title: Kommissionens beslutning nr. 307/2000/EKSF af 10. februar 2000 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse varmtvalsede flade produkter af ulegeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien og Rumænien

eurovoc_concepts:
China
India
Romania
anti-dumping duty
flat product
import

formats: html pdf print

text: L 36/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 2. 2000 KOMMISSIONENS BESLUTNING Nr. 307/2000/EKSF af 10. februar 2000 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse varmtvalsede flade produkter af ulegeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien og Rumænien KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (4) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, under henvisning til Kommissionens beslutning nr. 2277/96/ EKSF af 28. november 1996 om beskyttelse mod dumpingim- port fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (1), som ændret ved beslutning nr. 1000/ 1999/EKSF (2), særlig artikel 7 og 8, efter høring af det rådgivende udvalg, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) A. PROCEDURE Den 13. maj 1999 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (i det følgende benævnt »indledningsmedde- lelsen«) i De Europæiske Fællesskabers Tidende (3) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse varmtvalsede flade produkter af ulegeret stål med oprindelse i Folkerepu- blikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«), Indien og Rumænien og indledte en undersøgelse i henhold til artikel 5 i beslutning nr. 2277/96/EKSF (i det følgende benævnt »grundbeslutningen«). Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet af Eurofer på vegne af producenter i Fællesskabet, som tegner sig for en væsentlig del af den samlede produk- jf. artikel tion i Fællesskabet af den pågældende vare, 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundbeslutningen. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med nævnte vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. I overensstemmelse med artikel 5, stk. 11, i grundbe- slutningen underrettede Kommissionen officielt de EF- producenter, som havde indgivet klagen, de eksporte- rende producenter, importører, leverandører og brugere, der vidstes at være berørt af sagen, samt deres repræsen- tative organisationer og repræsentanterne for eksportlan- dene om indledningen af proceduren. Kommissionen gav desuden de direkte berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, jf. artikel 6, stk. 5, i grund- beslutningen. (1) EFT L 308 af 29. 11. 1996, s. 11. (2) EFT L 122 af 12. 5. 1999, s. 35. (3) EFT C 133 af 13. 5. 1999, s. 17. eksporterende producenter Alle de klagende EF-producenter og importører deres synspunkter skriftligt. samt de fleste tilkendegav (5) (6) Alle interesserede parter, som anmodede om at blive hørt inden for den fastsatte frist, og som gav udtryk for, at det var sandsynligt, at de ville blive påvirket af proce- durens resultat, og at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markeds- økonomisk status eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kine- siske eksporterende producenter, som den vidste var berørt af sagen. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle disse parter og til dem, der gav sig til kende inden for den fastsatte frist i meddelelsen om indledning af en procedure. Kommissionen modtog svar på spørgeskemaet — fra 11 klagende producenter i Fællesskabet — fra otte eksporterende producenter i de pågældende lande — fra en ikke-forretningsmæssigt forbundet importør i Fællesskabet — fra en importør i Fællesskabet, der ikke var forret- eksporterende forbundet med de ningsmæssigt producenter, og — fra fire brugere i Fællesskabet. (7) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplys- ninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse og aflagde, hvor det var påkrævet, kontrolbesøg hos følgende selskaber: Klagende producenter i Fællesskabet — Aceralia Corporacion Sid. , Madrid, Spanien — British Steel Plc, London, Det Forenede Kongerige — Dillinger, Dillingen, Tyskland — GTS, Dunkerque, Frankrig — ILVA SpA, Genova, Italien — Palini and Bertoli, San Giorgio di Nogaro, Italien — Salzgitter, Salzgitter, Tyskland — Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Tyskland — Trametal, Genova, Italien — Voest Alpine, Linz, Østrig 11. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 36/5 Eksporterende producenter a) K i n a — Angang New Steel Company Ltd, Anshan City — Jinan Iron & Steel Group Corporation, Jinan — Maanshan Iron & Steel Co. Ltd, Maanshan — Qinhuangdao Shougang Plate Mill Co. Ltd, Qinhuangdao — Shanghai Pu Dong Iron & Steel Co. Ltd, Shanghai — Wuyang Iron and Steel Co. Ltd, Wugang City b) I n d i e n — Steel Authority of India Ltd, New Delhi c) R u m æ n i e n — Sidex SA, Galati Ikke-forretningsmæssigt Fællesskabet forbundet importører og brugere i — Olan SA, Araia, Spanien Importører i Fællesskabet forbundet med eksporterende produ- center Rumænien: International plc, Sidex Forenede Kongerige London, Det Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 1998 til 31. marts 1999 (i det følgende benævnt »under- søgelsesperioden«). omfattede perioden fra 1995 til udløbet af dumpingundersøgelses- perioden (i det »den undersøgte følgende benævnt periode«). Skadesundersøgelsen B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 1. Den af undersøgelsen omfattede vare er (Taric-kode ex 7208 51 30 fladvalsede produkter af Den pågældende vare ulegeret stål, ikke i oprullet stand, kun varmtvalsede, ikke med reliefmønster, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm eller derover, henhørende under KN- 7208 51 30*10), kode 7208 51 50*10), ex 7208 51 50 ex 7208 51 91 og ex 7208 51 99 (Taric-kode 7208 51 99*10), eller af tykkelse 4,75 mm eller derover, men ikke over 10 mm, og af bredde 2 050 mm eller derover, henhørende under (Taric-kode 7208 52 91*10) og med oprindelse i Kina, Indien eller Rumænien. 7208 51 91*10) ex 7208 52 91 (Taric-kode (Taric-kode KN-kode Kvartoplader fremstilles sædvanligvis ved at varmtvalse plader og kan have forskellige kvaliteter og dimensioner. Størstedelen af importen fra tredjelande til Fællesskabet består af standardkvaliteter såsom »konstruktionsstål« (f. eks. S235, S275 og S355 ifølge Euronorm EN 10025), skibsbygningsstål og kedelstål (ifølge EN 10207). Det fremgår af undersøgelsen, at selv om importen fra de pågældende lande er koncentreret i visse KN-koder, (8) (9) finder der import sted af alle de ovenfor beskrevne forskellige typer kvartoplader. 2. Samme vare (10) Undersøgelsen har vist, at den vare, der importeres fra de pågældende lande, er identisk med de i Fællesskabet fremstillede varer ikke blot med hensyn til de grundlæg- gende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber og anven- delsesformål, men også med hensyn til kvaliteter og dimensioner. Det samme gælder, hvis den til Fælles- skabet eksporterede vare sammenlignes med den vare, der sælges på hjemmemarkedet i Indien og Rumænien. (11) På dette grundlag konkluderedes det, at kvartoplader fremstillet i de pågældende lande, som sælges på det indiske og rumænske hjemmemarked eller eksporteres til fra alle tre lande, og kvartoplader, som Fællesskabet fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen på fælles- skabsmarkedet, er samme vare, i grundbeslutningen. jf. artikel 1, stk. 4, C. DUMPING 1. Normal værdi 1. 1. Kina (12) (13) 1. 1. 1. M a r k e d s ø k o n o m i s k b e h a n d l i n g I henhold til artikel 2, stk. 7, i grundbeslutningen skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrø- rende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, der kan bevise, at de opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c), nemlig at de udøver virksomhed på markedsøkono- miske vilkår. Seks kinesiske selskaber anmodede om markedsøkono- fremgik imidlertid af undersø- misk behandling. Det gelsen hos selskaberne, at de alle udøvede virksomhed under betydelig statslig indflydelse. Det konstateredes, at for så vidt angår køb af råvarer, statslig indgriben, revi- sion af regnskaber, byttehandel og jordejendomsforhold, var kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundbeslut- ningen ikke opfyldt. Nærmere bestemt opfyldte fem selskaber ikke kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c), første led, to selskaber opfyldte ikke kriterierne i andet led, fire selskaber opfyldte ikke kriterierne i tredje led, og tre selskaber opfyldte ikke kriterierne i fjerde led. Desuden var alle disse selskaber enten helt eller overvejende ejet af staten. Det konkluderedes derfor, at ingen af disse selskaber kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. (14) De pågældende selskaber og EF-erhvervsgrenen blev underrettet om konklusionerne og fik mulighed for at fremsætte bemærkninger. L 36/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 2. 2000 1. 1. 2. R e f e r e n c e l a n d beregnet en vejet gennemsnitlig normal værdi for hver KN-kode. (15) et vilkår, vælges I overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, i grundbeslut- ningen måtte der for at fastsætte den normale værdi for de kinesiske selskaber, som ikke opererede på markeds- økonomiske referenceland med markedsøkonomi. Klageren foreslog i denne forbindelse Taiwan eller Mexico, og Kommissionen foreslog Taiwan. De kinesiske selskaber gjorde indsigelse mod dette inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, og foreslog i stedet at benytte Indien. De fremhævede, at Indien var en vigtig stålproducent, hvis produktions- mæssige særtræk mindede om Kinas. Produktionsom- kostningerne i Indien var sammenlignelige med omkost- ningerne i Kina, fordi landet ligesom Kina selv har kul- og jernminer. (16) Da producenterne i Taiwan og Mexico ikke ønskede at samarbejde, og overvejede Kommissionen Rumænien. Af disse to lande ansås Indien for det mest hensigtsmæssige valg, da det indiske hjemmemarked var størst og kendetegnet ved et betydeligt antal konkurre- forklaret rende nedenfor var hjemmemarkedssalget Indien desuden repræsentativt for eksporten fra Kina til Fællesskabet, såvel med hensyn til mængde som varetyper. lokale producenter. Som nærmere Indien i (17) (18) (19) 1. 