title: Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 646/2000/EF af 28. februar 2000 om et flerårigt program til fremme af vedvarende energikilder i Fællesskabet (Altener) (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
energy policy
pollution control measures
renewable energy

text: 30. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING Nr. 646/2000/EF af 28. februar 2000 om et flerårigt program til fremme af vedvarende energikilder i Fællesskabet (Altener) (1998-2002) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — gasemissionerne i årene 2008-2012 sammenlignet med 1990-niveauet. under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (1), under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2), i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 251 (3), på grundlag af Forligsudvalgets fælles udkast af 9. december 1999, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) Ifølge traktatens artikel 174 er et af målene med Fælles- skabets indsats at sikre en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne. Ifølge traktatens artikel 152 skal kravene på sundheds- området indgå som led i Fællesskabets politik på andre områder. Det Altener-program, der indføres ved nærvæ- rende beslutning, bidrager til sundhedsbeskyttelse. På samlingen den 29. oktober 1990 opstillede Rådet den målsætning, at de samlede CO2-emissioner skal stabili- seres på 1990-niveauet inden år 2000 i Fællesskabet som helhed. til rammekonvention Kyoto-protokollen om FN's klimaændringer indeholder yderligere forpligtelser for Fællesskabet og dets medlemsstater til at reducere driv- husgasemissionerne, herunder Fællesskabets tilsagn om, at der vil blive opnået en reduktion på 8 % af drivhus- (1) EFT C 214 af 10. 7. 1998, s. 44. (2) EFT C 315 af 13. 10. 1998, s. 1. (3) Europa-Parlamentets udtalelse af 11. marts 1999 (EFT C 175 af 21. 6. 1999, s. 262), Rådets fælles holdning af 28. juni 1999 (EFT C 243 af 27. 8. 1999, s. 47) og Europa-Parlamentets afgørelse af 6. oktober 1999 (endnu ikke offentliggjort i EFT). Rådets afgørelse af 24. februar 2000. januar 2000 og Europa-Parlamentets afgørelse af 3. (5) (6) (7) (8) (9) Ved Rådets beslutning 93/389/EØF (4) blev der indført en mekanisme til overvågning af udledningerne af CO2 og andre drivhusgasser i Fællesskabet. CO2-emissionerne fra energiforbruget i Fællesskabet vil sandsynligvis stige med omkring 3 % mellem 1995 og 2000 under forudsætning af normal økonomisk vækst. På baggrund af ovennævnte tilsagn i Kyoto er det derfor afgørende, at der vedtages yderligere foranstaltninger. Foranstaltninger, der er virkelig effektive til dette formål, omfatter en langt mere intensiv anvendelse af vedva- rende energikilder og energieffektivitet. i (IPCC) Rådet noterede sig på samlingen den 25. -26. juni 1996, at det i anden vurderingsrapport fra Det Mellemstatslige forbindelse med Panel om Klimaændringer forhandlingerne om en protokol i henhold til Berlin- mandatet konkluderes, at det ud fra det foreliggende materiale må antages, at mennesket mærkbart påvirker de globale klimaændringer, og understreges, at det er nødvendigt med en omgående indsats på det bredest mulige plan. Rådet noterede sig, at der er betydelige no regrets-muligheder, og anmodede Kommissionen om at tage stilling til, hvilke foranstaltninger der skal træffes på EF-plan. I grønbogen af 11. januar 1995 og hvidbogen af 13. december 1995 meddelte Kommissionen Europa-Parla- mentet og Rådet sit syn på den fremtidige energipolitik i Fællesskabet og på, hvilken rolle vedvarende energi burde spille. til I sin beslutning af 4. juli 1996 om en handlingsplan for Fællesskabet fremme af vedvarende energikilder (5) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at gennemføre en EF-handlingsplan til fremme af vedva- rende energi. (4) EFT L 167 af 9. 7. 1993, s. 31. (5) EFT C 211 af 22. 7. 1996, s. 27. L 79/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 2000 (10) Med grønbogen af 20. november 1996 og hvidbogen af 26. november 1997, »Fremtidens energi: Vedvarende energi«, satte Kommissionen gang i udarbejdelsen og gennemførelsen af en EF-strategi og handlingsplan for vedvarende energi, der sammen med en »kampagne for et gennembrud for vedvarende energi« indgår i Kommis- sionens hvidbog. (17) ders markedsandel og deres bidrag til den samlede produktion af primærenergi i Fællesskabet. Fællesskabet har udgør et vigtigt element reduktion af CO2 anerkendt, -emissionerne. at Altener-programmet for i Fællesskabets strategi (11) (12) (13) I sin beslutning af 15. maj 1997 om grønbogen »Fremti- dens energi: Vedvarende energi« (1) anmodede Europa- Parlamentet udtrykkeligt Kommissionen om en hurtig vedtagelse af et styrket Altener II-program. I sin beslut- ning af 18. juni 1998 om meddelelse fra Kommissionen energikilder — »Energi hvidbog vedrørende en strategi- og handlingsplan på fællesskabsplan« (2), opfordrede Europa-Parlamentet til en betydelig forhøjelse af de finansielle midler til Altener-programmet energirammepro- grammet. fremtiden: Vedvarende som led for i I sin beslutning af 14. november 1996 (3) om Kommis- sionens hvidbog om en energipolitik for Den Europæ- Europa-Parlamentet Kom- iske Union missionen til at udvikle et finansieringsprogram til fremme af vedvarende energi. opfordrede Europa-Parlamentet opfordrede i sin ovennævnte beslut- ning af 15. maj 1997 om grønbogen om vedvarende energi til, at der blevet taget hensyn til mulighederne for en koordinering af politikker og initiativer på områderne vedvarende energi og energieffektivitet med henblik på at udnytte det eksisterende synergipotentiale og så vidt muligt undgå dobbeltarbejde. (14) Artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/ 92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet (4) giver medlemsstaterne mulighed for at fremme indførelsen af elektricitet, der er fremstillet på grundlag af vedvarende energikilder, ved at give disse energikilder forrang. (15) (16) Ifølge traktatens artikel 158 skal Fællesskabet udvikle og fortsætte sin indsats for at styrke sin økonomiske og sociale samhørighed, og det skal navnlig stræbe efter at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen i de mindst begunstigede områder. Denne indsats omfatter bl. a. energisektoren. Ved beslutning 93/500/EØF (5) og 98/352/EF (6) vedtog Rådet et EF-program for fremme af vedvarende energi- kilder at mindske CO2-emissionerne ved at øge de vedvarende energikil- (Altener), sigte hvis var (1) EFT C 167 af 2. 6. 1997, s. 160. (2) EFT C 210 af 6. 7. 1998, s. 215. (3) EFT C 362 af 2. 12. 1996, s. 279. (4) EFT L 27 af 30. 1. 1997, s. 20. (5) EFT L 235 af 18. 9. 1993, s. 41. (6) EFT L 159 af 3. 6. 1998, s. 53. (18) Der bør derfor fastlægges et særprogram for fremme af vedvarende energikilder under det flerårige rammepro- gram for aktioner inden for energisektoren (1998-2002), vedtaget 1999/21/EF, Euratom (7). Dette særprogram skal erstatte det tilsva- rende nugældende instrument. beslutning Rådets ved (19) Med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 182/1999/EF af 22. december 1998 om femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) (8) lægger Rådet i sin beslut- ning 1999/170/EF af 25. januar 1999 om et særpro- gram for forskning, teknologisk udvikling og demonstra- tion vedrørende energi, miljø og bæredygtig udvikling (1998-2002) (9) særlig vægt på teknologier til effektiv vedvarende energi. Altener-programmet er et instrument, der supplerer dette program. (20) Altener-programmet ændrer ikke de nationale projekter eller systemer til fremme af vedvarende energikilder. Formålet er at tilføje et fællesskabsaspekt, som repræsen- terer en ekstra fordel. (21) Vedvarende energikilder udgør en vigtig energikilde for Den Europæiske Union, med et betragteligt kommercielt potentiale. Der bør derfor være en specifik strategi for udviklingen af disse energikilder samt målrettede akti- oner, som tilsigter, at de bliver såvel økonomisk levedyg- tige som konkurrencedygtige, og at der dermed skabes gunstige betingelser for investeringer. (22) Øget brug af vedvarende energikilder vil påvirke både miljøet og energiforsyningssikkerheden i positiv retning. Fri og omfattende udvikling af vedvarende energikilder vil gøre det muligt fuldt ud at udnytte deres økonomiske og jobskabende potentiale. En høj grad af internationalt samarbejde er ønskelig for at opnå de bedste resultater. (23) (24) Et styrket Altener-program er et væsentligt instrument til udvikling af de vedvarende energikilders potentiale. Vedvarende energikilder bør udgøre en rimelig andel af det indre energimarked i Europa. For at sikre en korrekt gennemførelse af EF-strategien og handlingsplanen for perioden indtil 2010 har Kommissionen behov for passende mekanismer til overvågning og vurdering af de forskellige initiativer. energikilder vedvarende for (7) EFT L 7 af 13. 1. 1999, s. 16. (8) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 1. (9) EFT L 64 af 12. 3. 1999, s. 58. 30. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/3 (25) for Sigtet med de i artikel 2, litra d), omhandlede målrettede aktioner er at lette og fremskynde investeringer i ny driftskapacitet energiproduktion fra vedvarende kilder ved at yde finansieringsstøtte, navnlig til små og mellemstore virksomheder, således at perifere omkost- ninger og serviceomkostninger ved projekter for vedva- rende energi nedbringes, for på den måde at overvinde eksisterende ikke-tekniske hindringer. Under denne aktion vil der bl. a. blive ydet støtte til indhentning af ekspertråd, af projektlokalisering, ansøgninger om anlægs- og driftstil- ladelser, små og mellemstore virksomheders initiativer med hensyn til investering i vedvarende energikilder, opstilling af finansieringsplaner, forberedelse af udbud, uddannelse af operatører og idriftsættelse af anlæg. af markedsudsigterne, analyse valg (26) Disse målrettede aktioner vedrører gennemførelsen af projekter på områderne biomasse, herunder energiaf- grøder, brændetræ, restprodukter fra skov- og landbrug, dagrenovation, der flydende biobrændsel og biogas, solvarme og solcelle-elektricitet, passive og aktive solenergisystemer i bygninger, små vandkraftprojekter (under 10 MW), bølgeenergi, vind- energi og geotermisk energi. kan genvindes, ikke (27) Udvikling af vedvarende energikilder kan bidrage til, at der skabes et konkurrencedygtigt energisystem omfat- tende hele Europa, og at der udvikles en europæisk sektor for vedvarende energikilder, som kan åbne store muligheder for eksport af teknologi og knowhow og investeringer i tredjelande med deltagelse fra Fællesska- bets side som led i samarbejdsprogrammer. (28) Det er politisk og økonomisk ønskeligt at åbne for de associerede lande i Central- og programmet Østeuropa, som det er anført i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i