title: Kommissionens förordning (EG) nr 304/2000 av den 9 februari 2000 om fastställande av åtgärder för torskbeståndets återhämtning i Irländska sjön (ICES-område VII a)

eurovoc_concepts:
Irish Sea
fishery management
fishing regulations
sea fish

formats: html pdf print

text: L 35/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 2. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 304/2000 av den 9 februari 2000 om fastställande av åtgärder för torskbeståndets återhämtning i Irländska sjön (ICES-område VII a) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, Artikel 1 med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992 om ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1181/ 98 (2), särskilt artikel 15. 1 i denna, och av följande skäl: I november 1999 meddelade Internationella rådet för havsforskning att det föreligger överhängande risk för utfiskning när det gäller torskbeståndet i Irländska sjön (ICES-område VII a). Vid ministerrådets möte den 16–17 december 1999 uttalade kommissionen och ministerrådet att det fanns ett starkt behov av en återhämtningsplan för torskbe- ståndet i Irländska sjön. Det omedelbara kravet är att göra det möjligt för så mycket torsk som möjligt att leka under perioden från och med mitten av februari till och med slutet av april 2000. 1. Under perioden 14 februari–30 april 2000 skall det vara förbjudet att använda bottentrål, ringnot eller liknande släpred- skap, alla typer av stågarn, grimgarn, torskgarn eller liknande fasta garn eller fiskeredskap med krokar inom den del av ICES-område VII a som ligger — söder om en rät linje som förbinder en punkt på Nordir- lands kust vid 54° 30(cid:1) N och en punkt på Englands kust vid 54° 30(cid:1) N och — norr om de räta linjer som förbinder följande koordinater: en punkt på Irlands östra kust vid 53° 15(cid:1) N 53° 15(cid:1) N, 05° 00(cid:1) V 54° 00(cid:1) N, 05° 00(cid:1) V 54° 00(cid:1) N, 04° 00(cid:1) V 53° 30(cid:1) N, 04° 00(cid:1) V en punkt på Englands västra kust vid 53° 30(cid:1) N Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att använda 2. bottentrål med trålbord inom det angivna området under den angivna perioden, förutsatt att a) maskstorleken för dessa trålar ligger antingen i intervallet 70–79 mm eller i intervallet 80–99 mm, b) ingen annan typ av fiskeutrustning finns ombord, Det finns därför ett påtagligt behov av att torskfisket under denna period upphör i de relevanta delarna av Irländska sjön. c) samtliga bottentrålar med trålbord som finns ombord har maskstorlekar som ligger i endast ett av de båda tillåtna intervallen, De kommersiellt viktiga bestånden av havskräfta (Neph- rops norvegicus), räkor och plattfisk i Irländska sjön är dock inte hotade. Fiskestoppet till skydd för torskbe- ståndet bör därför ske på ett sådant sätt att fisket efter havskräfta, räkor och plattfisk inte minskas i betydande grad, samtidigt som risken för torskbeståndet minimeras. De övergångsåtgärder för 2000 som fastställs i fotnot 6 i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2723/1999 (4), vilka kan innebära stora bifångster av torsk i Irländska sjön (ICES-område VII a), bör inte till- lämpas. (1) EGT L 389, 31. 12. 1992, s. 1. (2) EGT L 164, 9. 6. 1998, s. 1. (3) EGT L 125, 27. 4. 1998, s. 1. (4) EGT L 328, 22. 12. 1999, s. 9. d) ingen enskild maska i en sådan trål, oberoende av dess position, överstiger 300 mm, och att e) sådana trålar används endast inom i) ett område som begränsas av de räta linjer som förbinder följande koordinater: 53° 30(cid:1) N, 05° 30(cid:1) V 53° 30(cid:1) N, 05° 20(cid:1) V 54° 20(cid:1) N, 04° 50(cid:1) V 54° 30(cid:1) N, 05° 10(cid:1) V 54° 30(cid:1) N, 05° 20(cid:1) V 54° 00(cid:1) N, 05° 50(cid:1) V 54° 00(cid:1) N, 06° 10(cid:1) V 53° 45(cid:1) N, 06° 10(cid:1) V 53° 45(cid:1) N, 05° 30(cid:1) V 53° 30(cid:1) N, 05° 30(cid:1) V, och/eller (1) (2) (3) (4) (5) (6) 10. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 35/11 ii) ett område som begränsas av de rätta linjer som förbinder följande koordinater: 54° 00(cid:1) N, 03° 50(cid:1) V 54° 00(cid:1) N, 03° 20(cid:1) V 54° 30(cid:1) N, 03° 40(cid:1) V 54° 30(cid:1) N, 03° 50(cid:1) V 54° 20(cid:1) N, 04° 00(cid:1) V 54° 00(cid:1) N, 03° 50(cid:1) V. De fångster som fiskats med bottentrålar med trålbord i de områden som anges under i och/eller ii och som förvaras ombord skall landas endast om dess procentuella sammansätt- ning uppfyller de villkor som fastställs i bilaga I till förordning (EG) nr 850/98 när det gäller släpredskap med maskstorlek i intervallet 70–79 mm. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att använda inom det angivna området under den angivna 3. bomtrål perioden, förutsatt att a) dess maskstorlek antingen ligger i intervallet 16–31 mm eller är lika med eller överstiger 80 mm, b) den endast används inom den del av det i punkt 1 angivna området som ligger öster om 05° 30(cid:1) V. Artikel 2 Fotnot 6 i bilaga I till förordning (EG) nr 850/98 skall inte tillämpas för ICES-område VII a. Artikel 3 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas till och med den 30 april 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 9 februari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen


title: QUESTION ÉCRITE P-0413/00 posée par Struan Stevenson (PPE-DE) à la Commission. Grève des camionneurs français.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Greece
application of EU law
equal pay
gender equality