1. 3. F a s t s æ t t e l s e a f d e n n o r m a l e v æ r d i Som ovenfor nævnt blev den normale værdi fastsat på grundlag af den indiske eksporterende producents hjem- memarkedspriser. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundbeslut- ningen havde den indiske eksporterende producent i undersøgelsesperioden haft et tilstrækkeligt stort hjem- memarkedssalg af samme vare, da dette salg både samlet og for hver enkelt type udgjorde mere end 5 % af den mængde af den pågældende vare, der eksporteredes fra Kina til EF. i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, Kommissionen undersøgte endvidere for hver enkelt varetype, om salget i Indien havde fundet sted i normal handel i grundbeslutningen. Med henblik herpå blev de samlede produktionsomkostninger pr. enhed i undersøgelsespe- rioden sammenlignet med enhedsprisen for hver hjem- memarkedssalgstransaktion i den pågældende periode. I de tilfælde, hvor hjemmemarkedssalget pr. varetype til en pris højere end enhedsomkostningerne udgjorde mindst 80 % af salget, og hvor den vejede gennemsnits- pris var lig med eller højere end de vejede gennemsnits- omkostninger, fastsattes den normale værdi på grundlag af det vejede gennemsnit af de priser, der faktisk var betalt for alt salg på hjemmemarkedet. I andre tilfælde fastsattes den normale værdi på grundlag af det vejede gennemsnit af de priser, der faktisk var betalt for det resterende fortjenstgivende hjemmemarkedssalg af den pågældende vare, da de fortjenstgivende transaktioner ikke udgjorde under 10 % af salget. Der blev derefter 1. 2. Indien og Rumænien (20) Med henblik på at fastsætte den normale værdi under- søgtes det først for hver af de samarbejdsvillige eksporte- rende producenter, om det samlede salg målt i mængde på hjemmemarkedet af den pågældende vare var repræ- sentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundbeslut- ningen, dvs. om dette salg udgjorde 5 % eller derover af eksportsalget af den pågældende vare til Fællesskabet. Det konstateredes for alle samarbejdsvillige eksporte- rende hjemmemarkedssalg udgjorde mere end 5 % af eksportsalget. producenter, deres at (21) Det undersøgtes derefter for hver eksporterende produ- cent, om det samlede salg på hjemmemarkedet af hver varetype udjorde mindst 5 % af de solgte mængder af samme varetype, som eksporteredes til Fællesskabet. (22) (23) (24) For de varetyper, der opfyldte 5 %-kriteriet, undersøgtes det, om der havde fundet et tilstrækkeligt salg sted i normal handel i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundbeslutningen. I de tilfælde, hvor hjemmemarkedssalget pr. varetype til en pris højere end enhedsomkostningerne udgjorde mindst 80 % af salget, og hvor den vejede gennemsnits- pris var lig med eller højere end de vejede gennemsnits- omkostninger, fastsattes den normale værdi på grundlag af det vejede gennemsnit af de priser, der faktisk var betalt for alt salg på hjemmemarkedet. I andre tilfælde fastsattes den normale værdi på grundlag af det vejede gennemsnit af de priser, der faktisk var betalt for det resterende fortjenstgivende hjemmemarkedssalg, forud- sat at de fortjenstgivende transaktioner udgjorde mindre end 80 %, men ikke under 10 % af salget. For de varetyper, hvor hjemmemarkedssalget udgjorde mindre end 5 % af de mængder, der eksporteredes til Fællesskabet, eller hvor det fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet udgjorde mindre end 10 %, ansås hjemmemarkedssalget af disse varetyper for at være util- strækkeligt, jf. artikel 2, stk. 4, i grundbeslutningen, og der blev derfor set bort herfra. Da andre producenter i det pågældende land ikke havde et repræsentativt salg på hjemmemarkedet, beregnedes den normale værdi i disse tilfælde på grundlag af den pågældende eksporterende producents produktionsomkostninger for den eksporte- rede varetype plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalom- kostninger (SA&G) samt fortjeneste, jf. artikel 2, stk. 3 og 6, i grundbeslutningen. SA&G fastsattes for hver eksporterende producent på grundlag af dennes repræ- sentative hjemmemarkedssalg og fortjenstmargenen på grundlag af det repræsentative salg på hjemmemarkedet i normal handel. 11. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 36/7 (25) For så vidt angår den indiske eksporterende producent opdeltes dens hjemmemarkedssalg af den pågældende vare i »direkte salg« og »lagersalg«. Ved direkte salg sendes varen direkte fra stålværket til en ikke-forret- ningsmæssigt forbundet kunde, mens varen ved lagersalg sendes fra et net af filialer i hele Indien. samt en fortjeneste på 5 %, der blev foreløbigt fastsat på grundlag af de foreliggende oplysninger. 3. Sammenligning Under kontrolbesøget konstateredes det, at varens kvalitet forringedes under opholdet på lageret, og der blev af forskellige årsager ydet et stort antal rabatter på dette salg, hyppigt fordi varen var af dårligere kvalitet. Da disse rabatter blev ydet på forskellige måder, kunne selskabet desuden ikke identificere de transaktioner, hvor der var givet kvalitetsrabat. Eksportsalget omfattede desuden kun varer af bedste kvalitet. (30) For at sikre en rimelig sammenligning blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påbe- i grundbeslut- råbtes i henhold til artikel 2, stk. 10, ningen, og som påvistes at påvirke prissammenlig- ningen. I denne forbindelse blev der foretaget justeringer for prisnedslag samt omkostninger til transport, forsik- ring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, kreditomkostninger og provisioner. foreløbigt at Det besluttedes derfor fastsætte den normale værdi på grundlag af det direkte salg, da det fandtes, at dette salg var sammenligneligt med eksport- salget med hensyn til kvalitet, og da det havde fundet sted i tilstrækkelige mængder. 2. Eksportpris 2. 1. Kina (26) Det fremgik af undersøgelsen, at hele eksportsalget af den pågældende vare fandt sted til ikke-forretningsmæs- sigt forbundne kunder i Fællesskabet. Eksportpriserne beregnedes derfor i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundbeslutningen, dvs. på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales af disse uafhængige kunder. (27) Da sammenligningen af de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters oplysninger om eksporten til Fællesskabet og Eurostats statistikker viste, at denne eksport kun udgjorde 74 % af det tal, der oplystes af Eurostat, konkluderedes det, at det resterende salg skulle fastsættes på grundlag af Eurostat-tal, der fandtes repræ- sentative for dette formål. (32) (33) 2. 2. Indien og Rumænien (28) (29) til Fællesskabet gik I de tilfælde, hvor eksportsalget direkte til uafhængige importører, fastsattes eksportpri- serne i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grund- beslutningen på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales af disse importører. I de tilfælde, hvor eksportsalget gik til importører i Fællesskabet, som var forretningsmæssigt forbundet med den eksporterende producent, beregnedes eksportpri- serne i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grund- beslutningen på grundlag af de priser, hvortil de impor- terede varer første gang videresolgtes til uafhængige købere i Fællesskabet. Der blev foretaget justeringer for alle omkostninger, der påløb mellem indførsel og videre- salg, herunder en rimelig margen til dækning af SA&G (31) Det indiske selskab anmodede om justering for import- afgifter. Denne anmodning blev afvist i henhold til artikel 2, stk. 10, litra b), i grundbeslutningen, da det ikke var godtgjort, at de materialer, for hvilke der skulle betales importafgifter, fysisk var indarbejdet i de pågæl- dende varer, som solgtes på hjemmemarkedet, og at importafgifterne ikke var blevet opkrævet eller refun- deret for den vare, der eksporteredes til Fællesskabet. 4. Dumpingmargener 4. 1. Generel metode I overensstemmelse med artikel 2, stk. 10 og 11, i grundbeslutningen fastsattes dumpingmargenerne på grundlag af en sammenligning pr. varetype mellem det vejede gennemsnit af de normale værdier og det vejede gennemsnit af eksportpriserne beregnet ab fabrik for samme varetype og i samme handelsled. For så vidt angår Indien og Rumænien fandt sammenligningen sted ab fabrik og for Kina fob. lande. Med henblik herpå For at sikre foranstaltningernes effektivitet måtte der fastsættes en restdumpingmargen for hvert af de pågæl- dende sammenlignede Kommissionen for hvert af de pågældende lande den importerede mængde, som de samarbejdsvillige ekspor- terende producenter tegnede sig for, med den samlede importerede mængde med oprindelse i eksportlandene, der fremgik af Eurostats importstatistikker. Det fremgik, at der i Indien generelt var udvist betydelig samarbejds- vilje (86 %). Kommissionen fandt det derfor rimeligt at fastsætte dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvil- lige selskaber til samme niveau som den højeste indivi- duelle dumpingmargen, der var fastsat for den samar- bejdsvillige eksporterende producent i dette land. Da den eneste i Rumænien kun tegnede sig for en eksportmængde, der udgjorde 27 % af Eurostat-tallene, fastsattes restantidum- pingmargenen til den højeste kvartalsvise dumping- margen, der konstateredes i dette land for en enkelt varetype solgt i repræsentative mængder. Ovennævnte fremgangsmåde ansås også for nødvendig for ikke at belønne manglende samarbejdsvilje og åbne mulighed for omgåelse. eksporterende producent samarbejdsvillige L 36/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 2. 