København den 21. og 22. juni 1993 og bekræftet på efterfølgende møder i Det Euro- pæiske Råd samt i Kommissionens meddelelse om dette emne i maj 1994. Det bør også åbnes for Cypern. (29) For at sikre, at EF-støtten udnyttes effektivt og overlap- ning undgås, sørger Kommissionen for, at projekterne underkastes grundig forhåndsvurdering. Den vil systema- tisk overvåge og evaluere fremskridtene i og resultaterne af de støttede projekter. (30) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne beslutning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fast- for udøvelsen af de sættelse af de nærmere vilkår Kommis- tillægges der gennemførelsesbeføjelser, sionen (1). (31) Denne beslutning fastlægger for den samlede varighed af programmet en finansieringsramme, der udgør det budgetmyndigheden primære i under den årlige budgetprocedure som omhandlet referencegrundlag for punkt 33 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproce- duren (2). (32) Denne beslutning træder i stedet for Rådets beslutning 98/352/EF, som derfor bør ophæves — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Fællesskabet gennemfører for perioden 1998-2002 under 1. det flerårige rammeprogram for aktioner inden for energisek- toren et særprogram til fremme af vedvarende energikilder i Fællesskabet samt støtte til gennemførelse af en EF-strategi og handlingsplan for vedvarende energikilder indtil 2010, i det følgende benævnt »Altener-programmet«. Ud over de højt prioriterede mål, der er fastlagt i artikel 1, stk. 2, i Rådets beslutning 1999/21/EF, Euratom, har Altener- programmet følgende mål: a) at bidrage til at især retlige, skabe de nødvendige betingelser for gennemførelsen af EF's handlingsplan for vedvarende energi- kilder, socioøkonomiske og administrative betingelser, herunder nye markedsinstrumenter og -meka- nismer, navnlig dem, der er omhandlet i Kommissionens hvidbog af 26. november 1997, og kampagnen for et gennembrud b) at tilskynde til private og offentlige investeringer i produk- tion og brug af energi fra vedvarende energikilder. Disse to specifikke mål fører frem mod følgende overordnede mål — der supplerer medlemsstaternes mål — og prioriteringer for Fællesskabet: begrænsning af CO -emissioner, forøgelse af 2 de vedvarende energikilders andel med henblik på at nå det vejledende mål om en andel på 12 % af bruttoenergiforbruget internt i Fællesskabet i 2010, mindskelse af importafhængig- heden på energiområdet, energiforsyningssikkerhed, beskæfti- gelsesfremme, økonomisk udvikling, økonomisk og social samhørighed samt regional og lokal udvikling, herunder styr- kelse af det økonomiske potentiale i fjerntliggende områder og randområder. 2. I medfør af Altener-programmet yder Fællesskabet finan- siel støtte til aktioner og foranstaltninger, der bidrager til opfyl- delse af målene i stk. 1, litra a) og b). 3. Finansieringsrammen for gennemførelsen af Altener- programmet for den i stk. 1 anførte periode er fastlagt til 77 mio. EUR. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. (1) EFT L 184 af 17. 7. 1999, s. 23. (2) EFT C 172 af 18. 6. 1999, s. 1. L 79/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 2000 Artikel 2 Under Altener-programmet ydes der finansiel støtte til følgende aktioner og foranstaltninger, der vedrører vedvarende energi- kilder: finansielle bidrag højst foranstaltninger, må Fællesskabets udgøre 50 % af de samlede omkostninger ved foranstaltningen; restbeløbet kan finansieres af offentlige eller private kilder eller en kombination heraf. a) undersøgelser og andre aktioner, hvis formål er at gennem- føre og supplere andre foranstaltninger truffet af Fælles- skabet og medlemsstaterne med henblik på at udnytte de vedvarende energikilders potentiale. Dette omfatter udvik- ling af sektor- og markedsstrategier, udarbejdelse af normer og certificering, lettere adgang til fællesindkøb, sammenlig- nende projektbaserede analyser af indvirkningen på miljøet og det langsigtede costbenefit-perspektiv ved anvendelse af traditionelle energikilder i forhold til vedvarende energi- kilder, analyse af retlige, socioøkonomiske og forvaltnings- mæssige vilkår, herunder analyse af den mulige anvendelse af økonomiske foranstaltninger og/eller skatteincitamenter, der forbedrer mulighederne for udbredelse af vedvarende energi, skaber relevant forbedrede gunstigere betingelser for investeringer, samt metoder til at evaluere omkostninger og fordele, der ikke afspejles i markedspriserne lovgivning, der forberedelse af b) pilotaktioner af interesse for Fællesskabet med det formål at skabe eller udbygge strukturer og instrumenter, som kan støtte udviklingen af vedvarende energi, i følgende sektorer: — lokal- og regionalplanlægning — værktøjer til planlægning, projektering og evaluering — nye finansielle produkter og markedsinstrumenter c) foranstaltninger til udvikling af oplysnings- og uddannelses- strukturer; foranstaltninger for at tilskynde til udveksling af erfaringer og knowhow, idet sigtet er at forbedre samord- ningen mellem internationale aktiviteter, EF-aktiviteter, nati- onale, regionale og lokale aktiviteter; etablering af et centralt system for indsamling, prioritering og udbredelse af infor- mationer om vedvarende energi d) målrettede aktioner, der skal lette indtrængning på markedet af vedvarende energikilder samt dertil hørende knowhow, således at overgangen mellem demonstration og markedsfø- ring lettes, og som skal tilskynde til investeringer ved at yde støtte og rådgivning til forberedelsen og præsentationen af projekter og iværksættelsen af dem e) overvågning og vurdering med følgende formål: — overvåge gennemførelsen af Fællesskabets strategi og handlingsplan for udvikling af vedvarende energikilder — støtte initiativer til gennemførelse af handlingsplanen, især med henblik på at opnå en bedre koordinering og større synergi mellem aktionerne, herunder alle EF- finansierede aktiviteter samt aktiviteter finansieret af andre organer, som f. eks. Den Europæiske Investerings- bank — overvåge fremskridt og kommentere medlemsstaternes fremskridt med hensyn til udvikling af vedvarende energikilder Fællesskabets — bedømme virkningerne og omkostningseffektiviteten af de aktioner og foranstaltninger, der iværksættes under Altener-programmet. Denne bedømmelse vil også tage hensyn til miljømæssige og sociale forhold, herunder virkningerne for beskæftigelsen. Artikel 3 Alle omkostninger i 1. forbindelse med de aktioner og foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, litra a), c) og e), afholdes en anden enhed end Kommissionen har foreslået de i artikel 2, litra c) omhandlede af Fællesskabet. Såfremt af de Fællesskabets bidrag til finansiering i henhold til Altener- 2. er programmet omhandlet i artikel 2, litra b), må højst udgøre 50 % af de samlede omkostninger; restbeløbet kan finansieres af offentlige eller private kilder eller en kombination heraf. aktioner og foranstaltninger, der Fællesskabets bidrag til finansiering i henhold til Altener- 3. programmet er omhandlet i artikel 2, litra d), fastlægges årligt for hver af de målrettede aktioner i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2. aktioner og foranstaltninger, der af de Artikel 4 Kommissionen er ansvarlig for Altener-programmets 1. finansielle og praktiske gennemførelse. Kommissionen påser tillige, at aktionerne under Altener- programmet underkastes en forhåndsvurdering, en løbende overvågning og en efterfølgende evaluering, herunder efter et projekts afslutning en vurdering af virkningen og gennem- førelsen samt af, om de oprindelige mål er nået. Kommissionen sørger for, at de udvalgte modtagere aflægger rapport til Kommissionen mindst hver sjette måned eller, for projekter af en varighed på under et år, midtvejs i projektet, samt i alle tilfælde ved projekternes afslutning. Kommissionen holder det i artikel 5 nævnte udvalg orienteret om projekternes forløb. 2. Betingelserne og retningslinjerne for støtte til aktionerne og foranstaltningerne i artikel 2 fastsættes hvert år under hensyn til: a) de prioriteringer, som medlemsstaterne og Kommissionen har fastlagt i deres programmer til fremme af vedvarende energikilder b) kriterier vedrørende de vedvarende energikilders omkost- ningseffektivitet og udnyttelsespotentiale og deres virkninger for beskæftigelse og miljø, herunder navnlig reduktion af CO2 -emissionerne c) for de i artikel 2, litra d), omhandlede aktioners vedkom- mende: bistandens relative omkostninger, den langsigtede kommercielle levedygtighed, størrelsen af den forventede nye produktionskapacitet og omfanget af det tværregionale og/eller tværnationale udbytte d) principperne i traktatens artikel 87 og de relevante EF- retningslinjer for statsstøtte af miljøbeskyttelseshensyn. Under udarbejdelsen af disse betingelser og retningslinjer bistås Kommissionen af det i artikel 5 omhandlede udvalg. Artikel 5 Kommissionen bistås under gennemførelsen af Altener- programmet af det udvalg, der er omhandlet i artikel 4 i Rådets beslutning 1999/21/EF, Euratom. Når der henvises til denne artikel, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF sammenholdt med afgørelsens artikel 8. Fristen i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder. 30. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/5 Udvalget vedtager selv sin forretningsorden. Artikel 8 Artikel 6 Denne beslutning træder i kraft på tyvendedagen efter offentlig- gørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Gennemgang samt intern og ekstern vurdering af gennem- førelsen af Altener-programmet foretages i overensstemmelse med artikel 5 i Rådets beslutning 1999/21/EF, Euratom. Artikel 7 Altener-programmet er åbent for deltagelse af associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med de betingelser, herunder de finansielle bestemmelser, for deltagelse i EF- programmer, der er fastlagt i tillægsprotokollerne til associe- ringsaftalerne eller i selve associeringsaftalerne. Altener-programmet er også åbent for deltagelse af Cypern på grundlag af tillægsbevillinger efter de samme regler som dem, der gælder for EFTA/EØS-landene, og efter fremgangsmåder, som skal aftales med dette land. Rådets beslutning 98/352/EF ophæves. Artikel 9 Artikel 10 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 28. februar 2000. På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne N. FONTAINE Formand J. PINA MOURA Formand Fælles erklæring Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen erklærer, at spørgsmålet om åbning af Altener-programmet for de associerede lande i Middelhavsområdet, det er omhandlet i Meda-programmet, bør behandles i forbindelse med den næste revision af dette program


title: WRITTEN QUESTION E-0518/00 by Hiltrud Breyer (Verts/ALE) to the Commission. Environmental impact assessment and the protection of species.