text: C 280 E/212 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/251) QUESTION (cid:201)CRITE P-0404/00 posØe par Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: (cid:201)galitØ entre les hommes et les femmes (8 fØvrier 2000) Selon le rapport d(cid:146)Eurostat pour l(cid:146)annØe 1999, les travailleuses europØennes ont encore un long chemin (cid:224) parcourir pour obtenir l(cid:146)ØgalitØ de rØmunØration avec les hommes. Et, parmi les femmes europØennes, ce sont les Grecques qui occupent (cid:224) cet Øgard le dernier rang. Quelles mesures entend prendre la Commission pour assurer dans l(cid:146)ensemble des (cid:201)tats membres, et en particulier en GrŁce, le respect et l(cid:146)application du principe de l(cid:146)ØgalitØ de rØmunØration entre les hommes et les femmes (cid:224) travail Øgal ou de valeur Øgale? RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (1er mars 2000) Le principe de l(cid:146)ØgalitØ de rØmunØration entre travailleurs masculins et travailleurs fØminins pour un mŒme travail ou un travail de valeur Øgale est inscrit dans le droit communautaire depuis le traitØ de Rome (article 141 (ex-article 119) du traitØ CE). la directive 75/117/CEE du Conseil, du 10 fØvrier 1975, concernant le rapprochement des lØgislations des (cid:201)tats membres relatives (cid:224) l(cid:146)application du principe de l(cid:146)ØgalitØ des rØmunØrations entre les travailleurs masculins et les travailleurs fØminins (1), laquelle a ØtØ transposØe dans tous les (cid:201)tats membres, y compris la GrŁce. l(cid:146)objet d(cid:146)une directive spØcifique, Il a Øgalement fait Ces diverses dispositions ont donnØ lieu (cid:224) une jurisprudence abondante de la Cour de justice, laquelle a notamment interprØtØ de fa(cid:231)on trŁs large le concept de «rØmunØration». MalgrØ ces dispositions et cette jurisprudence, la pratique montre, ainsi que le souligne l(cid:146)Honorable Parlementaire, que les diffØrences de rØmunØration entre les femmes et les hommes restent considØrables. C(cid:146)est pourquoi la Commission a adoptØ en 1996 un code de conduite visant (cid:224) amØliorer les conditions pour assurer la mise en (cid:156)uvre de l(cid:146)ØgalitØ de rØmunØration. Ce code se veut un outil de travail susceptible d(cid:146)aider (cid:224) faire progresser, dans les faits, le principe de l(cid:146)ØgalitØ de rØmunØration. La Commission rappelle Øgalement que la Cour a depuis longtemps reconnu que l(cid:146)article 141 du traitØ CE produit un effet direct, permettant ainsi (cid:224) tout travailleur fØminin qui s(cid:146)estime victime d(cid:146)une discrimination d(cid:146)invoquer cet article devant une juridiction nationale. En consØquence, les problŁmes actuels dØcoulant de la pratique, et compte tenu de toutes les garanties la Commission n(cid:146)envisage pas, (cid:224) l(cid:146)heure actuelle, juridiques dØj(cid:224) offertes par le droit communautaire, d(cid:146)autres initiatives lØgislatives concernant le principe d(cid:146)ØgalitØ de rØmunØration. La Commission attire toutefois encore l(cid:146)attention de l(cid:146)Honorable Parlementaire sur le fait que depuis 1999 l(cid:146)objectif de rØduire la diffØrence salariale entre les femmes et les hommes est partie intØgrante des lignes directrices pour les politiques d(cid:146)emploi des (cid:201)tats membres. Dans ce contexte, ces derniers se sont engagØs (cid:224) adopter des mesures visant (cid:224) promouvoir l(cid:146)ØgalitØ de salaire entre hommes et femmes. (1) JO L 45 du 19. 2. 1975. (2000/C 280 E/252) QUESTION (cid:201)CRITE P-0413/00 posØe par Struan Stevenson (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: GrŁve des camionneurs fran(cid:231)ais (9 fØvrier 2000) La grŁve menØe par les camionneurs fran(cid:231)ais menace sØrieusement les pŒcheurs Øcossais, car les produits doivent arriver frais sur les marchØs, donc de prØfØrence dans un dØlai de quelques heures aprŁs la pŒche. Or, une fois de plus, le gouvernement fran(cid:231)ais semble rester passif devant les difficultØs du monde rural britannique. 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/213 La Commission serait-elle disposØe (cid:224) envisager de prendre des mesures contre le gouvernement fran(cid:231)ais parce qu(cid:146)il tolŁre un mouvement qui dure depuis des mois, qui constitue manifestement une entrave au fonctionnement du marchØ unique et une violation des rŁgles de la concurrence et qui pourrait Œtre considØrØ comme un cas de protectionnisme flagrant? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (2 mars 2000) L(cid:146)Honorable Parlementaire a bien voulu attirer l(cid:146)attention de la Commission sur les consØquences Øconomiques importantes, pour les entreprises communautaires, des blocages aux frontiŁres effectuØs par les chauffeurs routiers fran(cid:231)ais en particulier au cours de ces derniŁres semaines. la Commission souhaiterait souligner que, conformØment au droit communautaire, il (cid:192) cet Øgard, appartient aux (cid:201)tats membres de prendre toutes les mesures nØcessaires et proportionnØes pour rØtablir la libre circulation des marchandises sur leur territoire lorsque de tels ØvØnements ont lieu. Pour ce qui concerne l(cid:146)action que peut mener la Commission, il y a lieu de noter que le rŁglement (CE) no 2679/98 du Conseil du 7 dØcembre 1998 relatif au fonctionnement du marchØ intØrieur pour ce qui est de la libre circulation des marchandises entre les (cid:201)tats membres (1), permet dØsormais (cid:224) la Commission d(cid:146)intervenir rapidement dans ce type de situation. Cette intervention peut prendre, dans un premier temps, la forme d(cid:146)une demande d(cid:146)information adressØe (cid:224) l(cid:146)(cid:201)tat membre sur le territoire duquel les entraves se produisent. Cette possibilitØ a d(cid:146)ailleurs ØtØ utilisØe par la Commission au cours des mouvements de transporteurs des 10-11 janvier 2000 et des 31 janvier 2000 (cid:129) 1er fØvrier 2000. (cid:192) chaque fois, la Commission a re(cid:231)u de la part des autoritØs fran(cid:231)aises, dans le dØlai de deux jours prescrits, des informations concernant l(cid:146)Øtat du conflit ainsi que sur les mesures prises pour Øviter les blocages. Dans un second temps, l(cid:146)intervention de la Commission peut prendre la forme d(cid:146)une notification adressØe (cid:224) l(cid:146)(cid:201)tat membre lui demandant de prendre, dans un dØlai fixØ par la Commission, toutes les mesures nØcessaires et proportionnØes pour rØtablir la libre circulation des marchandises. Cette seconde possibilitØ n(cid:146)a pas encore ØtØ utilisØe par la Commission. (cid:192) l(cid:146)occasion des conflits rØcents, elle a estimØ que la levØe des barrages aux frontiŁres rendait inutile l(cid:146)utilisation de cette procØdure. Toutefois, la Commission se rØserve bien entendu le droit d(cid:146)y avoir recours lorsque la situation le justifiera. La Commission souhaiterait enfin souligner que, en dehors des moyens d(cid:146)intervention dont elle dispose dans le cadre du rŁglement (CEE) no 2679/98, il ne lui appartient pas de s(cid:146)immiscer dans le traitement des problŁmes sociaux existant dans les (cid:201)tats membres et qui, peuvent, le cas ØchØant, dØboucher sur des actions du type de celles (cid:224) l(cid:146)origine des entraves dØnoncØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire. (1) JO L 337 du 12. 