2000 (34) Alle de seks kinesiske eksporterende producenter anmo- dede om individuel behandling, dvs. fastsættelse af en individuel dumpingmargen på grundlag af selskabernes individuelle eksportpriser. Kommissionen undersøgte, om disse selskaber reelt og juridisk havde den nødvendige grad af uafhængighed af den kinesiske stat. Ingen af de pågældende selskaber godtgjorde over for Kommissionen, at de opfyldte alle kriterierne. Navnlig kunne det ikke garanteres, at staten ikke ville gribe ind. Nogle selskaber kunne ikke bevise, at de havde fuld kontrol over deres forsyning med råvarer og produkti- onsfaktorer generelt. Desuden var alle disse selskaber enten helt eller overvejende ejet af staten. Det blev derfor besluttet indrømme nogen af disse selskaber individuel behandling. ikke at (35) Udtrykt i procent af prisen, beregnet cif Fællesskabets grænse, udgør dumpingmargenerne følgende: 4. 2. Kina 34,3 %. (36) Da de seks samarbejdsvillige eksporterende producenter ikke blev indrømmet markedsøkonomisk status eller individuel behandling, blev deres eksportpriser sammen med Eurostat-tallene taget for at dække Kinas samlede eksport til Fællesskabet. Sammenligningen kunne derfor kun foretages efter toldkode (KN-kode). Det konstateredes, at ingen af de nævnte producenter selv havde importeret den pågældende vare. Et handels- selskab, der tilhører samme koncern som en klagende EF-producent, havde en sådan imidlertid foretaget indførsel i undersøgelsesperioden. Dette selskab, som i hele verden, herunder fra producenten i købte stål samme koncern, og hovedsagelig havde sit salg i tredje- lande for egen regning, fandtes at handle uafhængigt. Strukturen i den gruppe, som begge selskaber tilhører, er af en sådan art, at hvert selskab bevarer sine egne finans- regnskaber, aflægger separate årsrapporter og ikke har aftaler om overførsel af fortjeneste og tab med holding- selskabet. Der indsendes desuden særskilte selvangi- velser, hvert selskab har sin egen bestyrelse, og forret- i grupper ningsforbindelserne med andre selskaber foregår på afstand og på samme vilkår som forbindel- serne med andre selskaber, med hvilke der ikke findes et retligt forhold. De pågældende købstransaktioner kunne derfor ikke påvirke den pågældende producents status, og Kommissionen fandt, at der ikke var grund til at udelukke nogen producent flade produkter af ulegeret stål i forbindelse med definitionen af produktionen i Fællesskabet. varmtvalsede af (41) De ovennævnte 18 producenter af varmtvalsede flade produkter af ulegeret stål tegner sig derfor for produkti- onen i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, i grundbeslut- ningen. 4. 3. Indien (37) Steel Authority of India Ltd Restmargen 4. 4. Rumænien (38) Sidex SA Restmargen 51,1 % 51,1 %. (42) 14,4 % 52,6 %. D. SKADE 1. Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet 1. 1. Samlet produktion i Fællesskabet (39) Den pågældende vare produceres i Fællesskabet af: — 12 producenter, som indgav klagen — fem EF-producenter, som støttede klagen, og — en EF-producent, som ikke støttede klagen. (40) Nogle eksporterende producenter fremførte, at visse klagende EF-producenter i undersøgelsesperioden havde importeret varmtvalsede flade produkter af ulegeret stål fra af proceduren. Kommissionen undersøgte derfor, om nogle af disse producenter skulle udelukkes i forbindelse med definiti- onen af produktionen i Fællesskabet. var omfattet lande, der de 1. 2. Erhvervsgrenen i Fællesskabet Ti af de 12 producenter, der indgav klagen, besvarede Kommissionens spørgeskemaer, tillod kontrolbesøg på stedet og gav Kommissionen yderligere oplysninger, når de blev anmodet herom; de ansås derfor for at udvise samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen. Disse ti EF-producenter er: Aceralia (Spanien), British Steel (Det Forenede Kongerige), Dillinger (Tyskland), GTS (Frankrig), ILVA (Italien), Palini and Bertoli (Italien), Salz- gitter (Tyskland), Thyssen (Tyskland), Trametal (Italien) og Voest Alpine (østrig). Disse selskaber tegnede sig for mere end 75 % af den samlede produktion i Fællesskabet i undersøgelsesperioden og repræsenterede således en væsentlig del af produktionen i Fællesskabet, jf. artikel 5, stk. 4, i grundbeslutningen. De benævnes i det følgende »EF-erhvervsgrenen«. (43) Otte af disse selskaber er fuldt integrerede, dvs. at de fremstiller eller inden for den gruppe, de tilhører, køber de stålplader, der benyttes til at valse den pågældende vare. De to resterende selskaber er såkaldte »re-rollers«, som køber stålplader på det frie marked med henblik på fremstilling af den pågældende vare. Med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse blev der aflagt kontrolbesøg hos syv samarbejdsvillige klagende producenter. Disse syv selskabers samlede produktion udgjorde omkring 80 % af EF-erhvervsgrenens samlede produktion. 11. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 36/9 1. 3. Andre EF-producenter (44) De to resterende klagende producenter, hvis produktion tegnede sig for under 2 % af de 12 klagende producen- ters samlede produktion, besvarede ikke Kommissionens spørgeskemaer; de ansås derfor ikke for at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen og udgjorde derfor ikke en del af EF-erhvervsgrenen. Af de seks øvrige producenter besvarede et selskab, som støttede klagen, delvist Kommissionens spørgeskemaer og tillod i princippet kontrolbesøg, mens de fem andre selskaber slet ikke besvarede Kommissionens spørgeske- maer. Disse otte selskaber benævnes i det følgende »de øvrige EF-producenter« 2. Forbrug (45) Forbruget i Fællesskabet beregnedes på grundlag af EF- erhvervsgrenens og de øvrige EF-producenters kumule- rede salg til fællesskabsmarkedet plus den samlede import. De øvrige EF-producenters salg blev anslået på grundlag af oplysningerne i klagen og den i betragtning 44 nævnte producents besvarelse af Kommissionens spørge- skema. Importen vurderedes på grundlag af oplysninger fra Eurostat eller i besvarelsen af Kommissionens spørge- skema for eksporterende producenter. (46) På dette grundlag udgjorde forbruget i Fællesskabet udtrykt i tons pr. måned 573 097 i 1995, 522 349 i 1996, 558 569 i 1997 og 604 929 i undersøgelsespe- rioden. I 1995 var fællesskabsmarkedet for den pågældende vare præget af stærk efterspørgsel og et stabilt prisniveau. I 1996 faldt forbruget med 8,9 % og steg derefter med 10,7 % i 1997 og med yderligere 7,9 % i undersøgelses- perioden til et niveau højere end det, der blev nået i 1995 (+ 5,2 %). For så vidt angår forbruget i undersøgelsesperioden fremgik det af undersøgelsen, at det var særligt stort i de første seks måneder af 1998 i forhold til både samme 3. 2. Mængde, markedsandel og priser periode i 1997 og de sidste seks måneder af 1998. Det halvårlige åbenbare forbrug udtrykt i tons pr. måned udviklede sig således: 577 795 i andet halvår af 1997, 660 000 i første halvår af 1998 og 571 000 i andet halvår af 1998. 3. Import fra de pågældende lande 3. 1. Kumulering (47) De rumænske myndigheder og nogle eksporterende producenter hævdede, at deres import ikke burde kumu- leres med importen fra andre lande omfattet af proce- duren, fordi der ikke var tale om samme prisniveau eller salgsmængden. Navnlig fremførte den udvikling i rumænske eksporterende producent, at den havde redu- ceret sin eksport i undersøgelsespe- til Fællesskabet rioden. (48) Efter nøje at have undersøgt disse påstande og under hensyntagen til betingelserne i artikel 3, stk. 4, i grund- beslutningen minder Kommissionen om, at dumping- margenerne for Kina, Indien og Rumænien var på henholdsvis 34,3 %, 51,1 % og 52,6 %, altså langt over de minimis-grænsen. Desuden steg importen fra alle tre lande mellem 1995 og undersøgelsesperioden, og den tegner sig især for en betydelig markedsandel i Fællesskabet. Trods et svagt fald i løbet af undersøgelsesperioden lå importen fra hvert af de tre lande og den tilsvarende markedsandel i undersøgelsesperioden betydeligt over de minimis- grænsen. Desuden lå priserne på disse importerede varer alle på samme niveau. Endelig fremgik det af Kommissionens analyse, at de pågældende varer, der importeredes fra de af undersø- gelsen omfattede lande, fuldt ud var udskiftelige både indbyrdes og med de varer, der fremstilledes og solgtes af EF-erhvervsgrenen. Alle importerede varer blev også solgt med samme prispolitik til de samme kunder. Det konkluderedes derfor, at det var rimeligt at kumu- lere virkningen af Indien og Rumænien, importen fra Kina, i grundbeslutningen. jf. artikel 3, stk. 4, (49) Der blev indhentet oplysninger om importens mængde, markedsandele og priser fra Eurostats importstatistikker og besvarelserne af Kommissionens spørgeskemaer: Samlet import fra de pågældende lande 1995 1996 1997 Undersøgelses- perioden (1/1998-3/1999) Mængde i tons pr. måned 49 709 53 374 61 243 80 045 Markedsandel i % Gennemsnitspris i ECU pr. ton 8,7 288 10,2 298 11 315 13,6 321 L 36/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 2. 2000 I den undersøgte periode steg dumpingimportens kumulerede mængde med over 66 %, og den tilsvarende kumulerede markedsandel steg med 4,9 procentpoint. I samme periode steg priserne med 10,1 % og nåede et niveau på 321 EUR pr. ton. På halvårligt grundlag udviklede den kumulerede dumpingimports mængde (i tons pr. måned) og priser (i ECU pr. ton) sig således: 1995 1-6 1995 7-12 1996 1-6 1996 7-12 1997 1-6 1997 7-12 1998 1-6 1998 7-12 1999 1-3 Mængde 46 313 53 105 62 904 43 843 52 392 70 095 116 754 66 190 45 656 Priser 267 305 307 286 296 330 340 311 249 3. 