eurovoc_concepts:
North Rhine-Westphalia
competence of the Member States
environmental impact
industrial project
infringement of EU law
protection of animal life

formats: html pdf print

text: 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/95 for example the payment of child This situation gives the Austrian employee specific advantages, allowances provided for in Austria or the possibility of deducting compulsory sickness insurance from tax over and above the limit for contributions set in Germany. Is it consistent with European law that an Austrian employee should be in a better position than a German one merely because of his nationality? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (19 April 2000) As the Court of Justice has found on a number of occasions, the situation of residents and non-residents is usually different, which accounts for different tax treatment (1). Under Article 3 of the Austrian law on tax procedures (Bundesabgabenordnung (cid:129) BAO), Austrian civil servants posted abroad are considered to be theoretically resident in Austria irrespective of where they actually live. They are therefore liable for tax in Austria on income earned anywhere in the world. There are comparable rules in all the Member States. This legislation is not inconsistent with European law, since nationals of other Member States who are not resident in Austria and who are paid by the Austrian state, such as an employee of the Austrian Chamber of Commerce in Frankfurt (Germany), may opt for unlimited tax liability in Austria (Article 1 § 4 (cid:214)EStG), if their income from Austrian sources makes up the greater part of their income from sources anywhere in the world. If this is not the case, and it is therefore not possible to opt for unlimited tax liability, an employee (cid:129) unlike an Austrian civil servant (cid:129) is taxed as an Austrian non-resident (with his income as an employee of the Chamber of Commerce). On the other hand, he is treated as resident for tax purposes in Germany. In this situation, certain differences in treatment, such as those highlighted by the question by the Honourable Member, may arise from the different status of residents as compared to non-residents. This is an inevitable consequence of the existence of two different national tax systems which have not been harmonised. (1) (CJEC, judgment of 14. 2. 1995, case C-279/93 (cid:129) Schumacker; judgment of 12. 5. 1998, case C-336/96 (cid:129) Gilly). (2000/C 374 E/111) WRITTEN QUESTION E-0518/00 by Hiltrud Breyer (Verts/ALE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Environmental impact assessment and the protection of species The council of the city of Leverkusen has noted with approval the attached decision on B-Plan No 143/III Hornpottweg and instructed the administration to consider possible planning variants for the link to the planned industrial area. The area is well-known because of its importance for bird migration and as a buffer zone for the adjoining nature reserve in the municipal area of Cologne, and it is one of the moorland, dry grassland and inland dune biotypes which are at serious risk. Many of the species relevant to North Rhine-Westphalia according to the EC bird conservation directive (79/409/EEC (1)) and many of the migratory bird species regularly occurring in North Rhine-Westphalia as referred to in Article 4(2) of the EC bird conservation directive for which protective measures are needed occur in this area or use it as a stopover point on their migratory passage. Applications from the Working Party on Biotype Networking of the Cologne, Leverkusen and Rheinisch-Bergischer Kreis groups of BUND (Association for Nature and Environmental Protection Germany) for the area to be protected as a nature reserve have been unsuccessful. C 374 E/96 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 Several points of the environmental decision conclude that the project should not be implemented. impact assessment undertaken in the context of the preparation 1. Does the Commission believe that the EIA is consistent with the new EU directives? Does the Commission agree that the bird conservation directive and the protection of the area as a 2. stopover point for migrating birds should be given a high priority? Does the Commission take the view that the competent authorities should not simply dismiss the 3. clearly adverse outcome of the EIA? Does the Commission agree that particular account needs to be taken of the protection of nature and 4. species in agglomerations? (1) OJ L 103, 25. 4. 1979, p. 1. Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (11 April 2000) The Commission agrees that Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds (1) (Birds Directive) is of great importance in each Member State and is to be respected by every competent authority. Therefore the Commission has launched a number of infringement proceedings concerning the realisation of projects in SPAs, in addition to the general infringement proceedings dealing with the failure of Germany to designate sufficient special protection areas (SPA). The Commission also holds the view that nature and species protection is especially important in urban areas. However, the literature about important bird areas in Europe indicates that there is no site of European importance in Leverkusen (no indication of a national importance or regional importance for the area concerned is known to the Commission). In line with the subsidiarity principle the Commission therefore considers the case mentioned by the Honourable Member falls under the competence of the Member State. For sites of local importance, even those hosting some species of the Birds Directive or a habitat of Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (Habitats Directive) (2), the Honourable Member should address herself to the authorities of the Member State. The subsidiarity principle is also relevant to the question of how to handle the results of the environmental impact assessment concerning the birds value of the site. Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment (EIA Directive) (3) in Article 8 lays down that information gathered pursuant to Articles 5, 6 and 7 must be taken into consideration in the development consent procedure. However, an adverse outcome of the EIA does not necessarily lead to a decision to dismiss the project. The material provided concerning the consent procedure of the council of the city of Leverkusen on the B-Plan No 143/III Hornpottweg does not prove an infringement of the EIA Directive. According to the consent, a comprehensive evaluation of all different effects of the construction plan has been carried out. The material provided does not allow an assessment of how far the EIA was considered in the consent procedure and public consultations have been executed. (1) OJ L 103, 25. 4. 1979. (2) OJ L 206, 22. 7. 1992. (3) OJ L 175, 5. 7. 1985


title: 2000/205/EG: Besluit van de Raad van 28 februari 2000 inzake de sluiting van een overeenkomst in de vorm van een briefwisseling, tussen de Europese Gemeenschap en het Koninkrijk Marokko betreffende bepaalde wijzigingen in de bijlagen 2, 3, 4 en 6 van de Euro-mediterrane overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en het Koninkrijk Marokko anderzijds

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU production
Morocco
association agreement (EU)
import
originating product

text: 18. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 70/205 RAAD BESLUIT VAN DE RAAD van 28 februari 2000 inzake de sluiting van een overeenkomst in de vorm van een briefwisseling tussen de Europese Gemeenschap en het Koninkrijk Marokko betreffende bepaalde wijzigingen in de bijlagen 2, 3, 4 en 6 van de Euro-mediterrane overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en het Koninkrijk Marokko, anderzijds (2000/205/EG) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, BESLUIT: Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- juncto artikel 300, schap, met name op artikel 133, lid 2, eerste zin, lid 3, Gelet op het voorstel van de Commissie, Overwegende hetgeen volgt: (1) Rekening houdend met de termijn die is verstreken en met de wijzigingen die zich hebben voorgedaan sedert de ondertekening op 26 februari 1996 van de Euro-mediter- rane overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lid- staten, enerzijds, en het Koninkrijk Marokko, anderzijds, lijkt het aangewezen in bepaalde bijlagen van die overeen- komst wijzigingen met een beperkte draagwijdte aan te brengen. Artikel 1 De overeenkomst in de vorm van een briefwisseling tussen de Europese Gemeenschap en het Koninkrijk Marokko betreffende bepaalde wijzigingen in de bijlagen 2, 3, 4 en 6 van de Euro- mediterrane overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en het Koninkrijk Marokko, anderzijds, wordt namens de Gemeenschap goedgekeurd. De tekst van de overeenkomst is aan dit besluit gehecht. Artikel 2 De voorzitter van de Raad wordt gemachtigd de persoon aan te wijzen die is gemachtigd de overeenkomst te ondertekenen teneinde daardoor de Gemeenschap te binden. (2) Deze wijzigingen gaan in de richting van een liberalisering van de tariefregeling die Marokko toepast op de invoer van industrieproducten Europese Gemeenschap. oorsprong van uit de Gedaan te Brussel, 28 februari 2000. (3) De overeenkomst in de vorm van een briefwisseling waar- over de Europese Gemeenschap en het Koninkrijk Marokko met dat doel onderhandelingen hebben gevoerd, dient te worden goedgekeurd, Voor de Raad De Voorzitter J. PINA MOURA


title: WRITTEN QUESTION E-0527/00 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Commission. Abolition of duty-free and tax privileges for diplomats.