12. 1998. (2000/C 280 E/253) QUESTION (cid:201)CRITE E-0433/00 posØe par Cristiana Muscardini (UEN) (cid:224) la Commission (23 fØvrier 2000) Objet: PrØvention des lØsions musculaires et du squelette chez les enfants en (cid:226)ge scolaire En Italie, des parents d(cid:146)ØlŁves de l(cid:146)Øcole primaire se plaignent de plus en plus frØquemment du poids des cartables dans lesquels leurs enfants transportent leurs livres scolaires. Les autoritØs sanitaires rØgionales et locales ont diffusØ des informations scientifiques et des conseils de maintien afin d(cid:146)Øviter les risques liØs (cid:224) un poids excessif. La Commission pourrait-elle indiquer: 1. 2. si des Øtudes et des analyses ont ØtØ rØalisØes au niveau communautaire sur ce sujet, s(cid:146)il existe, dans les autres (cid:201)tats de l(cid:146)UE, des rØglementations basØes sur des connaissances techniques et scientifiques, et


title: Règlement (CE) n° 300/2000 de la Commission, du 9 février 2000, fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 10. 2. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 35/3 RÈGLEMENT (CE) No 300/2000 DE LA COMMISSION du 9 février 2000 fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 2038/1999 du Conseil du 13 septembre 1999 portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), vu le règlement (CE) no 1422/95 de la Commission du 23 juin 1995 établissant les modalités d'application pour l'importation de mélasses dans le secteur du sucre et modifiant le règlement (CEE) no 785/68 (2), et notamment son article 1er, paragraphe 2, et son article 3, paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) Le règlement (CE) no 1422/95 prévoit que le prix caf à l'importation de mélasses, ci-après dénommé «prix repré- sentatif», est établi conformément au règlement (CEE) no 785/68 de la Commission (3). Ce prix s'entend fixé pour la qualité type définie à l'article 1er du règlement précité. Le prix représentatif de la mélasse est calculé pour un lieu de passage en frontière de la Communauté, qui est Amsterdam. Ce prix doit être calculé à partir des possibi- lités d'achat les plus favorables sur le marché mondial établies sur la base des cours ou des prix de ce marché ajustés en fonction des différences de qualité éventuelles par rapport à la qualité type. La qualité type de la mélasse a été définie par le règlement (CEE) no 785/68. les plus Pour la constatation des possibilités d'achat favorables sur le marché mondial, il doit être tenu compte de toutes les informations relatives aux offres faites sur le marché mondial, aux prix relevés sur des marchés importants dans les pays tiers et aux opérations de vente conclues dans le cadre des échanges internatio- naux, dont la Commission a connaissance, soit par l'in- termédiaire des États membres, soit par ses propres moyens. Lors de cette constatation, aux termes de l'ar- ticle 7 du règlement (CEE) no 785/68, on peut se fonder sur une moyenne de plusieurs prix, à condition que cette moyenne puisse être considérée comme représentative de la tendance effective du marché. (4) Il n'est pas tenu compte des informations lorsque la marchandise n'est pas saine, loyale et marchande ou lorsque le prix indiqué dans l'offre ne porte que sur une faible quantité non représentative du marché. Doivent (1) JO L 252 du 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 141 du 24. 6. 1995, p. 12. (3) JO L 145 du 27. 6. 1968, p. 12. également être exclus les prix d'offre qui peuvent être considérés comme non représentatifs de la tendance effective du marché. Afin d'obtenir des données comparables relatives à la mélasse de la qualité type, il importe, selon la qualité de la mélasse offerte, d'augmenter ou de diminuer les prix en fonction des résultats obtenus par l'application de l'article 6 du règlement (CEE) no 785/68. Un prix représentatif peut être exceptionnellement main- tenu à un niveau inchangé pendant une période limitée lorsque le prix d'offre qui a servi de base pour l'établisse- ment précédent du prix représentatif n'est pas parvenu à la connaissance de la Commission et les prix d'offre disponibles, qui ne semblent pas être suffisamment représentatifs de la tendance effective du marché, entraî- neraient des modifications brusques et considérables du prix représentatif. Lorsqu'il existe une différence entre le prix de déclenche- ment pour le produit en cause et le prix représentatif, il y a lieu de fixer des droits à l'importation additionnels dans les conditions visées à l'article 3 du règlement (CE) no 1422/95. En cas de suspension des droits à l'importa- tion en application de l'article 5 du règlement (CE) no 1422/95, il y a lieu de fixer des montants particuliers pour ces droits. L'application de ces dispositions conduit à fixer les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation des produits en cause comme indiqué à l'annexe du présent règlement. Les mesures prévues conformes à l'avis du comité de gestion du sucre, au présent règlement sont (5) (6) (7) (8) (9) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les prix représentatifs et les droits additionnels applicables à l'importation des produits visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1422/95 sont fixés comme indiqué en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 10 février 2000. L 35/4 FR Journal officiel des Communautés européennes 10. 2. 2000 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 9 février 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission du règlement fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels applicables à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre ANNEXE Code NC Montant du prix représentatif par 100 kg nets du produit en cause Montant du droit additionnel par 100 kg nets du produit en cause (en EUR) Montant du droit à appliquer à l'importation du fait de la suspension visée à l'article 5 du règlement (CE) no 1422/95 par 100 kg nets du produit en cause (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 7,07 7,37 0,01 0,00 — — (1) Fixation pour la qualité type telle que définie à l'article 1er du règlement (CEE) no 785/68, modifié. (2) Ce montant remplace, conformément à l'article 5 du règlement (CE) no 1422/95, le taux du droit du tarif douanier commun fixé pour ces produits