3. Prisunderbud (50) Med henblik på fastsættelse af prisunderbuddet blev der foretaget en analyse af oplysninger, der vedrørte under- søgelsesperioden. I betragtning af bredden af det sorti- ment af varmtvalsede flade produkter, der er omfattet af undersøgelsen, blev den pågældende vare, der solgtes af EF-erhvervsgrenen og importeredes fra de eksporterende inddelt i kategorier i henhold til tre kriterier, lande, nemlig bredde, tykkelse og kvalitet. Der blev derefter foretaget en sammenligning på kvar- talsvist grundlag mellem de gennemsnitlige priser på hver kategori af importerede varer og EF-erhvervsgre- nens vejede gennemsnitlige priser for varer i samme kategori. De benyttede priser var priserne for den første uafhængige kunde, fri for enhver rabat, og eventuelt justeret for transportomkostninger til-niveauet ab fabrik for EF-erhvervsgrenens varer og til cif-niveauet, Fælles- skabets varer. Desuden blev importpriserne justeret, idet toldbehand- lingsomkostninger og omkostninger efter importen blev tillagt. Sidstnævnte blev fastsat på grundlag af undersø- gelsesresultaterne ikke-forretningsmæssigt forbundne importører. importerede vedrørende fortoldet, grænse, for (51) Prisunderbuddet fandtes at være følgende: Indien: — Steel Authority of India Limited Kina Rumænien: — Sidex — Andre 12,6 % 15,4 % 11,4 % 19,0 %. 4. EF-erhvervsgrenens situation 4. 1. Produktion (52) I den undersøgte periode var produktionen (udtrykt i tons pr. måned) næsten stabil, idet den faldt svagt fra 407 320 i 1995 til 397 647 i 1996 med et højdepunkt på 428 761 i 1997. Produktionen faldt derefter igen med 6,7 % og lå på 400 015 i undersøgelsesperioden. 4. 2. Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad for alle varmtvalsede flade produkter (den pågældende vare og andre stålprodukter) (53) Da de produktionsfaciliteter, der benyttes ved fremstil- lingen af den pågældende vare, også bruges til at frem- stille en lang række varmtvalsede plader, som ikke er omfattet af denne procedure, var det ikke muligt eller relevant at fastsætte kapacitets- og kapacitetsudnyttel- sestal, som var specifikke for den pågældende vare. Der blev derfor taget hensyn til den produktion og kapacitet, der blev opgivet til Kommissionen for alle varmtvalsede flade produkter (den pågældende vare og andre stålprodukter) inden for rammerne af EKSF-trak- taten. De øvrige stålprodukter tegner sig for omkring 25 % af den samlede produktion og er beregnet på andre betydelige markeder med andre vilkår end dem, der gælder på markedet for den pågældende vare. Oplysnin- gerne forelå kun på årligt grundlag frem til 1998. (54) Kapacitetsudnyttelsesgraden (forholdet mellem produk- tion og kapacitet) steg betydeligt mellem 1996 og 1997, nemlig fra 71,6 % til 80,8 %, og dette niveau blev fast- holdt i 1998 med 80,3 %. integrerede. Størstedelen af det (55) Da stålindustrien er kapitalintensiv, må producenterne desuden have en så høj kapacitetsudnyttelse som muligt for at mindske virkningerne af de høje faste omkost- ninger. Otte af de ti producenter, der udgør EF-erhvervs- grenen, er stål, de benytter, er fremstillet i højovne, hvilket er en proces, som ikke let kan tilpasses svingningerne på markedet. I alle tilfælde kan den kapacitetsudnyttelsesgrad, der blev opnået for en erhvervsgren af denne type, og det er klart, at EF- erhvervsgrenen havde store disponible kapacitetsreserver i den undersøgte periode. ikke anses for høj i 1997 og 1998, 11. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 36/11 4. 3. Lagre (56) EF-erhvervsgrenens ultimolagre faldt fra 559 293 tons i 1995 til 549 598 tons i 1996 og 535 812 tons i 1997. I undersøgelsesperioden steg lagerbeholdningen stærkt og udgjorde 565 697 tons i 1998 og 568 890 tons ved udgangen af marts 1999. 4. 4. Salg og markedsandele i Fællesskabet (57) Det månedlige salg på fællesskabsmarkedet faldt forbruget. fra 340 757 tons i 1995 til 315 323 tons i 1996 og steg derefter til 344 855 tons i 1997, hvilket svarede til udviklingen i I undersøgelsesperioden faldt salget imidlertid med 2 % til 337 841 tons pr. måned, mens forbruget i samme periode steg med 7,9 %. Mellem 1995 og undersøgelsesperioden faldt EF-erhvervsgrenens salg på fællesskabsmarkedet med i alt 0,9 %, mens forbruget steg med 5,2 %. (58) EF-erhvervsgrenens markedsandel steg støt i de første tre år af den undersøgte periode, nemlig fra 59,5 % i 1995 til 60,4 % i 1996 og 61,7 % i 1997, før den i undersø- gelsesperioden faldt med 5,9 procentpoint og nåede 55,8 %. Dette svarer til et samlet tab af markedsandel på 3,7 % mellem 1995 og undersøgelsesperioden, mens dumpingimporten som nævnt øgede sin markedsandel med 4,9 procentpoint. 4. 5. Gennemsnitlige salgspriser i Fællesskabet samt rentabilitet (59) Det blev i løbet af undersøgelsen klart, at en undersø- gelse af EF-erhvervsgrenens priser og rentabilitet, som gjaldt undersøgelsesperioden som helhed (15 måneder), ville føre til uhensigtsmæssige konklusioner, da fælles- skabsmarkedet undergik betydelige forandringer i denne periode. For at vurdere udviklingen i salgspriserne i Fællesskabet og den tilsvarende rentabilitet blev oplysningerne derfor først analyseret på årligt grundlag mellem 1995 og undersøgelsesperioden, derefter på halvårligt grundlag mellem 1995 og undersøgelsesperioden og endelig på kvartalsvist grundlag i undersøgelsesperioden. 4. 5. 1. Analyse år for år (60) De vejede gennemsnitspriser faldt svagt fra 381 ECU pr. ton i 1995 til 367 ECU pr. ton i 1996 og 366 ECU pr. ton i 1997 og steg til 382 ECU pr. ton i undersøgelses- perioden, svarende til niveauet i 1995. (61) rentabiliteten fra Ligeledes på årligt grundlag faldt 13,3 % i 1995 til 6,4 % i 1996 og 6,1 % i 1997, før den forbedredes til 8,5 % i undersøgelsesperioden, uden dog at nå niveauet fra 1995. 4. 5. 2. Halvårlig analyse (62) Der blev foretaget en analyse af de vejede gennemsnits- priser og rentabiliteten i hvert halvår fra 1995 til 1998 og for de sidste seks måneder af undersøgelsesperioden, der svarede til perioden fra fjerde kvartal 1998 til første kvartal 1999. (63) For så vidt angår EF-erhvervsgrenens vejede gennem- snitspriser konstateredes det, at priserne mellem 1995 og 1997 svingede omkring et gennemsnit på 378 ECU pr. ton med et maksimalt udsving på 9 %. I første halvdel af 1998 blev der opnået et ekstraordi- nært højt niveau på 412 ECU pr. ton, hvilket fulgtes af et brat fald til 384 ECU pr. ton i anden halvdel af 1998 og til 332 ECU pr. ton i de sidste seks måneder af undersøgelsesperioden. (64) I samme periode udviste rentabiliteten samme tendens, idet den varierede fra et minimum på 2,7 % i anden halvdel af 1996 til et maksimum på 15 % i første halvdel af 1998. I de sidste seks måneder af undersøgel- sesperioden havde EF-erhvervsgrenen et tab på 4,3 %. 4. 5. 3. Kvartalsvis analyse i undersøgelsesperioden (65) De vejede gennemsnitspriser og rentabiliteten i undersø- gelsesperioden blev også undersøgt på kvartalsvist grundlag. (66) I de første tre kvartaler af 1998 gjorde de høje priser på EF-varer det muligt at opnå en fortjeneste på over 13 %, hvilket tidligere kun var nået i 1995, hvor der var meget stor efterspørgsel på markedet med tilsvarende høje priser. I tredje og — mere udtalt — i fjerde kvartal af 1998 begyndte priserne imidlertid at falde stærkt til 361 ECU pr. ton, hvilket var betydeligt under den gennemsnitspris på 378 ECU pr. ton, der konstateredes i perioden fra 1995 til 1998. I første kvartal af 1999 faldt priserne fjerde yderligere med 15,5 % i kvartal af 1998. En sammenligning mellem priserne i første kvartal af 1998 og første kvartal af 1999 viser et fald på over 25 %. forhold til priserne i Parallelt hermed faldt rentabiliteten med 9,7 procent- point mellem tredje og fjerde kvartal af 1998 og med yderligere 11,6 procentpoint i første kvartal af 1999. Rentabiliteten faldt med over 22,1 procentpoint mellem første kvartal af 1998 og første kvartal af 1999. L 36/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 2. 2000 Detaljerede kvartalsvise oplysninger om priser og rentabilitet fremgår af følgende tabel: I/1998 II/1998 III/1998 IV/1998 I/1999 Priser i ECU pr. ton 407 417 406 Rentabilitet i % + 14,1 + 15,9 + 13,3 361 + 3,6 305 – 8 4. 6. Beskæftigelse E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG (67) Beskæftigelsen faldt fra 6 943 ansatte i 1995 til 6 708 i 1996, 6 290 i 1997 og 6 008 i undersøgelsesperioden, hvilket er en samlet nedgang på over 13 %. 1. Indledning 4. 7. Konklusion om skade (68) Det fremgik af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenen var udsat for et betydeligt prisunderbud fra dumpingim- porten, hvis mængde og markedsandel steg væsentligt. Samtidig var EF-erhvervsgrenen ikke i stand til at forøge sin produktion mellem 1997 og undersøgelsesperioden, selv om markedet var blevet væsentligt større siden 1996 og til trods for den disponible uudnyttede kapa- citet. Den var tværtimod nødt til at begrænse produkti- onen og øge lagrene. Mellem 1995 og undersøgelsesperioden forblev EF- salg på fællesskabsmarkedet næsten erhvervsgrenens stabilt, mens forbruget steg med mere end 5 %. Mellem 1997 og undersøgelsesperioden faldt salget med 2 %, mens forbruget steg med mere end 7,9 %. Dette førte til et samlet fald i EF-erhvervsgrenens markedsandel i den undersøgte periode (– 3,7 %). Mellem 1997 og undersø- gelsesperioden faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel med 5,9 procentpoint. Frem til midten af 1998 kunne EF-erhvervsgrenen tage høje priser og havde stor fortjeneste, navnlig som følge af den store efterspørgsel. Derefter, og navnlig i fjerde kvartal af 1998 og første kvartal af 1999, altså i de sidste seks måneder af undersøgelsesperioden, forvær- redes EF-erhvervsgrenens situation imidlertid betydeligt, især med hensyn til priser og finansielle resultater. I denne periode faldt priserne kraftigt med omkring 18 % under den gennemsnitspris, der konstateredes for det foregående kvartal, og med hensyn