eurovoc_concepts:
European Commission
diplomatic profession
tax exemption

text: 13. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 46 E/11 An interdepartmental working party consisting of representatives of financial units from the Directorates- General is currently looking into the root causes of under-performance and will propose improvements. In Part Two of the White Paper (cid:145)Reforming the Commission: Action plan(cid:146) (1) the Commission confirms that one of the objectives of the reform is to achieve 95 % of payments within 60 days by 2002 (Action 10: Departments will be asked to set their own targets for meeting the Commission-wide target of payment in 60 days for 95 % of invoices by 2002 and to report on measures taken and results in their Annual Activity Report). The appraisal by the Commission of the outputs delivered by services will take into account this indicator. In addition, the Commission will set up a central invoices register to allow better follow up (Action 11 of the White Paper). (1) COM(2000) 200 final. (2001/C 46 E/013) WRITTEN QUESTION E-0527/00 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Abolition of duty-free and tax privileges for diplomats With reference to Question E-1996/99 (1) and the Commission(cid:146)s answer, which states that the tax privileges for which the 1961 Vienna Convention provides are no longer justified in the European internal market and should really be abolished, the Commission is asked to say whether, in accordance with the principle of fairness and political decency, it intends to extend the argument consistently advanced on the subject of the abolition of duty-free sales to all citizens of the EU and bring to an end the similar special privileges enjoyed by the EU(cid:146)s diplomatic staff? (1) OJ C 219 E, 1. 8. 2000, p. 63. Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (14 April 2000) On the issue of privileges granted to diplomats under the Vienna Convention, the Commission has nothing further to add to its reply to the previous Written Question E-1996/99 by the Honourable Member. (2001/C 46 E/014) WRITTEN QUESTION E-0546/00 by William Newton Dunn (ELDR) to the Commission (28 February 2000) Subject: Welfare of laying hens If the EU fails to secure a welfare clause in the forthcoming WTO negotiations, what will the Commission do to ensure that producers are protected from a flood of cheap, third-country imports?


title: AKT-EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 1/2000, tehty 28 päivänä helmikuuta 2000, 1 päivänä maaliskuuta 2000 sovellettavista siirtotoimenpiteistä - Pöytäkirja N:o 1 käsitteen "alkuperätuotteet" määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä - Pöytäkirja Nro 2 9 artiklan täytäntöönpanosta - Pöytäkirja Nro 3 joka sisältää Loméssa 28 Päivanä helmikuuta 1975 allekirjoitetun AKT-ETY-yleissopimuksen AKT-valtioiden sokeria koskevan pöytäkirjan Nro 3 tekstin ja vastaavat kyseisen yleissopimuksen liitteinä olevat julistukset - Pöytäkirja Nro 4 naudanlihasta - Pöytäkirja Nro 5 toinen banaanipöytäkirja - Yhteinen julistus

eurovoc_concepts:
ACP-EU Committee of Ambassadors
ACP-EU Convention
cooperation agreement (EU)
trade agreement (EU)

text: 1. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 56/47 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) NEUVOSTO AKT—EY-SUURLÄHETTILÄSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2000, tehty 28 päivänä helmikuuta 2000, 1 päivänä maaliskuuta 2000 sovellettavista siirtotoimenpiteistä AKT—EY-SUURLÄHETTILÄSKOMITEA, joka ottaa huomioon Loméssa 15 päivänä joulukuuta 1989 allekir- joitetun neljännen AKT—EY-yleissopimuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna Mauritiuksella 4 päivänä marraskuuta 1995 ja erityisesti sen 366 artiklan allekirjoitetulla sopimuksella, 3 kohdan, ottaa huomioon 8 päivänä joulukuuta 1999 tehdyn AKT—EY- ministerineuvoston päätöksen valtuuksien antamisesta AKT— siirtymätoimenpiteet EY-suurlähettiläskomitealle neljännen AKT—EY-yleissopimuksen päättyessä, toteuttaa sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) Neljännen AKT—EY-yleissopimuksen päättyy 29 päivänä helmikuuta 2000. voimassaolo Yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä AKT-valtioiden välinen uusi kumppanuussopimus, joka on määrä alle- kirjoittaa 8 päivänä kesäkuuta 2000 Suvassa, ei voi tulla voimaan edellä mainittuna päivänä. Sovellettavina jatkettava siirtymätoimenpiteinä 1 päivään elokuuta 2000 asti neljännen AKT—EY-yleis- sopimuksen useimpien määräysten voimassaoloa ja pantava samanaikaisesti siirtymätoimenpiteinä täytän- töön kumppanuussopimuksen kauppajärjestelyt. olisi Ministerineuvosto tekee kumppanuussopimuksen allekir- joittamisen jälkeen pidettävässä ensimmäisessä istunnos- saan päätöksen siirtymätoimenpiteistä, joita sovelletaan 1 päivästä elokuuta kumppanuussopimuksen voimaan- tuloon asti, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla soveltamiseksi annettuja säädöksiä sovelletaan 1 päivästä maaliskuuta 1 päivään elokuuta 2000. 2 artikla jälkeen pidettävässä Ministerineuvosto tekee kumppanuussopimuksen allekirjoitta- misen istunnossaan joita sovelletaan 1 päivästä päätöksen siirtymätoimenpiteistä, elokuuta 2000 kumppanuussopimuksen voimaantuloon asti. Näihin toimenpiteisiin sisältyy 3 artiklassa tarkoitettujen kaup- pajärjestelyjen keskeytymätön soveltaminen. ensimmäisessä 3 artikla Poiketen siitä, mitä 1 artiklassa säädetään, AKT-maista peräisin olevien tuotteiden tuontia valmistelevana ajanjaksona sovelle- tettavaan järjestelyyn liittyviä määräyksiä sovelletaan siirtymä- toimenpiteinä 1 päivästä maaliskuuta 1 päivään elokuuta 2000 sellaisina kuin määräykset ovat tämän päätöksen liitteessä (1) ja jotka esitetään kumppanuussopimuksen liitteessä. 4 artikla Poiketen siitä, mitä neljännen Lomén AKT—EY-yleissopi- muksen 91 artiklassa määrätään, teollisen yhteistyön komitealla on valtuudet nimittää mahdollisimman pian ennen 1 päivää elokuuta 2000 avoimen ja tasapuolisen valintamenettelyn perusteella kaksi apulaisjohtajaa teollisuuden kehittämiskeskuk- seen (TKK) 31 päivänä elokuuta 2002 päättyväksi siirtymäkau- deksi. Tämän kauden lopussa suurlähettiläskomitea päättää johtokunnan suositusten perusteella yritysten kehityskeskuksen (YKK) tulevien suuntaviivojen puitteissa YKK:n hallintokaavion lopullisesta rakenteesta. Jollei 3 ja 4 artiklasta muuta johdu, kaikkia tarkistetun ja niiden neljännen AKT—EY-yleissopimuksen määräyksiä, (1) Tämä liite julkaistaan mahdollisimman pian. L 56/48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 1. 3. 2000 AKT-maat, jäsenvaltiot ja yhteisö velvoitetaan toteuttamaan omalta osaltaan tämän päätöksen täytäntöön- panon edellyttämät toimenpiteet. 5 artikla Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2000. Sitä sovelletaan 1 päivään elokuuta 2000. 6 artikla Tehty Brysselissä 28 päivänä helmikuuta 2000. AKT—EY-suurlähettiläskomitean puolesta V. VALENTE Puheenjohtaja


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0510/00 υποβολή: Christopher Huhne (ELDR) προς την Επιτροπή. Μελέτες για τις διαφορές πληθωρισμού.