title: Regulamento (CE) n.° 301/2000 da Comissão, de 9 de Fevereiro de 2000, que altera as restituições à exportação do açúcar branco e do açúcar em bruto tal qual

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: 10. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 35/5 REGULAMENTO (CE) N. o 301/2000 DA COMISSÃO de 9 de Fevereiro de 2000 que altera as restituições à exportação do açúcar branco e do açúcar em bruto tal qual A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 2038/1999 do Conselho, de 13 de Setembro de 1999, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector do açúcar (1), e, nomeada- mente, o n. o 5, terceiro parágrafo, do seu artigo 18. o, Considerando o seguinte: (1) (2) As restituições aplicáveis à exportação para o açúcar branco e para o açúcar em bruto foram fixadas pelo Regulamento (CE) n. o 258/2000 da Comissão (2). A aplicação das modalidades estabelecidas no Regula- mento (CE) n. o 258/2000, dados de que a Comissão tem conhecimento, conduz à alteração das restituições à exportação, actualmente em vigor, em conformidade com o anexo do presente regulamento, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o As restituições à exportação dos produtos referidos na alínea a) do n. o 1 do artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 2038/1999, tal qual e não desnaturados, fixadas no anexo do Regulamento (CE) n. o 258/2000, são modificadas de acordo com os montantes referidos no anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 10 de Fevereiro de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 9 de Fevereiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 252 de 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 28 de 3. 2. 2000, p. 24. L 35/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 2. 2000 do regulamento da Comissão, de 9 de Fevereiro de 2000, que altera as restituições à exportação do açúcar branco e do açúcar em bruto puro ANEXO Código do produto Montante da restituição 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — EUR/100 kg — 43,33 42,66 43,33 42,66 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4710 — EUR/1 % de sacarose × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 47,10 48,60 46,38 1701 99 90 9100 0,4710 — EUR/1 % de sacarose × 100 kg — (1) O presente montante é aplicável ao açúcar em bruto de um rendimento de 92 %. Se o rendimento do açúcar em bruto exportado se afastar de 92 %, o será calculado em conformidade com as montante da restituição aplicável disposições do n. o 4 do artigo 19. o do Regulamento (CE) n. o 2038/1999. (2) Fixação suspensa pelo Regulamento (CEE) n. o 2689/85 da Comissão (JO L 255 de 26. 9. 1985, p. 12), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CEE) n. o 3251/85 (JO L 309 de 21. 11. 1985, p. 14)


title: 2002/343/EF: Kommissionens beslutning af 9. februar 2000 om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen (Sag COMP/M.1641 — Linde/AGA) (EØS-relevant tekst.)(meddelt under nummer K(2000) 352)

eurovoc_concepts:
European Commission
application of EU law
economic concentration
gas
merger control

text: 7. 5. 2002 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 120/1 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 9. februar 2000 om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen (Sag COMP/M. 1641 — Linde/AGA) (meddelt under nummer K(2000) 352) (Kun den tyske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (2002/343/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — ud fra følgende betragtninger: under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, (1) under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 57, stk. 2, litra a), Den 1. september 1999 modtog Kommissionen i hen- hold til artikel 4 i forordning (EØF) nr. 4064/89 (fusionsforordningen) en anmeldelse af en fusion, hvor- efter Linde Aktiengesellschaft (Linde) erhverver kontrol- len, jf. artikel 3, stk. 1, litra b), i fusionsforordningen, med hele AGA AB (AGA) ved køb af aktier. under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomheds- overtagelser (1), (EF) nr. 1310/97 (2), særlig artikel 8, stk. 2, senest ændret forordning ved under henvisning til Kommissionens beslutning af 30. septem- ber 1999 om at indlede procedure i denne sag, efter at have givet de deltagende virksomheder lejlighed til at fremsætte deres bemærkninger til Kommissionens indsigelser, (2) Den 30. september 1999 besluttede Kommissionen at indlede proceduren efter fusionsforordningens artikel 6, stk. 1, litra c), og EØS-aftalens artikel 57. (3) Det rådgivende udvalg behandlede udkastet foreliggende beslutning den 24. januar 2000. til den efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser (3), og I. PARTERNE OG TRANSAKTIONEN (1) EFT L 395 af 30. 12. 1989, s. 1. Berigtigelse i EFT L 257 af 21. 9. 1990, s. 13. (2) EFT L 180 af 9. 7. 1997, s. 1. (3) EFT C 110 af 7. 5. 2002. (4) Linde driver virksomhed inden for produktionsanlæg, transportteknik, køleteknik og fremstilling og salg af industrigasser. AGA driver ligeledes virksomhed inden for fremstilling og salg af industrigasser. L 120/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 5. 