til de finansielle resultater var der tale om et tab på 4,3 %. I første kvartal af 1999 faldt priserne med 25 % i forhold til priserne i første kvartal af 1998, og de finansielle resultater forvær- redes til ca. – 8 %. (69) (70) I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6, og artikel 3, stk. 7, i grundbeslutningen undersøgte Kommis- sionen, om den væsentlige skade, der var forvoldt EF- erhvervsgrenen, var forårsaget af dumpingimporten fra Indien, Kina og Rumænien; den undersøgte også andre kendte faktorer for at sikre, at skade forårsaget af sådanne faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. I enhver analyse af stålmarkedet skal det erindres, at stål er en vigtig råvare, og at varens basispris, der offentlig- gøres i særlige medier, er velkendt af alle erhvervsdri- vende på markedet. Den af denne undersøgelse omfat- tede vare er derfor meget prisfølsom, uanset om den er fremstillet og solgt af EF-erhvervsgrenen eller importeret fra de pågældende lande, og svingninger i priserne slår hurtigt igennem på hele markedet. (71) Det bør også erindres, at markedet for den af undersø- gelsen omfattede vare er ordrestyret, idet fremstillingen af et sortiment af varer, der er meget forskellige med hensyn til kvalitet, bredde og tykkelse, kræver, at varerne fremstilles efter bestilling. Virkningerne af en given faktor, herunder dumping, på EF-erhvervsgrenens salg på fællesskabsmarkedet kan derfor kun vurderes, hvis der tages hensyn til en vis tidsforskydning. 2. Dumpingimportens følgevirkninger 2. 1. Dumpingimportens mængde (72) I 1995 blev der importeret 49 709 tons pr. måned fra de tre pågældende lande, hvilket svarede til ca. 38 % af den samlede import til Fællesskabet. Dumpingimportens mængde udtrykt i vægt steg stærkt i de følgende år (+ 7,3 % mellem 1995 og 1996, + 14,7 % mellem 1996 og 1997, + 34,4 % mellem 1997 og undersøgelsespe- rioden). I sidstnævnte periode udgjorde dumpingim- porten mere end 47,5 % af den samlede import. Kommissionen har derfor foreløbigt konkluderet, at EF- erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 1, i grundbeslutningen. (73) Der blev også foretaget en halvårlig analyse af dum- pingimportens størrelse, både i absolutte tal og i forhold til EF-erhvervsgrenens produktion. 11. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 36/13 (74) Dumpingimporten steg stærkt fra et niveau på 52 392 tons pr. måned i første halvdel af 1997 til 70 045 tons pr. måned i andet halvår af 1997 og nåede derpå et højdepunkt på 116 754 tons pr. måned i anden halvdel af 1998 (dvs. mere end en fordobling i forhold til første halvdel af 1997). I andet halvår af 1998 faldt importen til 66 190 tons pr. måned, hvilket stadig var langt over gennemsnittet i perioden fra 1995 til første halvår af 1997. Derefter faldt importen igen i første kvartal af 1999 til 45 656 tons pr. måned, hvilket ligger tæt på den mængde, der importeredes mellem 1995 og begyn- delsen af 1997. I denne den resterende del af undersøgelsesperioden. forsøg på at forbindelse var EF-erhvervsgrenen i et dække de faste omkostninger nødt til at opretholde produktionsniveauet og sælge til de dumpingbetingede priser. Som følge heraf faldt rentabiliteten i første kvartal til et niveau, der lå noget under omsætningsnulpunktet. Udviklingen i fortjenesten i undersøgelsesperioden er bemærkelsesværdig; mens der i første kvartal 1998 var en fortjeneste på over 14 %, var der i første kvartal af 1999 et fald på over 22 procentpoint. tab på 8 %, hvilket er et (75) Det at produktion, fremgår af en sammenligning mellem den vare- mængde, der importeredes til dumpingpriser, og EF- erhvervsgrenens forholdet mellem importen fra de tre pågældende lande og EF-erhvervsgre- nens samlede gennemsnitlige produktion varierede mellem 11 % i anden halvdel af 1996 og 16,5 % i anden halvdel af 1998 med undtagelse af de første seks måneder i undersøgelsesperioden, hvor importen udgjor- de mere end 29,2 % af EF-erhvervsgrenens samlede gennemsnitlige produktion. (76) forhold til forbruget, der I i gennemsnit udgjorde omkring 570 000 tons pr. måned mellem 1995 og 1997, lå dumpingimporten i første halvdel af 1998 med 116 754 tons pr. måned over 46 000 tons pr. måned højere end tallet for de foregående seks måneder, hvilket er udtryk for en ekstraordinær yderligere markedsind- trængning på over 8,5 %. Denne import blev benyttet i forbindelse med et særlig stort åbenbart forbrug i samme periode. I den resterende del af undersøgelsesperioden, hvor det blev klart, at brugerne ikke kunne absorbere denne stigning i det åbenbare forbrug, faldt priserne og fortjenesten imidlertid betydeligt. (77) Det fremgår af ovenstående, at denne øgede dumpingim- port bidrog uforholdsmæssigt til stigningen i det åben- idet EF-erhvervsgrenen bare forbrug i Fællesskabet, mistede ordrer og var tvunget til at øge lagerbeholdnin- gerne fra 535 812 tons ved udgangen af 1997 til 565 697 tons ved udgangen af 1998 og 568 890 tons den 31. marts 1999 og til gradvist at nedsætte produkti- onen fra 428 761 tons pr. måned i 1997 til 400 015 tons pr. måned i undersøgelsesperioden. 2. 2. Dumpingimportens priser (78) I 1997 var forskellen mellem dumpingimportens og EF- erhvervsgrenens priser ca. 50 ECU pr. ton. Denne pris- forskel øgedes imidlertid til over 70 ECU pr. ton i 1998 og faldt derefter til ca. 56 ECU pr. ton i første kvartal af 1999. Da stålindustriens økonomi opererer med en vis tidsfor- skydning, forårsagede den store stigning i den importe- rede mængde i første halvår af undersøgelsesperioden en hurtig destabilisering af markedet, der trykkede priserne i 2. 3. Konklusion (79) I betragtning af den betydelige indførsel af varer til dumpingpriser, der ikke stod i forhold til, hvad markedet på lang sigt kunne optage, og den heraf følgende øgede forskel mellem dumpingimportens og EF-erhvervsgre- nens priser sammen med forværringen af EF-erhvervs- grenens situation konkluderes det, at dumpingimporten fra Kina, Indien og Rumænien forvoldte EF-erhvervs- grenen væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 6, i grundbe- slutningen. 3. Virkninger af andre faktorer 3. 1. Forbrug (80) Kommissionen analyserede, om udviklingen i forbruget påvirkede EF-erhvervsgrenens situation. I denne forbin- delse bør det erindres, at forbruget steg med 5,2 % mellem 1995 og undersøgelsesperioden, mens EF- erhvervsgrenens salg faldt svagt. (81) Udviklingen i forbruget kan derfor ikke anses for at have haft nogen negativ virkning på EF-erhvervsgrenens situa- tion. 3. 2. De øvrige EF-producenters situation (82) De øvrige EF-producenters situation blev også taget i betragtning. I denne forbindelse mindes der om, at Kommissionen havde rådet over oplysningerne i klagen; en af de ørige EF-producenter havde også samarbejdet delvist. På grundlag af disse oplysninger beregnedes udviklingen i den mængde, der solgtes af andre EF-producenter, hvorved det blev muligt at fastslå forbruget og markeds- andelene i den pågældende periode. (83) Den mængde, der solgtes af de øvrige EF-producenter på fællesskabsmarkedet, faldt fra 102 778 tons pr. måned i 1995 til 91 210 tons pr. måned i 1996 og 65 470 tons pr. måned i 1997 og steg til 93 662 tons pr. måned i undersøgelsesperioden. Den tilsvarende markedsandel udgjorde 17,9 % i 1995, 17,5 % i 1996, 11,8 % i 1997 og 15,5 % i undersøgelsesperioden. L 36/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 2. 2000 Faldet i salgsmængde og markedsandel fra 1996 til 1997 skyldtes, at en producent i Fællesskabet trak sig tilbage fra markedet. Selv om denne producent vendte tilbage i undersøgelsesperioden, var det imidlertid ikke muligt for de øvrige EF-producenter at genvinde deres tidligere markedsandel, der faldt med 2,4 procentpoint mellem 1995 og undersøgelsesperioden. 3. 3. Overforsyning (84) Nogle eksporterende producenter i de pågældende lande i undersøgelsesperioden var fremførte, at markedet kendetegnet ved overforsyning og overkapacitet, der var ansvarlig for EF-erhvervsgrenens forværrede resultater. Kommissionen fandt, at markedet faktisk var mættet i undersøgelsesperioden, og at dette skyldtes den ekstraor- dinære stigning i dumpingimporten mellem 1997 og 1998 (+ 34,4 %). Dette forårsagede, at EF-erhvervsgrenen nedsatte produktionen og mistede markedsandel. Det var den stigende dumpingimport, som forårsagede overfor- syningen på markedet og førte til væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen. undersøgelsesresultater, kan det konkluderes, at dette argument heller ikke er relevant. 3. 5. Import fra andre tredjelande (88) Kommissionen analyserede også virkningerne for EF- erhvervsgrenens situation af importen fra andre lande, som ikke er omfattet af den nuværende undersøgelse. Nogle eksporterende producenter fremførte, at Polen, Tjekkiet, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedo- nien, Bulgarien og Ukraine forvoldte EF-erhvervsgrenen skade, og at enhver foranstaltning, der kun blev indført over for importen fra Indien, Kina og Rumænien, ville være udtryk for forskelsbehandling. 3. 5. 1. Importen fra andre tredjelande under et (89) Den mængde, der importeredes fra sådanne tredjelande, og denne imports markedsandel steg i den undersøgte periode fra 13,9 % i 1995 til 15,1 % i undersøgelsespe- rioden. Mellem 1997 og undersøgelsesperioden, hvor dumpingimporten fra de af undersøgelsen omfattede lande til fællesskabsmarkedet var størst, og hvor denne imports markedsandel steg med 2,3 procentpoint, faldt markedsandelen for anden import imidlertid med 0,4 procentpoint. 3. 