eurovoc_concepts:
EU Member State
inflation
single monetary policy

text: 28. 12. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 374 E/93 (2000/C 374 E/108) GRAPTH ERVTHSH E-0510/00 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Μελε΄τες για τις διαφορε΄ς πληθωρισµου΄ Έχοντας υπο΄ψη την απα΄ντηση στη γραπτη΄ ερω΄τηση Ε-2228/99 (1), γνωρι΄ζει η Επιτροπη΄ τις µελε΄τες που ανε΄λαβαν ειδικοι΄ επιστη΄µονες και φορει΄ς που συµµετε΄χουν στην αγορα΄ σχετικα΄ µε τις διαρκει΄ς διαφορε΄ς πληθωρισµου΄ κα΄θε κρα΄τους µε΄λους στη ζω΄νη του ευρω΄; Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να παρουσια΄σει κατα΄λογο µε τις διαφορε΄ς πληθωρισµου΄ για κα΄θε κρα΄τος µε΄λος, οι οποι΄ες, συ΄µφωνα µε τις µελε΄τες που ανε΄λαβαν οι ειδικοι΄ επιστη΄µονες και οι φορει΄ς που συµµετε΄χουν στην αγορα΄, θα ει΄ναι διαρκει΄ς; (1) ΕΕ C 219 E της 1. 8. 2000, σελ. 127. Apa·nthsh toy k. Solbes Mira ej ono·matow thw Epitroph·w (4 Aprili·oy 2000) Στις ακαδηµαι¤κε΄ς µελε΄τες που προσπαθου΄ν να εκτιµη΄σουν το ανεκτο΄ ευ΄ρος του φα΄σµατος των διαφορω΄ν πληθωρισµου΄ στην Οικονοµικη΄ και Νοµισµατικη΄ Ένωση (ΟΝΕ) συµπεριλαµβα΄νονται και οι µελε΄τες Alberola και Tyrv(cid:228)inen (1998), και Canzoneri(1998). Οι µελε΄τες αυτε΄ς βασι΄ζονται στο αποκαλου΄µενο υπο΄δειγµα Balassa- Samuelson η΄ σε µι΄α τροποποιηµε΄νη ε΄κδοση΄ του. Και το ∆ιεθνε΄ς Νοµισµατικο΄ Ταµει΄ο επιχει΄ρησε µι΄α ανα΄ χω΄ρα ποσοτικοποι΄ηση του αποτελε΄σµατος Balassa-Samuelson σε ορισµε΄νες προ΄σφατες εκθε΄σεις. Οι παρα΄γοντες της αγορα΄ς τει΄νουν ει΄τε να αναφερθου΄ν σ(cid:146) αυτε΄ς τις µελε΄τες ει΄τε να αναφερθου΄ν στην ιστορικη΄ εµπειρι΄α ορισµε΄νων υφισταµε΄νων νοµισµατικω΄ν ενω΄σεων, κυρι΄ως στις Ην. Πολιτει΄ες η΄ στο Ην. Βασι΄λειο. Η Ευρωπαι¤κη΄ Κεντρικη΄ Τρα΄πεζα (ΕΚΤ) ανε΄λυσε το αντικει΄µενο των διαφορω΄ν στον πληθωρισµο΄ σε µια νοµισµατικη΄ ε΄νωση στο µηνιαι΄ο δελτι΄ο της του Οκτωβρι΄ου 1999. Τα προσοµοιωµε΄να ανεκτα΄ ποσοστα΄ πληθωρισµου΄ στις ακαδηµαι¤κε΄ς µελε΄τες περιε΄χονται σε πι΄νακα που στα΄λθηκε απευθει΄ας στο Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου και στη γραµµατει΄α του Κοινοβουλι΄ου. Οι προσοµοιω΄σεις στηρι΄ζονται σε τρεις βασικε΄ς υποθε΄σεις: (i) η µακρο΄χρονη ισοδυναµι΄α αγοραστικη΄ς δυ΄ναµης (PPP) θα παραµει΄νει σε ισχυ΄ για τους εµπορευµατικου΄ς τοµει΄ς στη ζω΄νη του ευρω΄• (ii) η διαφορα΄ στην αυ΄ξηση της παραγωγικο΄τητας µεταξυ΄ των εµπορευµατικω΄ν και µη εµπορευµατικω΄ν τοµε΄ων θα παραµει΄νει η ι΄δια στην ΟΝΕ σε κα΄θε χω΄ρα καθω΄ς και στην ιστορικη΄ περι΄οδο• και (iii) η εξε΄λιξη των τιµω΄ν σε κα΄θε τοµε΄α θα ει΄ναι ανα΄λογη µε το κο΄στος της ανα΄ µονα΄δα εργασι΄ας. Οι Alberola και Tyrv(cid:228)inen ανε΄χονται διαφορε΄ς στις ανα΄ τοµε΄α τα΄σεις των µισθω΄ν στο υπο΄δειγµα που ονοµα΄ζουν «εκτεταµε΄νο Balassa-Samuelson». Αυτε΄ς οι αριθµητικε΄ς ασκη΄σεις ει΄ναι χρη΄σιµες για να δει΄ξουν ο΄τι συνεχει΄ς διαφορε΄ς πληθωρισµου΄ στην ΟΝΕ µπορου΄ν να ει΄ναι δικαιολογηµε΄νες. Αυτο΄ το γεγονο΄ς πρε΄πει να λαµβα΄νεται υπο΄ψη στη διαδικασι΄α πολυµερου΄ς επι΄βλεψης και στις οικονοµικε΄ς πολιτικε΄ς των συµµετεχο΄ντων στη ζω΄νη του ευρω΄. Οι προσοµοιω΄σεις δεν πρε΄πει να εκλαµβα΄νονται ως ακριβει΄ς προβλε΄ψεις των µελλοντικω΄ν µακροχρο΄νιων διαφορω΄ν στον πληθωρισµο΄ µε΄σα στην ΟΝΕ. Ο ρο΄λος της παραγωγικο΄τητας των εµπορευ΄σιµων αγαθω΄ν δηµιουργει΄ προκατα΄ληψη εξηγω΄ντας ο΄τι οι πραγµατικε΄ς συναλλαγµατικε΄ς ισοτιµι΄ες µεταξυ΄ των βιοµηχανικω΄ν χωρω΄ν παραµε΄νουν αντικει΄µενο συζη΄τησης στην οικονοµικη΄ βιβλιογραφι΄α (βλ. Rogoff (1996)). Συ΄µφωνα µε την εµπειρι΄α των χωρω΄ν της ΟΝΕ, τα προσµετρηθε΄ντα σε κοινο΄ νο΄µισµα εθνικα΄ επι΄πεδα τιµω΄ν απε΄κλιναν κατα΄ τη µακρα΄ περι΄οδο πολυ΄ λιγο΄τερο απ(cid:146) ο΄τι υποδη΄λωναν οι προαναφερθει΄σες προσοµοιω΄σεις. Οι υποθε΄σεις στις οποι΄ες βασι΄ζονται οι προσοµοιω΄σεις δεν τηρη΄θηκαν de facto (και δεν χρεια΄ζεται να τηρηθου΄ν ου΄τε στο µε΄λλον), για παρα΄δειγµα η µακρο΄χρονη PPP για εµπορευ΄σιµα αγαθα΄ δεν τηρη΄θηκε για ο΄λες τις χω΄ρες στο δει΄γµα (βλ. Canzoneri et. al. (1998))• η σχετικη΄ τιµη΄ για µη εµπορευµατικου΄ς τοµει΄ς αυξη΄θηκε γενικω΄ς λιγο΄τερο γρη΄γορα απ(cid:146) ο΄τι ε΄δειχναν οι τα΄σεις της σχετικη΄ς παραγωγικο΄τητας (βλ. Canzoneri et. al. (1998))• οι διαφορε΄ς παραγωγικο΄τητας µεταξυ΄ τοµε΄ων µπορου΄ν να µεταβληθου΄ν µε τον καιρο΄ (η προς κα΄λυψη απο΄σταση π. χ. στην Ιταλι΄α και στην Ισπανι΄α ει΄ναι ση΄µερα µικρο΄τερη απ(cid:146) ο΄τι στις αρχε΄ς της δεκαετι΄ας του 70). Η εµπειρι΄α απο΄ α΄λλες νοµισµατικε΄ς ενω΄σεις µπορει΄ να συµβα΄λει στην κατανο΄ηση του ζητη΄µατος των διαφορω΄ν πληθωρισµου΄ στην ΟΝΕ. Απο΄ το 1950 ε΄ως το 1978 (ε΄τος κατα΄ το οποι΄ο η ιρλανδικη΄ λι΄ρα αποσυνδε΄θηκε απο΄ τη βρετανικη΄ λι΄ρα), η µε΄ση διαφορα΄ του ετη΄σιου δει΄κτη πληθωρισµου΄ των τιµω΄ν καταναλωτη΄ (∆ΤΚ) µεταξυ΄ Ιρλανδι΄ας και Ην. Βασιλει΄ου (χω΄ρες που παρουσι΄αζαν το΄τε µεγα΄λη διαφορα΄ στο επι΄πεδο οικονοµικη΄ς ανα΄πτυξης) η΄ταν 0,4 %. Μεταξυ΄ του Λουξεµβου΄ργου και του Βελγι΄ου η µε΄ση διαφορα΄ για την περι΄οδο 1950-88 η΄ταν ετησι΄ως περι΄που 0,3 %. C 374 E/94 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 28. 12. 2000 Η Επιτροπη΄ θεωρει΄ τις ανωτε΄ρω µηχανικε΄ς προσοµοιω΄σεις ως τα ανω΄τατα ο΄ρια για το πιθανο΄ ανεκτο΄ ευ΄ρος του φα΄σµατος διαφορα΄ς πληθωρισµου΄ στην ΟΝΕ. Παρ(cid:146) ο΄λα αυτα΄ στην οικονοµικη΄ διαχει΄ριση της ζω΄νης του ευρω΄ ει΄ναι πολυ΄ σηµαντικο΄ να αναγνωρισθει΄ ο΄τι συνεχιζο΄µενες διαφορε΄ς πληθωρισµου΄ µπορου΄ν να δικαιολογηθου΄ν ενο΄ψει µακροχρο΄νιων διαρθρωτικω΄ν δυνα΄µεων. Η Επιτροπη΄ αντιµετωπι΄ζει θετικα΄ το ενδιαφε΄ρον του Κοινοβουλι΄ου γι(cid:146) αυτο΄ το σηµαντικο΄ ζη΄τηµα και ει΄ναι προ΄θυµη να συζητη΄σει περαιτε΄ρω αυτα΄ τα θε΄µατα µε το Αξιο΄τιµο Με΄λος. (2000/C 374 E/109) GRAPTH ERVTHSH E-0511/00 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Η ε΄λλειψη σεβασµου΄ προς το ∆ι΄καιο της ΕΕ εκ µε΄ρους των κρατω΄ν µελω΄ν Έχοντας υπο΄ψη την απα΄ντηση στη γραπτη΄ ερω΄τηση Ε-2230/99 (1) (3 ∆εκεµβρι΄ου 1999) καθω΄ς και την εικο΄να της διαρκου΄ς και αυξανο΄µενης ε΄λλειψης σεβασµου΄ προς το ∆ι΄καιο της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης, ιδι΄ως εκ µε΄ρους της Γαλλι΄ας, πω΄ς προτει΄νει η Επιτροπη΄ να βελτιω΄σει την κατα΄σταση; Αναγνωρι΄ζει η Επιτροπη΄ ο΄τι οι τωρινε΄ς της προσπα΄θειες να χαλιναγωγη΄σει τις παραβια΄σεις ει΄ναι ανεπαρκει΄ς; Πιστευ΄ει ο΄τι πρε΄πει να ενισχυθει΄ το συ΄στηµα ποινω΄ν εναντι΄ον εκει΄νων που παραβια΄ζουν τους νο΄µους συστηµατικα΄; Προτι΄θεται να καταθε΄σει προτα΄σεις προς αυτη΄ την κατευ΄θυνση κατα΄ την επικει΄µενη ∆ιακυβερνητικη΄ ∆ια΄σκεψη; (1) ΕΕ C 203 E της 18. 7. 2000, σελ. 153. Apa·nthsh toy k. Prodi ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Aprili·oy 2000) Η Επιτροπη΄ θεωρει΄ ο΄,τι η ισχυ΄ουσα διαδικασι΄α του α΄ρθρου 226 για τις παραβα΄σεις (πρω΄ην α΄ρθρο 169) της συνθη΄κης ΕΚ ε΄χει αποδει΄ξει την αποτελεσµατικο΄τητα΄ της για πολλα΄ ε΄τη. Συνεπω΄ς η Επιτροπη΄ δεν σκοπευ΄ει να προτει΄νει τροποποι΄ηση της εν λο΄γω διαδικασι΄ας. Το µεγαλυ΄τερο µε΄ρος των διαδικασιω΄ν κατα΄ παραβα΄σεων που εκκινει΄ η Επιτροπη΄ επιλυ΄εται πριν η ι΄δια προσφυ΄γει στο Ευρ. ∆ικαστη΄ριο, ε΄χοντας το κρα΄τος µε΄λος δω΄σει τε΄λος στην παρα΄βαση΄ του. Απο΄δειξη αυτη΄ς της αποτελεσµατικο΄τητας αποτελει΄ το γεγονο΄ς ο΄,τι, το 1999, µο΄νο το 16,5 % των παραβα΄σεων που ει΄χαν αποτελε΄σει αντικει΄µενο προειδοποι΄ησης υποβλη΄θηκαν στο ∆ικαστη΄ριο απο΄ την Επιτροπη΄. Η αποτελεσµατικο΄τητα αυτη΄ς της διαδικασι΄ας ενισχυ΄θηκε απο΄ τη δυνατο΄τητα δευ΄τερης προσφυγη΄ς που προβλε΄πει χρηµατικε΄ς ποινε΄ς, ο΄πως θεσπι΄στηκε απο΄ τη Συνθη΄κη για την Ευρ. Ένωση, στο Ευρ. ∆ικαστη΄ριο (α΄ρθρο 228 πρω΄ην α΄ρθρο 171 της συνθη΄κης ΕΚ). Επιπλε΄ον, µε στο΄χο την εξασφα΄λιση µιας ο΄λο και περισσο΄τερο συστηµατικη΄ς αναθεω΄ρησης της εφαρµογη΄ς των κοινοτικω΄ν νο΄µων απο΄ τα κρα΄τη µε΄λη, η Επιτροπη΄ βελτιω΄νει σταθερα΄ τις επιχειρησιακε΄ς διαδικασι΄ες της σ(cid:146) αυτο΄ το πεδι΄ο. Το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Ευρ. Κοινοβουλι΄ου παραπε΄µπεται για µια συ΄ντοµη περιγραφη΄ αυτω΄ν των νε΄ων επιχειρησιακω΄ν µε΄τρων στην προσεχη΄ 17η ε΄κθεση, η οποι΄α θα ει΄ναι στη δια΄θεση του Ευρ. Κοινοβουλι΄ου τις προσεχει΄ς εβδοµα΄δες. (2000/C 374 E/110) GRAPTH ERVTHSH E-0516/00 ypobolh·: Michael Gahler (PPE-DE) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Ιθαγε΄νεια και διπλη΄ φορολο΄γηση Στο παρα΄ρτηµα του αυστριακου΄ εµπορικου΄ επιµελητηρι΄ου στη Φρανκφου΄ρτη, το οποι΄ο αποτελει΄ οργανισµο΄ δηµοσι΄ου δικαι΄ου, εργα΄ζονται ε΄νας γερµανο΄ς και ε΄νας αυστριακο΄ς. Ενω΄ ο αυστριακο΄ς, ως υπα΄λληλος δηµοσι΄ου οργανισµου΄, αντιµετωπι΄ζεται σαν να ει΄χε την κατοικι΄α του στην Αυστρι΄α, ο γερµανο΄ς υπα΄λληλος υπο΄κειται στην γερµανοαυστριακη΄ συ΄µβαση περι΄ διπλη΄ς φορολογι΄ας. Συ΄µφωνα µε αυτη΄, ο τελευται΄ος ει΄ναι σε περιορισµε΄νο βαθµο΄ υπο΄χρεος σε καταβολη΄ φο΄ρου και στην Αυστρι΄α, εκτο΄ς εα΄ν, συ΄µφωνα µε την απο΄φαση Schumacker του ∆ΕΚ, υποβα΄λλει αι΄τηση για απεριο΄ριστη φορολογικη΄ υποχρε΄ωση