2002 (5) Linde ejer allerede på nuværende tidspunkt AGA-aktier, svarende til 21,76 % af kapitalen med 14,45 % af stemmerettighederne. På grundlag af aftaler af 15. august 1999 med suspensiv betingelse erhvervede Linde i alt 66 891 874 A-aktier og 41 974 157 B-aktier fra seks storaktionærer i AGA. Dette svarer til, at Linde har kapitalinteresser i AGA på mere end 66 %. (6) Linde har derudover i mellemtiden på grundlag af et offentligt overtagelsestilbud erhvervet AGA’s øvrige kapital, der er opdelt i A-aktier og B-aktier. II. FUSION (7) Transaktionen er en fusion som omhandlet i fusions- forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), da Linde erhverver enekontrollen med AGA. III. FÆLLESSKABSDIMENSION (8) De deltagende virksomheders samlede omsætning på verdensplan overstiger tilsammen 5 mia. EUR (4). Lindes og AGA’s samlede omsætning i Fællesskabet overstiger hver især 250 mio. EUR. Parterne har ikke over to tredjedele af deres samlede omsætning på fællesskabs- plan i én og samme medlemsstat. Den anmeldte fusion er derfor af fællesskabsdimension. Der er desuden tale om en samarbejdssag efter EØS-aftalens artikel 57 sammenholdt med artikel 2, stk. 1, litra c), i protokol 24 til denne aftale. IV. VURDERING EFTER FUSIONSFORORDNINGENS ARTIKEL 2 (11) Industrigasser kan udvindes fra luften, på grundlag af syntetiske processer og fra naturlige kilder. Luftgasser udvindes gennem kondensering og separering af luft i dens bestanddele. Luft består af 20,95 % oxygen, 78,09 % nitrogen, 0,93 % argon og 0,03 % andre ædelgasser som neon, krypton, xenon og helium. Acetylen og hydrogen frembringes i kemiske processer. Kuldioxid (»kulsyre«) stammer fra naturlige kilder eller opstår som biprodukt i forbindelse med kemiske processer. Helium udvindes fra naturlige kilder. (12) Ifølge den anmeldende part tegner luftgasserne sig for ca. 75 % af omsætningen i forbindelse med industrigas- ser, og de gasser, som udvindes på grundlag af syntetiske processer eller fra naturlige kilder, tegner sig for 25 %. (13) Nedenstående tabel giver et overblik over væsentlige for gasserne oxygen, nitrogen, anvendelsesområder argon, kuldioxid, acetylen, hydrogen og helium: Gasart Væsentlige anvendelsesområder Oxygen Nitrogen A. RELEVANTE PRODUKTMARKEDER Argon (9) (10) Linde og AGA driver begge virksomhed inden for fremstilling og salg af industrigasser samt medicinske gasser og højrene gasser. Som industrigasser betegnes alle gasser og gasblandinger, som leveres af gasudbyderne til meget forskellige anven- delsesformål inden for teknik og forskning. De hyppigst anvendte industrigasser er oxygen, nitrogen, argon, kuldioxid, acetylen og hydrogen samt blandinger heraf. Blandt industrigasser i snævrere forstand hører ikke medicinske gasser og gasser, hvis renhed ligger over den normale renhed, eller hvis blandingsnøjagtighed er større end for gasblandinger til industriel brug. (4) Omsætningen blev beregnet på grundlag af fusionsforordningens artikel 5, stk. 1, og Kommissionens meddelelse om beregning af omsætning (EFT C 66 af 2. 3. 1998, s. 25). Omsætninger inden den 1. januar 1999 blev beregnet på grundlag af de gennemsnitlige ecu-kurser og omregnet til euro i forholdet 1:1. Hydrogen Kuldioxid Acetylen Helium Metallurgisk industri (stålfremstilling), ke- misk industri, metalforarbejdende industri (skæring og svejsning), papirindustri (bleg- ning), glasindustri (smeltning), elektronikin- dustri, spildevandsrensning, fiskeopdræt Elektronikindustri, kemisk industri, levneds- middelindustri (forlængelse af holdbarheden gennem oxidationsbeskyttelse og chokfrys- ning), metalforarbejdende industri (presning af aluminiumsdele), byggeindustri (jordfrys- ning, nedkøling ved afbinding af beton, oxidationsbeskyttelse spændingsarme- ring) af Metallurgisk industri (stålfremstilling), me- talforarbejdende industri (beskyttelse af svej- sesømme mod oxidation), elektronikindustri (beskyttelse af halvledere mod urenheder), gas til »airbags« Kemisk industri (rensning af kemikalier), levnedsmiddelindustri (fremstilling af spise- olier), glasfremstilling (slibning af glas) Metalforarbejdende industri (beskyttelse af svejsesømme mod oxidation), stålfremstil- ling, kemisk industri, fremstilling af drikke- varer, levnedsmiddelindustri (chokfrysning), tøris, spildevandsrensning (neutralisering af alkalisk spildevand) Metalforarbejdende industri (skæring og svejsning), glasfremstilling (smøring af stø- beforme) Luft- og rumfartsindustri, ballongas, sund- hedsvæsen 7. 5. 2002 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 120/3 (14) Den anmeldende part har anført, at industrigasser kan sammenfattes til grupper med lignende anvendelsesfor- mål/-muligheder. I forbindelse med næsten alle anven- delsesmuligheder er det således muligt at substituere en gasart med en anden, såfremt dennes fysiske/kemiske egenskaber er egnede til den pågældende anvendelse. Gasblandinger kan generelt erstattes af enkeltgasser. Nitrogen, argon og kuldioxid egner sig til anvendelse som inertgas, mens flydende nitrogen, flydende argon, flydende helium samt flydende og fast kuldioxid kan anvendes til køleformål. Derudover udgør svejsebeskyt- telsesgasser som kuldioxid, argon og gasblandinger en gasgruppe, og endelig kan luft og oxygen ligeledes omfattes af én gasgruppe. (15) Den anmeldende part har endvidere anført, at industri- gasser kan erstattes af alternative ikke-gasbaserede meto- der i forbindelse med 60 % af anvendelsesmulighederne. Der er her tale om følgende anvendelsesområder: varme- behandling metallurgi, oxygenberigelse, herunder glas/ smelteprocesser, forbindelse/sammenføjning/adskillelse, inertering/kemi, kuldebehandling levnedsmidler, frem- stilling af direkkevarer, vandrensning, ætsning og dote- ring i forbindelse med halvleder/elektroteknik/lysteknik, anvendelse til køle- og trykformål inden for plast- og gummiindustrien samt respiration og narkotisering. Da kunderne på de førnævnte anvendelsesområder ikke kun anvender gasbaserede metoder, men også ikke- gasbaserede metoder, bør metoder, som er baseret på alternative teknologier, omfattes af markedsafgrænsnin- gen. Den anmeldende part foreslår i den henseende, at de relevante produktmarkeder afgrænses på grundlag af de ti