4. EF-erhvervsgrenens konkurrencebegrænsende (90) adfærd (85) Nogle eksporterende producenter hævdede, at EF- erhvervsgrenens engagement i konkurrencebegrænsende aktiviteter umuliggjorde en vurdering af skade, da situati- onen på markedet var blevet fuldstændig forvredet af sådanne aktiviteter. I løbet af den undersøgte periode var prisen på anden import næsten stabil og svingede mellem 306 ECU pr. ton i 1996 og 325 ECU pr. ton i undersøgelsespe- rioden. I 1997 nåede dumpingimportens pris, der havde været stigende siden 1995, det prisniveau, der gjaldt for andre tredjelande i denne periode (henholdsvis 313 og 315 ECU pr. I undersøgelsesperioden faldt dumpingimportens pris imidlertid igen og lå under prisen på anden import (317 ECU mod 325 ECU pr. ton). ton). fordømte konkurrencebegrænsende (86) De henviste for det første til en kommissionsbeslutning (nr. 98/247/EKSF af 21. januar 1998 om legeringstillæg), der i sektoren for rustfrit stål. I denne forbindelse skal der erindres om, at den foreliggende undersøgelse vedrører en vare af ulegeret stål, der er bestemt for et andet marked end markedet for rustfrit stål. Argumentet er derfor ikke relevant. adfærd (87) i truffet EKSF-traktaten For det andet hævdede de, at der eksisterede et informa- tionsudvekslingssystem, der anvendtes af den tyske stål- handelssammenslutning. Denne påstand var baseret på en beslutning af Kommissionen den 26. november 1997 vedrørende en procedure i henhold til vedrørende 65 artikel Wirtschaftsvereinigung beslutning Stahl). konkluderede Kommissionen, at skønt det pågældende informationsudvekslingssystem var i strid med konkur- rencereglerne, gennemførte de pågældende parter det ikke, efter at Kommissionen havde sendt dem en advar- selsskrivelse den 8. juli 1996. Under hensyntagen til det forløbne tidsrum (to år før undersøgelsesperioden) samt det forhold, at der ikke er fremlagt dokumenterede eller underbyggede oplysninger forbindelse med denne i undersøgelse, som anfægter Kommissionens tidligere (sagen denne I (91) For så vidt angår importen fra individuelle lande blev følgende fastslået: 3. 5. 2. Polen og Tjekkiet (92) Importen fra Polen faldt med 24,5 % mellem 1995 og undersøgelsesperioden, mens importen fra Tjekkiet steg fra 16 234 tons pr. måned i 1995 til 25 175 tons pr. måned i 1997 og derefter faldt stærkt til 19 155 tons pr. måned i undersøgelsesperioden. I sidstnævnte periode udgjorde Polens og Tjekkiets markedsandel henholdsvis 1,8 % og 3,3 % med priser, der lå under EF-erhvervsgre- nens priser, men over priserne på dumpingimporten. 3. 5. 3. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (93) Ifølge oplysninger fra Eurostat øgede Den Tidligere Jugo- slaviske Republik Makedonien sin eksport til Fælles- skabet i den undersøgte periode. I undersøgelsesperioden havde landet en markedsandel på 1,9 %, og dets priser var lavere end EF-erhvervsgrenens priser, men højere end dumpingimportens priser. 11. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 36/15 3. 5. 4. Bulgarien og Ukraine (99) (94) Eksporten fra Bulgarien faldt mellem 1995 og undersø- gelsesperioden, mens eksporten fra Ukraine steg støt i samme periode. De to lande havde markedsandele på henholdsvis 2 % og 1,5 % i undersøgelsesperioden, mens deres priser lå under EF-producenternes priser og på samme niveau som priserne på dumpingimporten. Selv om eksportpriserne faldt i undersøgelsesperioden, var det forholdsmæssige fald langt mindre end for pris- erne i Fællesskabet. I første kvartal 1999 var eksport- prisen stadig på 370 ECU pr. ton, hvilket ligger nær den gennemsnitlige pris i Fællesskabet mellem 1995 og 1998 (378 ECU pr. ton), der stadig tillod EF-erhvervs- grenen at opnå en fortjeneste. Til trods for nedgangen i den eksporterede mængde var priserne på de af EF-erhvervsgrenen eksporterede varer stadig forholdsvis stabile i undersøgelsesperioden. Det konkluderes derfor, at EF-erhvervsgrenens forvær- rede situation ikke forårsagedes af dens eksportaktivi- teter. 3. 7. Situationen på verdensmarkedet (100) Nogle eksporterende producenter fremførte, at den over- ordnede mangel på stabilitet på verdensmarkedet for stål i 1998 var den vigtigste årsag til EF-erhvervsgrenens forværrede resultater. Det hævdedes især, at krisen i Asien havde forstyrret den internationale handel, idet tidligere nettoimporterende lande var blevet nettoeks- portører. Dette førte til en generel overforsyning og et efterfølgende fald i priserne. (101) Det skal erindres, at stålindustrien er kapitalintensiv, og at ændringer i efterspørgslen i en region ofte fører til hurtige ændringer i de geografiske salgsmønstre. Stålpro- ducenterne tilstræber en vedvarende høj kapacitetsud- nyttelse, og når efterspørgselssituationen i en del af verdensmarkedet ikke tillader dette, øger producenterne som regel salget til andre dele af verden for at opnå de ønskede produktionsniveauer. Da den internationale stålhandel er meget veludviklet, fører hurtige ændringer af de handlede mængder til lige så hurtige ændringer af priserne. Det anfægtes derfor ikke, at svingninger i verdensmarkedspriserne og en generel overforsyning, især i 1998, påvirkede fællesskabsmarkedet for varmtval- sede plader og havde en negativ virkning på EF-erhvervs- grenens situation. Sådanne negative virkninger var globale og ikke begrænsede til fællesskabsmarkedet. Dette kan derfor ikke forklare det stærke prisfald og den efterfølgende nedgang i rentabiliteten, som EF-erhvervs- grenen oplevede i forbindelse med sit salg i Fællesskabet. Som fastslået ovenfor faldt EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden mere end dens eksportpriser, hvilket førte til det konstaterede fald i rentabiliteten for så vidt angår salget i Fællesskabet. Desuden kan forværringen af situationen på verdensmar- kedet ikke berettige den stigende import fra Kina, Indien og Rumænien til illoyale priser. 3. 5. 5. Kumuleret markedsandel for Polen, Tjekkiet, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Bulgarien og Ukraine (95) Den kumulerede markedsandel for Polen, Tjekkiet, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Bulgarien og Ukraine nåede et højdepunkt på 12,6 % i 1997. Den faldt imidlertid med 2,1 procentpoint i undersøgelsespe- rioden og nåede således et niveau på 10,5 %. 3. 5. 6. Konklusion (96) På grundlag af ovenstående analyse kan det ikke udelukkes, at importen fra Polen, Tjekkiet, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Bulgarien og Ukraine kan have bidraget til den skade, der er forvoldt EF- erhvervsgrenen. Dette er imidlertid ikke i sig selv nok til at bryde årsagssammenhængen mellem den dumpingim- port, der er omfattet af denne undersøgelse, og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, navnlig da dumpingmargenerne var betydelige, hvilket også gjaldt den mængde, der importeredes i den undersøgte periode, som tegnede sig for en markedsandel på 13,3 % i under- søgelsesperioden. 3. 6. EF-erhvervsgrenens eksportaktiviteter (97) I den undersøgte periode udgjorde EF-erhvervsgrenens eksport i gennemsnit ca. 20 % af dens samlede salg. Eksporten steg fra 62 548 tons pr. måned i 1995 til 83 132 tons pr. måned i 1996 og 85 055 tons pr. måned i 1997 og faldt derefter til 59 969 tons pr. måned i undersøgelsesperioden. I samme periode svingede eksportprisen fra 390 ECU pr. ton i 1995 til 347 ECU pr. ton i 1996, 379 ECU pr. ton i 1998 og 412 ECU pr. ton i undersøgelsespe- rioden, hvilket vil sige, at den undtagen i 1996 hele tiden var højere end priserne på fællesskabsmarkedet. (98) En analyse af de foreliggende oplysninger for 1997 og i undersøgelsesperioden på halvårligt grundlag viser imid- lertid, at forskellen mellem priserne i Fællesskabet og EF-erhvervsgrenens eksportpris gradvist blev større i løbet af perioden. L 36/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 2. 2000 4. Konklusion om skade (102) Det kan ikke udelukkes, at visse andre faktorer end dumpingimporten, såsom den verdensomspændende mangel på stabilitet på stålmarkedet, importen fra Polen, Tjekkiet, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedo- nien, Bulgarien og Ukraine eller andre EF-producenters adfærd kan have bidraget til den vanskelige situation, som EF-erhvervsgrenen befinder sig i. Dette ændrer imid- importen af varmtvalsede plader af lertid ikke, at ulegeret stål med oprindelse i Indien, Kina og Rumænien isoleret set har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade. Denne konklusion drages navnlig i betragtning af EF-erhvervsgrenens tab af markedsandel og det pristryk og efterfølgende fald i rentabiliteten, som den har været ude for, og som falder sammen med den betydelige stigning i den mængde varer, der importeredes til dumpingpriser, som konstant lå under EF-erhvervsgre- nens priser, og denne imports øgede markedsandele. F. FÆLLESSKABETS INTERESSER 1. Indledende bemærkninger (103) Kommissionen undersøgte også, hvorvidt der trods de skadelige virkninger af dumpingimporten forelå tvin- gende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i det foreliggende tilfælde. I henhold til artikel 21, stk. 1, i grundbeslutningen overvejedes virkningerne af eventu- elle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af at træffe eller ikke træffe foranstaltninger. (104) Med henblik herpå rådede Kommissionen over de besva- relser af dens spørgeskema, der var indgivet af EF-produ- centerne og de importører, der var identificeret i klagen, eller som havde givet sig til kende i forbindelse med undersøgelsen. Ved indledningen af proceduren blev fællesskabsproducenterne desuden opfordret til at frem- lægge en liste over deres vigtigste kunder i EF, dvs. brugere af den pågældende vare. Hver af disse modtog efterfølgende et spørgeskema, der var særligt udformet med henblik på deres aktivitet. Selv om der blev sendt spørgeskemaer til et stort antal selskaber (omkring 90), blev der kun modtaget meget få besvarelser. (105) For at fuldstændiggøre sin analyse undersøgte Kommis- sionen endelig oplysninger indgivet inden for rammerne af EKSF-traktaten, navnlig med hensyn til den betydning, som produktionen af den pågældende vare har for EF- erhvervsgrenens samlede stålaktiviteter. For at identifi- cere de vigtigste brugerindustrier blev der også taget hensyn til oplysninger om EF-producenters leverancer på deres nationale markeder. 