title: 2000/176/GASP: Gemeinsamer Standpunkt des Rates vom 28. Februar 2000 zur zeitlich begrenzten Aussetzung von Artikel 4 des Gemeinsamen Standpunkts 1999/318/GASP betreffend zusätzliche restriktive Maßnahmen gegen die Bundesrepublik Jugoslawien und zur Aufhebung des Gemeinsamen Standpunkts 98/426/GASP

eurovoc_concepts:
Serbia
Yugoslavia
air transport
international sanctions

text: 1. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 56/1 (In Anwendung von Titel V des Vertrages über die Europäische Union erlassene Rechtsakte) GEMEINSAMER STANDPUNKT DES RATES vom 28. Februar 2000 zur zeitlich begrenzten Aussetzung von Artikel 4 des Gemeinsamen Standpunkts 1999/318/GASP betreffend zusätzliche restriktive Maßnahmen gegen die Bundesrepublik Jugoslawien und zur Aufhebung des Gemeinsamen Standpunkts 98/426/GASP (2000/176/GASP) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — HAT FOLGENDEN GEMEINSAMEN STANDPUNKT ANGENOMMEN: Artikel 1 Artikel 4 des Gemeinsamen Standpunktes 1999/318/GASP wird bis zum 28. August 2000 ausgesetzt. Der Gemeinsame Standpunkt 98/426/GASP wird aufgehoben. Artikel 2 Artikel 3 Dieser Gemeinsame Standpunkt wird fortlaufend überprüft. Artikel 4 Dieser Gemeinsame Standpunkt wird am Tag seiner Annahme wirksam. Artikel 5 Dieser Gemeinsame Standpunkt wird im Amtsblatt veröffent- licht. Geschehen zu Brüssel am 28. Februar 2000. Im Namen des Rates Der Präsident J. PINA MOURA gestützt auf den Vertrag über die Europäische Union, insbeson- dere auf Artikel 15, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Im Gemeinsamen Standpunkt 1999/318/GASP (1) unter- stützt der Rat die Aufrechterhaltung oder Verschärfung der gegen die Belgrader Regierung gerichteten Sank- tionen, sofern die serbische Bevölkerung darunter nicht zu leiden hat. In seinen Schlußfolgerungen vom 14. Februar 2000 beschloß der Rat unter anderem, in Anbetracht der eindringlichen und einstimmigen Aufforderung durch die demokratischen Kräfte in der Bundesrepublik Jugo- slawien das Flugverbot für einen Zeitraum von sechs Monaten auszusetzen. (3) Artikel 4 des Gemeinsamen Standpunkts 1999/318/ GASP sollte daher ausgesetzt werden. (4) Weitere Maßnahmen der Gemeinschaft sind zur Umset- resultierenden dieser Aussetzung der zung Maßnahmen erforderlich. aus (5) Der Gemeinsame Standpunkt 98/426/GASP betreffend ein Flugverbot zwischen der Bundesrepublik Jugoslawien und der Europäischen Gemeinschaft für jugoslawische Fluggesellschaften (2) wurde durch den Gemeinsamen Standpunkt 1999/318/GASP hinfällig. Aus Gründen der Rechtssicherheit sollte der Gemeinsame Standpunkt 98/ 426/GASP daher aufgehoben werden — (1) ABl. L 123 vom 13. 5. 1999, S. 1. (2) ABl. L 190 vom 4. 7. 1998, S. 3


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0523/00 di Giovanni Pittella (PSE) alla Commissione. Analisi e prevenzione del Mobbing in Europa.

eurovoc_concepts:
comparative study
economic consequence
labour law
occupational health
psychological harassment
working conditions