væsentligste anvendelsesområder. proces- og kvalitetsforringelser. De kunder, som Kom- missionen har forhørt sig hos som led i undersøgelserne af denne sag samt undersøgelserne i den parallelle sag M. 1630 — Air Liquide/BOC, har da også næsten uden undtagelse bestridt, at de industrigasser, som de anven- der, kan erstattes af andre. (17) På grundlag af resultaterne af indersøgelserne i denne sag samt undersøgelserne i den parallelle sag M. 1630 — Air Liquide/BOC mener Kommissionen fortsat, at industrigasser generelt ikke kan erstattes af ikke-gasbase- rede metoder. Navnlig har de kunder, som Kommissio- nen har været i kontakt med som led i denne sag, næsten uden undtagelse erklæret, at industrigasser efter deres opfattelse ikke kan erstattes af ikke-gasbaserede metoder, f. eks. mekaniske eller kemiske metoder. (18) Med hensyn til visse anvendelsesområder kunne der ganske vist være tale om en substitutionsmulighed, f. eks. anvendelsen af kompressionskøleanlæg i stedet for kuldioxid og nitrogen til frysning og køling af levnedsmidler eller anvendelse af luft i stedet for oxygen ved stålfremstilling. Sidstnævnte vil dog formentlig være forbundet med et større energiinput samt kvalitetsforrin- gelser og dermed en procesforringelse, således at dette for så vidt ikke kan betragtes som en egentlig substitu- tionsmulighed. Hvad angår det første eksempel, skal det tages i betragtning, at der ved en omstilling fra kuldioxid og nitrogen til frysning og køling af levnedsmidler til kompressionskøleanlæg skal træffes beslutning om et nyt system. På baggrund af de investeringer, der er nødvendige til en sådan omstilling, kan det ikke antages, at køberen på kort sigt vil kunne omstille sin produktion til en ikke-gasbaseret metode i tilfælde af en permanent forhøjelse af priserne på de indkøbte industrigasser. (16) På grundlag af resultaterne af undersøgelserne i denne sag samt undersøgelserne i den parallelle sag M. 1630 — Air Liquide/BOC mener Kommissionen, at industrigasser på grund af de enkelte gassers forskellige kemiske og fysiske egenskaber generelt ikke er indbyrdes substituer- bare. Alt efter deres kemiske og fysiske egenskaber anvendes industrigasser i produktionsprocesser for at opnå et bestemt resultat for den pågældende specielle anvendelse. Da kundernes behov — alt efter anvendelse fra hinanden, kan der ikke tages — afviger stærkt udgangspunkt i en generel substitutionsmulighed. Til en bestemt anvendelse kan mere end en gasart ganske vist besidde de egenskaber, der principielt er af afgørende betydning for den pågældende anvendelse, f. eks. kan både nitrogen og argon anvendes til inertering og både nitrogen og kuldioxid til dybfrysning af levnedsmidler. Man må imidlertid også i sådanne tilfælde gå ud fra, at én af disse gasser i teknisk henseende er den mest overlegne i forbindelse kundens særlige anvendelse. Det betyder, at der i realiteten ikke er nogen substitutionsmu- lighed for kunden, da dette ville være forbundet med (19) Kommissionen mener derfor, at de enkelte gasarter hver især skal betragtes som relevante produktmarkeder på grund af deres specifikke kemiske og fysiske egenskaber. (20) Leveringen af industrigasser hos kunder, som har et stort kontinuerligt behov, sker enten via rørledning fra gasleverandørens sammenkoblede rørledningsnet eller fra et anlæg, der er placeret på kundens grund (on site) og tilpasset dennes behov og produktionsmængde. Storkunder, hvis forbrug ikke er så stort, at opførelsen af et on site-anlæg er økonomisk velbegrundet, forsynes via tanke. Gasserne leveres i tankvogne som regel i flydende form. Derudover leveres industrigasser også i flasker. Gasblandinger til industrielle, medicinske og videnskabelige formål, højrene gasser, ædelgasser og reaktive gasser til halvlederindustrien fyldes ligeledes på flasker og markedsføres i denne form. L 120/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 5. 2002 (21) På grundlag af den anmeldende parts oplysninger og de oplysninger, der er fremkommet i den parallelle sag M. 1630 — Air Liquide/BOC, er Kommissionen af den opfattelse, at de relevante produktmarkeder skal opdeles efter de tre distributionskanaler — on site-anlæg/rørled- ning, tankvogne og flasker. De anlæg, der er placeret hos kunderne, adskiller sig fra hinanden alt efter leveringsmå- den, og priserne for de enkelte gasarter afviger, som den anmeldende part også har anført, betydeligt fra hinanden alt efter distributionskanal. Kommissionens undersøgel- ser i denne og i den parallelle sag M. 1630 — Air Liquide/BOC har bekræftet, at både konkurrenterne og kunderne betragter de tre distributionskanaler som særskilte relevante produktmarkeder. (26) Hvad angår salget af flaskegas, har også den anmeldende part anført, at der stort set ikke finder leveringer sted på tværs af grænserne. De relevante geografiske markeder for flaskegas skal derfor afgrænses til lokale markeder. Påfyldningsanlæggenes leveringsradier overlapper hin- anden på en sådan måde, at hovedparten af de lokale markeder som regel fuldstændigt dækker en medlems- stats samlede område. Konkurrencen mellem i det mindste de store leverandører er derfor ikke begrænset til konkurrence på lokalt eller regionalt plan, men omfatter derimod hele medlemsstaten. Kommissionens nedenstående vurdering er derfor baseret på relevante geografiske markeder for flaskegas, som omfatter en medlemsstats samlede område. B. RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKEDER C. KONKURRENCEVURDERING (22) Ifølge den anmeldende part er det relevante geografiske marked Fællesskabet. De gasproducenter, der opererer i hele Fællesskabet, er — om end med forskellige markedsandele — repræsenteret i næsten alle medlems- stater og leverer gasser via alle sædvanlige distributions- former. Det forhold, at leveringen af flaskegas på tværs af medlemsstaternes grænser er af forholdsvis ringe betydning, ændrer intet ved det forhold, at det geogra- fiske marked omfatter Fællesskabet. Alle konkurrenter forsyner nemlig kunder i medlemsstaterne via on site- anlæg og rørledninger, konkurrerer med hinanden og bestemmer således