2. Virkningen på EF-erhvervsgrenen og dens relate- rede aktiviteter (106) Det skal resumerende siges, at EF-erhvervsgrenen består af ti producenter, heraf otte mellemstore som tilhører større stålgrupper, mens de to resterende producenter er fuldt uafhængige mindre selskaber. De ligger i seks medlemsstater, nemlig Østrig, Frankrig, Tyskland, Italien, Spanien og Det Forenede Kongerige. Undersøgelsen har vist, at EF-erhvervsgrenen stod over for vanskeligheder i forbindelse med den omfattende tilstrømning af dumpingimport fra de tre pågældende lande. Hvis der ikke forefindes beskyttende foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenen fortsat være udsat for det prisun- derbud og efterfølgende pristryk, der førte til en klar forværring af dens finansielle situation. Selskaberne vil derfor være nødt til at lukke visse produktionsfaciliteter, hvilket vil bringe de stålkoncerner, som de tilhører, i fare. EF-erhvervsgrenen er en vigtig bruger af råstål, og ethvert fald i dens produktion har direkte negative følger for stålproduktionen i senere led og følgelig for beskæfti- gelsessituationen i Fællesskabet. Det er derfor af afgø- rende betydning for stålsektoren, at EF-erhvervsgrenen fortsat er levedygtig. En indførelse af antidumpingforanstaltninger forventes at genskabe en redelig konkurrence og gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at drage nytte af de stærke bestræ- belser, der allerede er udfoldet for at forbedre effektivi- teten. 3. Virkningen på brugerne (107) Som ovenfor nævnt viste de få besvarelser af spørgeske- maet fra brugerne af den pågældende vare, at der var manglende interesse for proceduren. Det fremgik af analysen af de oplysninger, der forelå inden for rammerne af EKSF-traktaten, at EF-erhvervs- grenens leverancer hovedsagelig sker til forhandlere, der videresælger den pågældende vare efter opskæring. Resten sælges (efter faldende vigtighed) skibsbygningsindustrien, stålrørsin- dustrien, arbejder, hvori der indgår konstruktionsstål samt producenter af kedler og andre metalbeholdere. til brugerindustrier som f. eks. Selskaber, som videresælger varen efter opskæring, klagede over de pågældende eksportlandes illoyale priser, som førte til stærkt faldende priser og en formindskelse af deres margener. De gav klart udtryk for, at de gik ind for beskyttelsesforanstaltninger, som ville genskabe rede- lige konkurrencevilkår. Andre brugere gav ikke udtryk for deres synspunkter, men som følge af markedets prisfølsomhed er det sand- synligt, at en indførelse af foranstaltninger vil føre til prisstigninger. For disse brugerindustrier gælder det imidlertid, at den pågældende vare kun tegner sig for en lille del af deres samlede omkostninger, hvilket kan forklare, at de ikke har samarbejdet i forbindelse med den foreliggende undersøgelse. Enhver prisstigning som følge af en indførelse af foranstaltninger vil derfor være marginal for disse industrier. 11. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 36/17 4. Virkningen på importører og forhandlere 1. Skadestærskel (108) Kommissionen sendte spørgeskemaer til et stort antal (ca. 25) importører i Fællesskabet; der blev kun få brugbare besvarelser, og der blev ikke modtaget fremsat bemærkninger om eventuelle beskyttelsesforan- staltningers virkninger på importørerne. Under alle omstændigheder udgør den pågældende vare, der generelt importeres af stålimportører og -forhand- lere, der specialiserer sig heri, kun en lille del af det brede sortiment af stålprodukter, som de beskæftiger sig med. I betragtning af antallet af alternative leverings- kilder, som ikke er omfattet af antidumpingforanstalt- ninger, herunder den pågældende vare fremstillet af EF- erhvervsgrenen, finder Kommissionen, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger kun vil have minimal indvirkning på de pågældende importørers og forhand- leres samlede situation. 5. Konklusion om Fællesskabets interesser (109) I betragtning af stigningen i dumpingimporten i den undersøgte periode og det betydelige prisunderbud, der konstateredes, er det sandsynligt, at denne udvikling vil fortsætte, og at EF-erhvervsgrenens situation vil blive yderligere forværret, hvis der ikke indføres foranstalt- ninger. En indførelse af foranstaltninger vil på den anden side bidrage til at genskabe redelige konkurrencevilkår og bistå EF-erhvervsgrenen med igen at blive rentabel og begrænse truslen om lukninger og tab af arbejdspladser. For så vidt angår de selskaber, der foretager opskæring, vil en indførelse af foranstaltninger føre til, at der igen findes rimelige margener. For så vidt angår brugerindustrierne og importørerne og forhandlerne vil de forventede prisstigninger kun have begrænset virkning. (111) Med henblik på fastsættelse af toldniveauet blev der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og det toldbeløb, der er nødvendigt for at fjerne den skade, som forvoldes EF-erhvervsgrenen ved dumpingimporten. Den nødvendige prisforhøjelse blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris som fastlagt for underbudsberegningerne og en ikke- skadevoldende pris for de forskellige typer kvartoplader, som EF-erhvervsgrenen solgte på markedet i Fælles- skabet. (112) Det blev fastslået, at det nødvendige toldbeløb til at fjerne virkningerne af skadelig dumping skulle give EF- erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktions- omkostninger og opnå en rimelig fortjeneste på salget. I denne forbindelse fandtes det, at fortjenstmargenen før skat på 8 % af omsætningen var et passende grundlag, idet der blev taget hensyn til behovet for langfristede investeringer og til den afkastningsgrad, som EF- erhvervsgrenen med rimelighed kunne forvente, hvis der ikke forekom skadelig dumping. Skadestærsklerne blev derfor fastlagt ved en sammenlig- ning på kvartalsvist grundlag mellem EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende priser for hver varekategori og de vejede gennemsnitlige salgspriser for de importerede varer i samme kategori. For så vidt angår Rumænien, hvor graden af samarbejde var begrænset, blev restskadesmargenen beregnet på grundlag af den varekategori, repræsentative eksporteredes mængder, og for hvilken der konstateredes den højeste margen. Forskellen blev derefter udtrykt i procent af frit Fællesskabets grænse, ufortoldet: cif-importprisen, der i Land/selskab Skadesmargen (%) Kina Indien: SAIL Rumænien: Sidex Andre selskaber 13,2 21,8 9,6 18,1 Det fandtes derfor, at der under disse omstændigheder ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger. 2. Midlertidig told G. MIDLERTIDIG TOLD (110) Efter at det er fastslået, at dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at gribe ind, bør der vedtages midlertidige antidumpingforanstaltninger. (113) På baggrund af ovenstående fastslås det, at der bør indføres en midlertidig antidumpingtold svarende til de fastlagte dumpingmargener, men tolden bør i henhold til artikel 7, stk. 2, i grundbeslutningen ikke være højere end skadestærsklen. Tolden fastsættes til følgende af prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet: L 36/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 2. 2000 Land/Selskab Dumpingmargen (%) Skadesmargen (%) Foreslået antidumpingtold (%) Kina Indien — SAIL Rumænien — Sidex 34,3 51,1 51,1 52,6 14,4 13,2 21,8 21,8 18,1 9,6 13,2 21,8 21,8 18,1 9,6 (114) De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne beslutning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse selskaber ved undersøgelsen. Disse toldsatser (i modsætning til den landsom- fattende told, der gælder for »alle andre selskaber« finder således udelukkende anvendelse på import af varer, som har oprindelse i det pågældende land, og som er fremstillet af det pågældende selskab Importerede varer fremstillet af alle andre og således af den nævnte specifikke retlige enhed. selskaber, der ikke er udtrykkeligt nævnt med navn og adresse i den relevante del af denne beslutning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af satsen for »alle andre selskaber«. (115) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f. eks. efter ændring af den pågæl- dende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (1) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f. eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Efter konsul- tation af det rådgivende udvalg ændrer Kommissionen om nødvendigt beslutningen i overensstem- melse hermed ved at ajourføre listen over selskaber, som er omfattet af individuelle toldsatser. H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER (116) Der bør fastsættes en frist, inden for hvilken interesserede parter kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Endvidere bør det understreges, at alle undersøgel- sesresultater i forbindelse med denne beslutning er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på alle endelige foranstaltninger, der måtte blive foreslået af Kommissionen — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af fladvalsede produkter af ulegeret stål, 1. ikke i oprullet stand, kun varmtvalsede, ikke med reliefmønster, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm eller derover, henhørende under KN-kode ex 7208 51 30 (Taric-kode 7208 51 30*10), ex 7208 51 50 og ex 7208 51 99 (Taric-kode 7208 51 99*10), eller af tykkelse 4,75 mm eller derover, men ikke over 10 mm, og af bredde 2 050 mm eller derover, henhørende under KN-kode ex 7208 52 91 (Taric-kode 7208 52 91*10) og med oprindelse i Kina, Indien eller Rumænien. 