text: C 330 E/180 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 L(cid:146)anno scorso Ł stata sospesa l(cid:146)intesa con le Ferrovie dello Stato per la distribuzione su rotaia della merce. Pu(cid:242) la Commissione precisare se i nuovi fornitori di servizi di trasporto sono stati scelti tramite una regolare gara d(cid:146)appalto nel rispetto delle procedure previste dalla normativa comunitaria? integrazione delle politiche ambientali nelle altre politiche comunitarie Ł una priorit(cid:224) La strategia di dell(cid:146)Unione europea, cos(cid:236) come stabilito dal trattato di Amsterdam. L(cid:146)Unione europea si Ł impegnata a ridurre le emissioni di CO2, cos(cid:236) come fissato dai criteri della Convenzione di Kyoto. Ritiene la Commissione che, laddove possibile e a pari condizioni di efficacia, si debba favorire il trasporto su ferrovia rispetto a quello su gomma? Risposta del sig. Bolkestein in nome della Commissione (7 aprile 2000) La Commissione non Ł a conoscenza di presunte violazioni del diritto comunitario dei pubblici appalti che intervenire presso le autorit(cid:224) italiane per verificare la conformit(cid:224) della procedura di le consentano di aggiudicazione degli appalti citata dall(cid:146)onorevole parlamentare. La Commissione, quindi, sarebbe particolarmente grata all(cid:146)onorevole parlamentare se potesse trasmetterle le informazioni di cui dispone in merito. Sulla base di tali informazioni la Commissione avvier(cid:224) qualsiasi indagine utile per valutare se sussistano violazioni del diritto comunitario degli appalti pubblici e prendere le misure previste dal trattato CE che si rivelassero necessarie onde ripristinare, se del caso, la conformit(cid:224) di detta procedura al diritto comunitario degli appalti pubblici. L(cid:146)attuale politica della Commissione nel settore ferroviario mira ad attribuire alla ferrovia una posizione concorrenziale sul mercato dei trasporti creando un contesto che le consentir(cid:224) di competere su basi di parit(cid:224) con altri modi di trasporto. (2000/C 330 E/207) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0523/00 di Giovanni Pittella (PSE) alla Commissione (28 febbraio 2000) Oggetto: Analisi e prevenzione del Mobbing in Europa La letteratura scientifica definisce il «mobbing» come l(cid:146)attuazione, nelle relazioni tra colleghi o tra superiori e dipendenti, di un attacco sistematico e continuo nei confronti di una vittima designata al fine di estrometterla dal posto di lavoro. Si tratta di ripetute aggressioni sul fronte psicologico di diverso tipo e grado che comprendono critiche continue ed ingiustificate, calunnie, l(cid:146)assegnazione di compiti ingrati o squalificanti, e tutte le azioni che possono nuocere all(cid:146)immagine professionale e sociale nei riguardi di terzi, superiori o relazioni di affari. Le conseguenze del fenomeno non possono essere sottovalutate. I primi studi indicano che il «mobbing» non solo produce danni alla salute dei lavoratori, ma determina rilevanti costi sociali alle aziende. ¨ stato infatti osservato che il livello delle prestazioni di un lavoratore sottoposto al mobbing pu(cid:242) scendere dell(cid:146)80 % incidendo sulle capacit(cid:224), la resistenza e l(cid:146)attenzione fino a determinare l(cid:146)insorgere di malattie di natura fisica e psicologica, obbligandolo a lunghe assenze. Recentemente questo problema ha suscitato un crescente interesse all(cid:146)interno del contesto europeo. I singoli ordinamenti giuridici nazionali non costituiscono allo stato attuale una base adeguata per la definizione di misure di prevenzione, di tutela delle vittime e di riparazione dei danni sub(cid:236)ti. Vi sono infatti sparsi riferimenti normativi, ma manca un corpo organico di norme diretto ad offrire una risposta globale ed efficace. Cosa intende fare la Commissione per arginare questo fenomeno in Europa? 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/181 Non ritiene necessario approfondire questa delicata ed importante materia attraverso, ad esempio, un(cid:146)analisi comparata del «mobbing» nei diversi Stati dell(cid:146)Unione europea e lo studio delle possibili soluzioni? Quali misure intende applicare al suo interno, nell(cid:146)ambito dell(cid:146)attuale processo di riforma amministrativa? Risposta della sig. ra Diamantopoulou a nome della Commissione (27 aprile 2000) La Commissione condivide l(cid:146)opinione dell(cid:146)onorevole parlamentare sulla necessit(cid:224) di approfondire l(cid:146)analisi di tale questione. A tal fine il comitato consultivo per la sicurezza, l(cid:146)igiene e la tutela della salute sul posto di lavoro ha istituito un gruppo di lavoro per la prevenzione della violenza sul posto di lavoro. Il documento di lavoro al riguardo, elaborato da un istituto su richiesta della Commissione, nonchØ una pubblicazione dello UIL (Ufficio internazionale del lavoro) relativa alla violenza sul posto di lavoro altres(cid:236) presentata al gruppo di lavoro, sono stati inviati direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare e al Segretariato generale del Parlamento. Nella suo prima riunione che ha avuto luogo nell(cid:146) ottobre 1999, il gruppo di lavoro ha deciso di esaminare la questione della violenza sul posto di lavoro in senso lato in modo da includere il mobbing e le molestie sessuali. Attualmente il gruppo sta preparando un parere sull(cid:146)argomento che dovr(cid:224) essere discusso durante la riunione plenaria del comitato consultivo prevista per l(cid:146)ottobre 2000. Tale parere dar(cid:224) la possibilit(cid:224) alla Commissione di valutare la necessit(cid:224) di nuove attivit(cid:224) comunitarie miranti a proteggere il lavoratore dalla violenza sul posto di lavoro. Nel contesto della riforma dello statuto, l(cid:146)azione 47 del Libro bianco (1) sulla riforma della Commissione (parte II) prevede espressamente l(cid:146)adozione delle disposizioni intese a tutelare la dignit(cid:224) della persona sul posto di lavoro. Per ci(cid:242) che concerne in particolar modo le molestie sessuali, che possono essere considerate un aspetto specifico della violenza sul luogo di lavoro, la Commissione gi(cid:224) nel 1990 aveva pubblicato un codice di condotta per i suoi dipendenti, che Ł stato integrato e aggiornato nel 1996. (1) COM(2000) 200. (2000/C 330 E/208) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0529/00 di Michl Ebner (PPE-DE) alla Commissione (28 febbraio 2000) Oggetto: Progettazione del luogo di lavoro per i telefonisti non vedenti Il mestiere di telefonista rappresenta una delle poche possibilit(cid:224) di lavoro per i non vedenti. Con il rapido sviluppo dell(cid:146)elettronica, tuttavia, i centralini telefonici vengono ormai costruiti in modo tale che i ciechi e le persone con gravi disturbi alla vista non sono piø in grado di svolgere il proprio lavoro in modo ottimale e autonomo. I nuovi centralini spesso non consentono alle persone non vedenti di riconoscere le chiamate in arrivo, le linee libere, il segnale di occupato di un apparecchio interno, ecc. , perchØ queste informazioni appaiono unicamente su un display e, quindi in forma visiva. I non vedenti dovrebbero invece poter riconoscere queste informazioni acusticamente o mediante il tatto. Per consentire ai ciechi e alle persone con gravi disturbi alla vista di continuare a svolgere anche in futuro l(cid:146)attivit(cid:224) di telefonista, garantendo cos(cid:236) anche a questa categoria il diritto al lavoro, sarebbe necessario che i produttori di impianti telefonici predisponessero i centralini in modo da poterli adattare con facilit(cid:224) e a poco prezzo alle esigenze dei non vedenti. Si chiede pertanto alla Commissione di comunicare se a livello europeo esistono direttive o regolamenti che obblighino i produttori a progettare gli impianti telefonici tenendo conto delle esigenze dei non vedenti. Intende la Commissione affrontare in modo costruttivo questo problema e presentare adeguate proposte legislative al riguardo?


title: WRITTEN QUESTION P-0639/00 by Joaquim Miranda (GUE/NGL) to the Commission. Natural disaster in Mozambique.

eurovoc_concepts:
EU aid
Mozambique
bad weather
emergency aid

text: 26. 1. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 26 E/75 rights of cultural minorities. The European Parliament has already stressed the need for recognition of the rights of the Kurds as a people in Turkey. The recognition of the Kurds as a minority signifies a step towards the acquisition of cultural rights. The Copenhagen Treaty criteria are not very detailed, which leaves room for interpretation. According to statements by the Prime Minister, Mr Ecevit, at the Helsinki conference, Turkey is making efforts to encourage the achievement of democratisation. With regard to the recognition of the Kurdish language, the position of the Prime Minister is, however, that Turkey(cid:146)s approach to south-eastern Turkey will change when separatism is no longer an issue there. Such statements indicate that Ecevit will make full use of the grey area with regard to whether or not the Kurds should be granted cultural rights. There is a danger that vague concessions by Turkey would bring about accession to the European Union. However it is clear that the measures which the Turkish state has adopted so far are not adequate either for Turkey to be seen as a democratic country or for the rights of the Kurds as a minority, let alone as a people, to be guaranteed. Can the Commission indicate its position on the extent to which Turkey fulfils the accession criteria? What is the Commission(cid:146)s view on the rights of the Kurds as a cultural minority? What are the Commission(cid:146)s views on the extent to which Turkey meets the criteria of the Copenhagen Treaty and the recognition of the rights of the Kurds as a cultural minority? What measures will the Commission take to monitor the developments in Turkey with regard to accession and the related criteria? Answer given by Mr Verheugen on behalf of the Commission (27 March 2000) In its last regular report adopted in October 1999 (1), the Commission concluded: Recent developments confirm that, although the basic features of a democratic system exist in Turkey, it still does not meet the Copenhagen political criteria. There are serious shortcomings in terms of human rights and protection of minorities [(cid:133)]. Concerning the question of Turkish citizens of Kurdish origin, the regular report reiterated the opinion contained in the 1998 report that (cid:145)a civil solution could include recognition of certain forms of Kurdish cultural identity and greater tolerance of the ways of expressing that identity, provided it does not advocate separatism or terrorism(cid:146). A centrepiece of the new pre-accession strategy for Turkey, launched at the European Council in Helsinki in December 1999, is the accession partnership (AP) to be prepared by the Commission before adoption by the Council. The aim of this AP is mainly to set out priorities to be implemented by Turkey in all the fields of the Copenhagen criteria (including the political field) in order to prepare Turkey for Union membership. The monitoring of the implementation of the AP priorities will be regularly done, through appropriate mechanisms such as the association committee as well as in the annual regular reports. (1) COM(1999) 514 final. (2001/C 26 E/094) WRITTEN QUESTION P-0639/00 by Joaquim Miranda (GUE/NGL) to the Commission (28 February 2000) Subject: Natural disaster in Mozambique Sever weather in Mozambique has already driven large numbers of people from their homes, caused heavy loss of livestock (c. 40 000 head of cattle so far), destroyed some 70 000 hectares of crops, mainly millet and rice, and made it extremely difficult to guarantee supplies of drinking water. C 26 E/76 Official Journal of the European Communities EN 26. 1. 2001 The economic, social and health problems already caused by the weather conditions may well worsen (cid:129) a fresh cyclone is forecast, and the weakness of Mozambique(cid:146)s economy means that an adequate and timely response is simply impossible. What emergency measures is the Commission planning to take to help the Mozambique authorities to cope with this disastrous situation? Answer given by Mr Nielson on behalf of the Commission (24 March 2000) The Commission is very concerned about the emergency situation in Mozambique. The continuing torrential rains throughout the southern Africa region, aggravated by Cyclone Eline, have led to displace- ment of large numbers of people and there has been considerable damage to housing and infrastructure. Many people have lost their lives, disappeared or been injured. The government of Mozambique appealed for humanitarian aid from third countries. The international community has provided substantial assistance in the search and rescue phase (now complete) and to the ongoing relief efforts. Official contributions and pledges to date are estimated at € 100 million, over 60 % of which has come from the Community (Commission and Member States). The Commission member responsible for development and humanitarian aid visited Mozambique on 2 and 3 March 2000 together with the Portuguese Secretary of State to assess the situation. In response to the initial flooding caused by heavy rains in early February, the Commission approved € 1 million in emergency relief funding to be channelled by its Humanitarian aid office (ECHO) through Red Cross and non-governmental organisation (NGO) implementing partners, of which € 750 000 went to Mozambique and € 250 000 to Botswana. These agencies addressed the most urgent needs of moving people in danger to more secure areas, while providing essential relief items, emergency shelterhealth care, and water and sanitation. In addition € 1,4 million from the food security budget line has been made locally available to the Commission(cid:146)s delegate and the Mozambique Government to improve food security for the victims. In the wake of the further damage wrought by Cyclone Eline, the Commission has processed a second decision for an amount of € 2 million, primarily focusing on emergency relief in the Limpopo and Save river basins (Provinces of Gaza, Inhambane and Sofala), where the destruction and displacement is greatest. A third, more significant ECHO financing decision, drafted in close consultation with partners in Maputo, was endorsed on 14 March 2000 by an inter-service task force (ECHO, DG Dev, SCR) set up to ensure the coherence of the Commission(cid:146)s short-term and medium-to-long-term intervention. The strategic focus of the third decision will be to promote resettlement through emergency food security (the planting season commences in a few weeks), water and sanitation, health (including small-scale rehabilitation of health centres), and cholera contingency/preparedness. A senior regional ECHO expert recently completed a 10-day needs assessment mission to Mozambique; a permanent ECHO technical assistant has been recruited and will be deployed in the field next week, where he will monitor the implementation of ECHO funded operations and liaise with the central coordination structure set up by the Government of Mozambique with United Nations support. The Commission is also preparing a medium-term Community response combining NGO co-financing with European development fund (EDF) operations to help Mozambique in redressing the crisis and in re- establishing the rapid pace of growth for which Mozambique had worked so hard. An additional amount of € 21 million was announced by the member of the Commission during his visit to Mozambique. It is envisaged that this response would link the current phase of emergency through to re-construction within a three to four year horizon