markedsgrænserne. (23) Kommissionens undersøgelser i denne sag og i den parallelle sag M. 1630 — Air Liquide/BOC har vist, at de relevante geografiske markeders rækkevidde bestemmes af den pågældende gasarts egenskaber og den pågælden- de distributionsform. (24) Med hensyn til forsyningen af kunder via on site- anlæg skal der tages udgangspunkt i, at alle væsentlige leverandører af industrigasser råder over den nødvendige knowhow og de fornødne ressourcer til at opføre og drive sådanne anlæg overalt i EØS. Derfor kan alle betydelige leverandører også deltage i licitationer i relation hertil i hele EØS og afgive tilbud på opførelsen og driften af on site-anlæg. Som følge heraf er de relevante geografiske markeder hele EØS. (25) For så vidt angår forsyningen af købere via tankvogne, må det på grund af høje transportomkostninger antages, at det i det mindste med hensyn til luftgasserne oxygen og nitrogen kun kan ske rentabelt inden for en leverings- radius på ca. 200 km fra påfyldningsanlægget. Selv hvis de enkelte påfyldningsanlægs leveringsradier overlapper hinanden, må det antages, at de relevante geografiske markeder ikke omfatter hele EØS, men derimod princi- pielt skal afgrænses til nationale markeder. Herfor taler ligeledes de prisforskelle, som Kommissionen har kon- stateret i medlemsstaterne. (27) Det kan antages, at fusionen vil skabe dominerende stillinger for Linde/AGA på markederne for flaskegas i Nederlandene samt for flydende gas og flaskegas i Østrig. 1. TYSKLAND aa) Markedsstrukturen i Tyskland er kendetegnet ved, at både Linde og Messer har store markeds- andele. (28) Tyskland er langt det største marked for industrigasser i EØS og har desuden det største antal konkurrenter. I Tyskland er de førende leverandører af industrigasser Linde og virksomheden Messer Griesheim GmbH (Mes- ser), hvori Hoechst Aktiengesellschaft har en kapitalan- del på 66 2/3 % og familien Messer en kapitalandel på 33 1/3 %. Linde og Messer havde i 1997 hver især en markedsandel på det samlede marked for industrigasser på [25-30] (*) % (5). Andre mere betydende leverandører i Tyskland er AGA Gas GmbH & Co. KG (AGA), et datterselskab af AGA, og Air Liquide GmbH (Air Liqui- de), et datterselskab af L’Air Liquide SA. Markedsandele- ne på det samlede marked for industrigasser udgjorde i 1997 for AGA [10-15]* % og for Air Liquide [10- 15]* % (6). Også gasleverandørerne Air Products and Chemicals, Inc. (Air Products) og Praxair, Inc. (Praxair), som driver virksomhed på globalt plan, er, om end kun i begrænset omfang, aktive i Tyskland. Deres markedsandele i 1997 på det samlede marked for industrigasser udgjorde [mindre end 5]* % for Air (*) Dele af denne tekst blev udeladt for at sikre, at ingen fortrolige oplysninger offentliggøres; de pågældende dele er omgivet af firkantede parenteser og forsynet med en asterisk. (5) Salomon Smith Barney, Industrial Gases, Industry Report July 1998, s. 178. (6) Salomon Smith Barney, Industrial Gases, Industry Report July 1998, s. 178. 7. 5. 2002 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 120/5 Products og [mindre end 5]* % for Praxair (7). I 1997 var desuden også virksomheden BOC Group plc. (BOC) aktiv i Tyskland med en markedsandel på det samlede marked for industrigasser på [mindre en 5]* % (8). I mellemtiden er BOC’s aktiviteter i Tyskland dog blev overtaget af Air Liquide. hele Tyskland, samt leverandører, der hovedsagelig er regionalt koncentreret, f. eks. Sauerstoffwerk Friedrichs- hafen GmbH, Sauerstoffwerk Friedrich Guttroff GmbH og basi Schöberl GmbH & Co. Desuden opererer den norske virksomhed Hydrogas AS (Hydrogas) også som leverandør af CO2 i Tyskland. findes der ca. 30 mindre leverandører på området i Tyskland. I alt (29) I 1997 tegnede de øvrige leverandører på det samlede marked for industrigasser i Tyskland sig for en markeds- andel på [10-15]* % (9). Heriblandt hører f. eks. virksom- heden Westfalen Aktiengesellschaft, som opererer i (30) På grundlag af de undersøgelser, som Kommissionen har foretaget, fremkommer for flydende gas i Tyskland nedenstående fordeling af markedsandelene: Flydende gas Oxygen Nitrogen Argon Hydrogen CO2 Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Linde Messer AGA Air Liquide Air Products Praxair Øvrige [20-25]* % [30-35]* % [25-30]* % [25-30]* % [20-25]* % [30-35]* % [20-25]* % [20-25]* % [10-15]* % [10-15]* % 25-30 % 35-40 % 30-35 % 35-40 % 45-50 % 40-45 % 40-45 % 45-50 % 15-20 % 20-25 % 10-15 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % 10-15 % 5-10 % 10-15 % 5-10 % <5 % <5 % 5-10 % <5 % <5 % <5 % <5 % 25-30 % 30-35 % 5-10 % 25-30 % 25-30 % 10-15 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % 25-30 % 20-25 % <5 % 5-10 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % 10-15 % 10-15 % (31) På grundlag af de undersøgelser, som Kommissionen har foretaget, fremkommer for flaskegas i Tyskland nedenstående fordeling af markedsandelene: Flaskegas Oxygen Nitrogen Argon Argonblandinger CO2 Hydrogen Acetylen Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Linde Messer AGA Air Liquide Air Products Praxair Øvrige [25-30]* % [25-30]* % [20-25]* % [25-30]* % [25-30]* % [25-30]* % [10-15]* % [10-15]* % [5-10]* % [15-20]* % [40-45]* % [40-45]* % 30-35 % 30-35 % 20-25 % 20-25 % 30-35 % 30-35 % 15-20 % 15-20 % 15-20 % 25-30 % 25-30 % 25-30 % 10-15 % 10-15 % 5-10 % 10-15 % 10-15 % 10-15 % 25-30 % 25-30 % 45-50 % 25-30 % 15-20 % 15-20 % 10-15 % 10-15 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % 25-30 % 25-30 % 5-10 % 5-10 % 10-15 % 10-15 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % 5-10 % 30-35 % 30-35 % 10-15 % 10-15 % 15-20 % 10-15 % 10-15 % 15-20 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % <5 % (5) Salomon Smith Barney, Industrial Gases, Industry Report July 1998, s. 178. (6) Salomon Smith Barney, Industrial Gases, Industry Report July 1998, s. 178. (7) Salomon Smith Barney, Industrial Gases, Industry Report July 1998, s. 178. L 120/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 5. 