comissão, pode autorizar um Estado- -Membro que tenha apresentado um pedido nos termos e nas condições previstas nesse artigo, a aplicar uma taxa reduzida de IVA a certos serviços com grande intensi- dade do factor trabalho. Os serviços em causa devem, por um lado, reunir as condições previstas na referida directiva e, por outro, figurar no anexo K dessa mesma directiva. Trata-se de uma experiência limitada a um período máximo de três anos, entre 1 de Janeiro de 2000 e 31 de Dezembro de 2002. Todavia, a introdução de tal redução de âmbito especí- fico das taxas pode prejudicar o bom funcionamento do mercado interno e a neutralidade do imposto. Por conse- guinte, é conveniente introduzir um procedimento de autorização por um período bem delimitado e completo de três anos, numa base facultativa para os Estados- -Membros, e limitar rigorosamente o âmbito de apli- cação de tal medida por forma a garantir que seja limi- tada e que seja verificável. O carácter experimental da medida implica uma ava- liação rigorosa, a realizar pelos Estados-Membros que a aplicarem e pela Comissão, das suas consequências em termos de emprego e de eficiência. Os Estados-Membros que introduziram um pedido fizeram-no nos termos e nas condições previstas na Directiva 77/388/CEE. Três Estados-Membros — a República Francesa, o Grão- -Ducado do Luxemburgo e o Reino dos Países Baixos — introduziram um pedido com vista à obtenção da autori- zação de aplicar, a título excepcional, uma taxa reduzida a serviços pertencentes a três categorias do anexo K. Em (1) JO L 145 de 13. 6. 1977, p. 1. Directiva com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 1999/85/CE (JO L 277 de 28. 10. 1999, p. 34). qualquer dos três casos, a redução da taxa no terceiro dos sectores escolhidos, apenas pode ter um impacto económico insignificante. O Reino Unido introduziu um pedido para a aplicação de uma taxa reduzida em relação aos serviços imobiliá- rios unicamente na ilha de Man. Tendo em conta, por um lado, as regras territoriais específicas que regem o estatuto desta ilha, nomeadamente o n. o 6, alínea c), do artigo 299. o do Tratado, bem como o Tratado de Adesão do Reino Unido da Grã-Bretanha e da Irlanda do Norte e o n. o 4 do artigo 3. o da Directiva 77/388/CEE, e, por outro, que as regras de localização dos serviços que tenham por objecto um imóvel garantem a aplicação do imposto no local em que o bem está situado, a aplicação de uma taxa reduzida a esses serviços não apresenta qualquer risco de distorção da concorrência. No entanto, a aplicação de uma taxa reduzida unicamente na ilha de Man só pode ser concedida a título excepcional, visto que, em relação a outros territórios de Estados-Membros em que o Tratado e a Directiva 77/388/CEE são plena- mente aplicados, esta possibilidade não poderia ser prevista sem risco de prejudicar o princípio da unicidade das taxas num mesmo Estado-Membro. De resto, os outros Estados-Membros foram informados dos diversos pedidos de autorização. Esta decisão não terá qualquer incidência sobre os recursos próprios das Comunidades Europeias prove- nientes do IVA, (9) (10) ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: Artigo 1. o Em conformidade com o n. o 6 do artigo 28. o da Directiva 77/388/CEE, os Estados-Membros a seguir referidos ficam autorizados a aplicar, durante um período máximo de três anos, compreendido entre 1 de Janeiro de 2000 e 31 de Dezembro de 2002, as taxas reduzidas previstas no terceiro parágrafo da alínea a) do n. o 3 do artigo 12. o, aos serviços em relação aos quais introduziram um pedido nos termos previstos e que são mencionados a seguir ao seu nome: 1. O Reino da Bélgica, em relação aos sectores referidos nos pontos 1 e 2 do anexo K da Directiva 77/388/CEE: — pequenos serviços de reparação: a) de bicicletas, b) de calçado e artigos em couro, c) de vestuário e de roupa de casa (incluindo remendar e modificar); 4. 3. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 59/11 — obras de reparação e renovação em residências particu- lares com mais de cinco anos, excluindo os materiais que representam uma parte significativa do valor da prestação. 2. A República Helénica, em relação aos sectores referidos no último travessão do ponto 1 e no ponto 4 do anexo K da Directiva 77/388/CEE: — reparação de vestuário e de roupa de casa (incluindo remendar e modificar), — serviços de assistência ao domicílio. 3. O Reino de Espanha, em relação aos sectores referidos nos pontos 2 e 5 do anexo K da Directiva 77/388/CEE: — obras de alvenaria para a reparação de residências parti- culares, excluindo os materiais que representam uma parte significativa do valor da prestação, — cabeleireiros. 4. A República Francesa, em relação aos sectores referidos nos pontos 2, 3 e 4 do anexo K da Directiva 77/388/CEE: — obras de reparação e renovação em residências particu- lares concluídas há mais de dois anos, excluindo os materiais que representam uma parte significativa do valor da prestação, — serviços de assistência ao domicílio, — lavagem de janelas e limpeza em casas particulares. 5. A República Italiana, em relação aos sectores referidos nos pontos 2 e 4 do anexo K da Directiva 77/388/CEE: — obras de reparação e renovação em residências particu- lares, excluindo os materiais que representam uma parte significativa do valor da prestação, — serviços de assistência ao domicílio. 6. O Grão-Ducado do Luxemburgo, em relação aos sectores referidos nos pontos 1, 3 e 5 do anexo K da Directiva 77/388/CEE: — pequenos serviços de reparação: a) de bicicletas, b) de calçado e artigos em couro, c) de vestuário e de roupa de casa (incluindo remendar e modificar); — cabeleireiros, — lavagem de janelas e limpeza em casa particulares. 7. O Reino dos Países Baixos, em relação aos sectores referidos nos pontos 1, 2 e 5 do anexo K da Directiva 77/388/CEE: — pequenos serviços de reparação: a) de bicicletas, b) de calçado e artigos em couro, c) de vestuário e roupa de casa (incluindo remendar e modificar); — cabeleireiros, — obras de pintura e estucagem para reparação e reno- vação em residências particulares com mais de 15 anos, excluindo os materiais que representem uma parte signi- ficativa do valor da prestação. 8. A República Portuguesa, em relação aos sectores referidos nos pontos 2 e 4 do anexo K da Directiva 77/388/CEE: — obras de reparação e renovação em residências particu- lares, excluindo os materiais que representam uma parte significativa do valor da prestação, — serviços de assistência ao domicílio. 9. O Reino Unido da Grã-Bretanha e da Irlanda do Norte, em relação a um sector referido no ponto 2 do anexo K da Directiva 77/388/CEE, mas unicamente para a ilha de Man: — obras de reparação e renovação em residências particu- lares, excluindo os materiais que representam uma parte significativa do valor da prestação. Artigo 2. o Os Estados-Membros referidos no artigo 1. o devem elaborar, antes de 1 de Outubro de 2002, um relatório circunstanciado incluindo uma avaliação da eficácia global da medida, nomea- damente em termos de criação de emprego e de eficiência, a transmitir à Comissão. Artigo 3. o A presente decisão produz efeitos a partir da data da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. A presente decisão é aplicável desde 1 de Janeiro de 2000 e deixa de produzir efeitos em 31 de Dezembro de 2002. Artigo 4. o Os Estados-Membros referidos no artigo 1. o são os destinatá- rios da presente decisão. Feito em Bruxelas, em 28 de Fevereiro de 2000. Pelo Conselho O Presidente J. PINA MOURA