7208 51 50*10), 7208 51 91*10) ex 7208 51 91 (Taric-kode (Taric-kode Tolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet 2. af følgende eksporterende selskaber: (1) Europa-Kommissionen Generaldirektoratet for Handel Direktorat C DM 24 — 8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussel/Bruxelles. 11. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 36/19 Land Selskab Kina Indien Alle selskaber Alle selskaber Rumænien Sidex SA, Smârdan Street 1, 6200 Galati Alle selskaber Toldsats (%) 13,2 21,8 9,6 18,1 Taric-tillægskode — — A069 A999 3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat. De i stk. 1 omhandlede varers overgang til fri omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles 4. sikkerhed svarende til den midlertidige told. Artikel 2 Interesserede parter kan anmode om meddelelse om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der ligger til grund for vedtagelsen af denne beslutning, samt fremsætte deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for nærværende beslutnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i beslutning nr. 2277/96/EKSF. I medfør af artikel 21, stk. 4, i beslutning nr. 2277/96/EKSF kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra datoen for nærværende beslutnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen af beslutningen og anmode om at blive hørt vedrørende analysen af Fællesskabets interesser. Denne beslutning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 1 i denne beslutning anvendes i en periode på seks måneder. Artikel 3 Denne beslutning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2000. På Kommissionens vegne Pascal LAMY Medlem af Kommissionen


title: Verordening (EG) nr. 311/2000 van de Commissie van 10 februari 2000 betreffende de offertes voor de uitvoer van zachte tarwe die zijn meegedeeld in het kader van de openbare inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: L 36/24 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 2. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 311/2000 VAN DE COMMISSIE van 10 februari 2000 betreffende de offertes voor de uitvoer van zachte tarwe die zĳn meegedeeld in het kader van de openbare inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1707/1999 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van enkele toepassingsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad wat de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van bĳ verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen betreft (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2513/98 (4), en met name op artikel 4, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) Een openbare inschrĳving voor de restitutie en/of de belasting bĳ uitvoer van zachte tarwe naar alle derde landen is opengesteld bĳ Verordening (EG) nr. 1707/ 1999 van de Commissie (5), gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2011/1999 (6). Overeenkomstig artikel 7 van Verordening (EG) nr. 1501/95, kan de Commissie volgens de procedure van artikel 23 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 op grond van de meegedeelde offertes besluiten geen gevolg te geven aan de openbare inschrĳving. Het is, met name rekening houdend met de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 bedoelde criteria, niet wenselĳk een maximumrestitutie of een minimumbelas- ting vast te stellen. De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor granen, (3) (4) HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Er wordt geen gevolg gegeven aan de offertes die van 4 tot en met 10 februari 2000 zĳn meegedeeld in het kader van de in Verordening (EG) nr. 1707/1999 bedoelde inschrĳving voor de restitutie of voor de belasting bĳ uitvoer van zachte tarwe. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 11 februari 2000. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 10 februari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 313 van 21. 11. 1998, blz. 16. (5) PB L 201 van 31. 7. 1999, blz. 55. (6) PB L 248 van 21. 9. 1999, blz. 23


title: Règlement (CE) n° 311/2000 de la Commission, du 10 février 2000, relatif aux offres communiquées pour l'exportation de blé tendre dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1707/1999

text: L 36/24 FR Journal officiel des Communautés européennes 11. 2. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 311/2000 DE LA COMMISSION du 10 février 2000 relatif aux offres communiquées pour l'exportation de blé tendre dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1707/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), vu le règlement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, établissant certaines modalités d'application du règle- ment (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui concerne l'octroi des restitutions à l'exportation ainsi que les mesures à prendre en cas de perturbation, dans le secteur des céréales (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2513/98 (4), et notam- ment son article 4, considérant ce qui suit: (1) (2) Une adjudication de la restitution et/ou de la taxe à l'exportation de blé tendre vers tous les pays tiers a été (CE) no 1707/1999 de la ouverte par le règlement Commission (5), modifié par (CE) no règlement 2011/1999 (6). le Conformément à l'article 7 du règlement (CE) no 1501/ 95, sur la base des offres communiquées, la Commission peut, selon la procédure prévue à l'article 23 du règle- ment (CEE) no 1766/92, décider de ne pas donner suite à l'adjudication. Tenant compte notamment des critères prévus à l'article 1er du règlement (CE) no 1501/95, il n'est pas indiqué de procéder à la fixation d'une restitution maximale ou d'une taxe minimale. Les mesures prévues sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, au présent règlement (3) (4) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Il n'est pas donné suite aux offres communiquées du 4 au 10 février 2000, dans le cadre de l'adjudication de la restitution ou de la taxe à l'exportation de blé tendre visée au règlement (CE) no 1707/1999. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 11 février 2000. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 10 février 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 201 du 31. 7. 1999, p. 55. (6) JO L 248 du 21. 9. 1999, p. 23


title: Verordening (EG) nr. 308/2000 van de Commissie van 10 februari 2000 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer voor granen en meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 36/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 2. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 308/2000 VAN DE COMMISSIE van 10 februari 2000 tot vaststelling van de restituties bĳ uitvoer voor granen en meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), en met name op artikel 13, lid 2, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) Volgens artikel 13 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 kan het verschil tussen de noteringen of de prĳzen op de wereldmarkt van de in artikel 1 van die verordening bedoelde producten en de prĳzen van deze producten in de Gemeenschap worden overbrugd door een restitutie bĳ uitvoer. De restituties moeten worden vastgesteld met inachtne- ming van de elementen als bedoeld in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van enkele toepassingsbepa- lingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor wat de toekenning, in de graansector, van uitvoer- restituties en van bĳ verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen betreft (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2513/98 (4). (3) Voor meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge moet de restitutie worden berekend met inachtneming van de hoeveelheid granen benodigd voor de vervaardi- (4) (5) (6) (7) ging van de betreffende producten. Deze hoeveelheden zĳn vastgesteld in Verordening (EG) nr. 1501/95. De situatie op de wereldmarkt of de specifieke eisen van bepaalde markten voor sommige producten kunnen een differentiatie van de restitutie naar bestemming nodig maken. De restitutie moet eenmaal per maand worden vastge- steld. Zĳ kan tussentĳds worden gewĳzigd. De toepassing van deze regelen op de huidige situatie in de sector granen en met name op de noteringen of prĳzen van deze producten in de Gemeenschap en op de wereldmarkt voert tot het vaststellen van de bedragen van de restitutie zoals vermeld in de bĳlage. De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De restituties bĳ uitvoer in ongewĳzigde staat van de in artikel 1, onder a), b) en c), van Verordening (EEG) nr. 1766/92 bedoelde producten, met uitzondering van mout, worden op de in de bĳlage aangegeven bedragen vastgesteld. Deze verordening treedt in werking op 11 februari 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 10 februari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 313 van 21. 11. 1998, blz. 16. 11. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 36/21 BĲLAGE bĳ de verordening van de Commissie van 10 februari 2000 tot vaststelling van de restituties bĳ uitvoer voor granen en meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge Productcode Bestemming (1) (in EUR/t) Bedrag van de restitutie Productcode Bestemming (1) (in EUR/t) Bedrag van de restitutie 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — (1) De bestemmingen zĳn de volgende: 01 alle derde landen, 02 andere derde landen, 03 Zwitserland, Liechtenstein. — 0 — 20,00 0 56,50 0 — 18,00 0 — — — 27,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 41,00 38,50 35,50 32,75 30,75 — — 87,00 68,50 — 7,50 (2) 6,75 (2) — 7,50 (2) — (2) Als dit product geagglomereerd griesmeel bevat, wordt geen restitutie verleend. NB: De zones zĳn die welke worden omschreven door de gewĳzigde Verordening (EEG) nr. 2145/92 van de Commissie (PB L 214 van 30. 7. 1992, blz. 20)