title: QUESTION ÉCRITE E-0516/00 posée par Michael Gahler (PPE-DE) à la Commission. Problème de la nationalité dans la double imposition.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 374 E/94 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 28. 12. 2000 La Commission considŁre que ces simulations mØcaniques correspondent (cid:224) l(cid:146)ampleur maximale que pourraient atteindre d(cid:146)Øventuels Øcarts d(cid:146)inflation persistants dans l(cid:146)UEM. Cela Øtant, il est trŁs important, dans la gestion Øconomique de la zone euro, de reconna(cid:238)tre que des Øcarts d(cid:146)inflation persistants peuvent se justifier au regard de certains facteurs structurels. La Commission se fØlicite de l(cid:146)intØrŒt manifestØ par le Parlement pour ce sujet important et est toute disposØe (cid:224) dØbattre encore de ces questions avec l(cid:146)Honorable Parlementaire. (2000/C 374 E/109) QUESTION (cid:201)CRITE E-0511/00 posØe par Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) la Commission (28 fØvrier 2000) Objet: Infractions au droit communautaire commises par les (cid:201)tats membres (cid:192) la lumiŁre de la rØponse (cid:224) la question Øcrite E-2230/99 (1) du 3 dØcembre 1999 et du constat rØgulier et croissant d(cid:146)infractions au droit communautaire, notamment dans le chef de la France, que propose la Commission pour mettre bon ordre (cid:224) cette situation? La Commission reconna(cid:238)t-elle que les efforts qu(cid:146)elle dØploie (cid:224) cette fin sont inadØquats? Estime-t-elle que le systŁme d(cid:146)astreintes imposØes aux contrevenants devrait Œtre renforcØ et envisage-t-elle de formuler des propositions en ce sens lors de la prochaine ConfØrence intergouvernementale? (1) JO C 203 E du 18. 7. 2000, p. 153. RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (10 avril 2000) La Commission estime que la procØdure en manquement prØvue (cid:224) l(cid:146)article 226 (ex-article 169) du traitØ CE fait preuve d(cid:146)efficacitØ depuis des annØes. Par consØquent, la Commission n(cid:146)a pas l(cid:146)intention de proposer une rØforme de cette procØdure. Dans la plus grande partie des procØdures d(cid:146)infraction engagØes par la Commission, la Cour de justice n(cid:146)est pas saisie, l(cid:146)(cid:201)tat membre concernØ ayant mis fin (cid:224) l(cid:146)infraction qui lui est reprochØe. Ainsi, en 1999 dans seulement 16,5 % des cas, les infractions ayant fait l(cid:146)objet d(cid:146)une lettre de mise en demeure ont ØtØ soumises (cid:224) la Cour par la Commission. La possibilitØ d(cid:146)engager devant la Cour de justice une deuxiŁme action pouvant entra(cid:238)ner des sanctions financiŁres (article 228, ex-article 171 du traitØ CE), qui a ØtØ introduite par le traitØ sur l(cid:146)Union europØenne, a rendu cette procØdure encore plus efficace. En outre, pour garantir un examen de plus en plus systØmatique de la mise en (cid:156)uvre du droit communautaire par les (cid:201)tats membres, la Commission amØliore constamment ses procØdures opØration- nelles en la matiŁre. L(cid:146)Honorable Parlementaire est invitØ (cid:224) se reporter au 17e rapport (cid:224) venir pour avoir un aper(cid:231)u de ces nouvelles mesures opØrationnelles. Le rapport sera mis (cid:224) la disposition du Parlement au cours des prochaines semaines. (2000/C 374 E/110) QUESTION (cid:201)CRITE E-0516/00 posØe par Michael Gahler (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: ProblŁme de la nationalitØ dans la double imposition (28 fØvrier 2000) Un Allemand et un Autrichien travaillent au siŁge de la Chambre Øconomique fØdØrale d(cid:146)Autriche, qui est une collectivitØ de droit public. Alors que l(cid:146)Autrichien est considØrØ comme employØ d(cid:146)une collectivitØ l(cid:146)Allemand est soumis (cid:224) la convention germano- publique, comme s(cid:146)il avait son domicile en Autriche, autrichienne sur la double imposition. En vertu de cette convention, il est Øgalement soumis (cid:224) une obligation fiscale limitØe en Autriche, mŒme s(cid:146)il fait une demande d(cid:146)obligation fiscale illimitØe conformØ- ment (cid:224) l(cid:146)arrŒt de la Cour de Justice des CommunautØs europØennes relatif (cid:224) l(cid:146)affaire Schumacker. 28. 12. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 374 E/95 Certte situation confŁre (cid:224) l(cid:146)employØ autrichien des avantages rØels, comme le bØnØfice des abattements pour enfants (cid:224) charge accordØs en Autriche ou la possibilitØ de dØduire de ses imp(cid:244)ts le montant de l(cid:146)assurance maladie obligatoire mŒme s(cid:146)il dØpasse le plafond des cotisations sociales appliquØ en Allemagne. Le fait qu(cid:146)un employØ autrichien soit favorisØ par rapport (cid:224) un employØ allemand du seul fait de sa nationalitØ est-il conforme au droit europØen? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (19 avril 2000) Comme la Cour de justice l(cid:146)a constatØ (cid:224) plusieurs reprises, rØsidents et non-rØsidents se trouvent normalement dans une situation diffØrente qui justifie un traitement fiscal diffØrent (1). Selon l(cid:146)article 3 de la loi autrichienne sur les procØdures fiscales (Bundesabgabenordnung (cid:129) BAO), les fonctionnaires autrichiens en poste (cid:224) l(cid:146)Øtranger sont, nonobstant leur rØsidence effective, considØrØs fictivement comme rØsidents en Autriche. Ainsi ces personnes sont imposables en Autriche sur leurs revenus de source mondiale. Des rŁgles comparables se trouvent dans tous les (cid:201)tats membres. Cette rØglementation ne se heurte pas au droit europØen, puisque les ressortissants des autres (cid:201)tats membres, qui sont non-rØsidents en Autriche et qui sont payØs par des caisses publiques autrichiennes, comme par exemple un employØ de la chambre Øconomique fØdØrale d(cid:146)Autriche (cid:224) Francfort (Allemagne), peuvent opter pour Œtre imposØs de maniŁre illimitØe en Autriche (article 1, paragraphe 4 (cid:214)EStG), si le revenu de source autrichienne constitue la quasi-totalitØ de leur revenu mondial. l(cid:146)employØ (cid:129) contrairement au fonctionnaire autrichien (cid:129) est Si le revenu autrichien ne constitue pas une telle quote-part et partant la possibilitØ d(cid:146)opter n(cid:146)est pas ouverte, imposØ comme non-rØsident autrichien (avec son revenu comme employØ de la chambre Øconomique). Par contre, il est traitØ comme rØsident fiscal en Allemagne. Dans cette situation, certaines diffØrences de traitement, telles que soulignØes par la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire, peuvent dØcouler du statut diffØrent des rØsidents par rapport aux non-rØsidents. C(cid:146)est une consØquence inØvitable de l(cid:146)existence de diffØrents systŁmes fiscaux nationaux, non harmonisØs. (1) (CJCE, arrŒt du 14. 2. 1995, affaire C-279/93 (cid:129) Schumacker, arrŒt du 12. 5. 1998, affaire C-336/96 -Gilly). (2000/C 374 E/111) QUESTION (cid:201)CRITE E-0518/00 posØe par Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (28 fØvrier 2000) Objet: (cid:201)valuation de l(cid:146)impact sur l(cid:146)environnement et protection des espŁces. Le conseil municipal de Leverkusen a pris favorablement acte de la dØcision jointe en annexe concernant le plan B no 143/III de Hornpottweg et chargØ l(cid:146)administration d(cid:146)examiner d(cid:146)Øventuels projets de rechange pour le raccordement de la zone industrielle projetØe. La rØgion en question est rØputØe pour son importance en tant que zone de passage d(cid:146)oiseaux migrateurs et zone tampon de la rØserve naturelle limitrophe situØe sur le territoire de Cologne, et est fortement concernØe par les menaces qui pŁsent sur les biotypes que sont les landes, les prairies sŁches et les dunes intØrieures. Une grande partie des espŁces d(cid:146)oiseaux intØressant la rØgion de RhØnanie du Nord-Westphalie visØes par la directive concernant la conservation des oiseaux sauvages (79/409/CEE (1)), ainsi que des espŁces d(cid:146)oiseaux migrateurs survolant frØquemment cette rØgion et mentionnØes (cid:224) l(cid:146)article 4, paragraphe 2 de cette mŒme directive, et pour lesquelles des mesures de protection sont nØcessaires, transitent par cette rØgion ou y font escale au cours de leur migration. Les demandes prØsentØes par le groupe de travail sur la crØation de rØseaux de biotypes des sections du BUND (Association allemande pour la nature et la protection de l(cid:146)environnement) de Cologne, de Leverkusen et du district Rhin-Berg pour la protection de la rØgion en tant que rØserve naturelle n(cid:146)ont pas abouti