2002 (32) (33) (34) I Tyskland tegnede luftgasserne oxygen og nitrogen sig i 1998 for ca. 60 % af al omsætning i forbindelse med salget af flydende gas, mens luftgasserne oxygen, nitrogen og argon tegnede sig for ca. 78 % af al omsætning. Messer har i forbindelse med flydende oxygen en markedsandel på; værdimæssigt 35-40 % og Linde en markedsandel på; [30-35]* %. Med hensyn til flydende nitrogen har Messer en markedsandel på; værdimæssigt 35-40 % og Linde en markedsandel på; [25-30]* %. I forbindelse med flydende argon har Messer en markedsandel på; værdimæssigt 40-45 % og Linde en markedsandel på; [30-35]* %. I Tyskland tegnede oxygen, nitrogen, argon og blandin- ger heraf sig i 1998 for 69 % af al omsætning i forbindelse med salget af flaskegas. Med hensyn til oxygen i flasker har Messer en markedsandel på; værdi- mæssigt 30-35 % og Linde en markedsandel på; [25- 30]* %. I forbindelse med nitrogen i flasker har Linde en markedsandel på; værdimæssigt [25-30]* % og Messer en markedsandel på; 20-25 %. Med hensyn til argon og blandinger heraf i flasker har Messer en markedsandel på; værdimæssige 30-35 %, mens Lindes markedsandel ligger på; [25-30]* %. bb) Begge førende virksomheder rå;der over en lands- dækkende infrastruktur, et landsdækkende di- stributionsnet og en omfattende fast kundekreds. I luftsepareringsanlæg udskilles de enkelte luftgasser i flydende form. De fyldes enten via fordampning i luftform på; flasker i fyldeanlæg på; luftsepareringsan- læggets områ;de og leveres direkte derfra til store flaskekunder. Luftgasser leveres imidlertid også; som flydende gas med tankvogne direkte til den endelige aftager eller til fyldeanlæg, som ikke har en direkte forbindelse til et luftsepareringsanlæg. Her fyldes de på; flasker og bringes på; markedet. Aftagere af flydende gas og flaskegas er ikke kun endelige aftagere, men også; så;kaldte videreforhandlere. Videreforhandlere er for det (35) (36) mest mindre regionale gasproducenter eller gasforhand- lere, som på; egne påfyldningsanlæg fylder den leverede flydende gas på; flasker eller sælger leveret flaskegas til de endelige aftagere på; egne salgssteder. I forbindelse med aktiviteterne inden for flydende gas og flaskegas er transportomkostningerne af væsentlig betydning. Transportomkostningernes andel ligger med hensyn til flydende oxygen og nitrogen på; 40 % og i forbindelse med den væsentligt dyrere flydende argon på; trods alt 10 %. Transportomkostningerne videregives i overvejende grad til kunderne og indgå;r i prisen. Jo tættere en leverandørs produktions-, salgs- og distribu- tionsnet er, desto lettere er vedkommende i stand til at minimere transportomkostningerne gennem leverings- muligheder tæt på; kunderne. Som det også; er anført i dag så;ledes i mindre grad i anmeldelsen, er det produktionsomkostningerne, der spiller en rolle i forbin- delse med priskonkurrencen, og i højere grad distribu- tions-, salgs- og administrationsomkostningerne. Linde og Messer rå;der i forhold til deres konkurrenter over et væsentligt tættere produktions-, salgs- og distri- butionsnet i Tyskland. Derudover har Messer en traditio- (Nordrhein- nelt særlig stærk stilling i Region Vest Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland), og Linde har en traditionelt særlig stærk stilling i Region Syd (Baden-Württemberg, Bayern), som har den højeste bruttoværditilvækst inden for fremstillingsvirksomhed. I Tyskland tegner Region Vest sig for 36 % og Region Syd sig for 35 % og dermed for mere end to tredjedele af bruttoværditilvæksten inden for fremstillingsvirksom- hed. Region Nord (Niedersachsen, Hamburg, Bremen, Schleswig-Holstein) og Region øst (Mecklenburg/Vor- pommern, Sachsen-Anhalt, Thüringen, Sachsen) tegner sig derimod kun for hen- holdsvis 14 % og 15 % af bruttoværditilvæksten. Brandenburg, Berlin, (37) For Tyskland fremkommer nedenstående fordeling af produktionsanlæg og fyldeanlæg efter regioner: Luftsepareringsanlæg/luftsepareringsan- læg + rørledning Region Nord Region Øst Region Syd Region Vest Tyskland i alt Linde Messer AGA Air Liquide Air Products Øvrige 3 0 1 1 1 0 6 I alt 3 0 1 1 0 0 5 1 1 1 0 0 1 4 4 8 1 1 1 2 11 9 4 3 2 3 17 32 7. 5. 2002 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 120/7 Fyldeanlæg og acetylenanlæg Region Nord Region Øst Region Syd Region Vest Tyskland i alt Linde Messer AGA Air Liquide Air Products Øvrige 7 1 2 2 1 0 5 9 3 6 0 2 I alt 13 25 11 3 2 3 0 10 29 8 8 3 6 1 5 31 31 21 10 17 2 17 98 (38) Bytteaftaler kan ligeledes anvendes til at nedbringe transportomkostningerne. Linde og Messer har indgået en bytteaftale, hvorefter Linde forsyner Messer med flydende oxygen og nitrogen fra sine luftsepareringsan- læg i Worms (Region Vest) og Leuna (Region Øst), mens Messer forsyner Linde med flydende oxygen fra sit luftsepareringsanlæg i Hürth (Region Vest). Den aftalte mængde udgør 7 mio. m3 oxygen pr. år. (39) Linde og Messer råder derudover også over det tætteste net af forhandlere: Leveringssteder/forhandlere Region Nord Region Øst Region Syd Region Vest Tyskland i alt Linde Messer AGA Air Liquide Air Products 107 226 143 36 47 576 I alt 251 258 155 244 41 949 254 163 151 57 0 625 186 202 141 102 73 704 798 849 590 439 161 2 837 (40) Ifølge den anmeldende part findes der ca. 450 000 afta- gere af industrigasser i Tyskland. Linde har i Tyskland [færre end 200 000]* kunder. Heraf er [. ]* storkunder med decentrale produktionssteder, som forsynes med gas via rørledning eller et on site-anlæg. Yderligere ca. [. ]* er kunder med behov for tankprodukter, men også gasser i stålflasker samt kunder med et relativt stort behov for flaskegas. Disse kunder serviceres direkte af Linde-sælgere. De øvrige aftagere [. ]*, er mindre kunder med et behov på 1-10 flasker pr. år og en omsætning på mindre end [. ]* DEM pr. år. Disse serviceres af knap 800 Linde-forhandlere. Forhandleren sælger udelukken- de flaskegas fra Linde (8), for dennes regning. (41) Messer har i Tyskland en fast kundekreds på 150 000- 200 000. Til servicering af de mindre kunder har Messer 850 forhandlere. (43) (8) Linde, »Kompetenz vor Ort«, s. 32. (42) Både Lindes og Messers tætte net af produktions- og salgssteder sikrer en stor produkttilgængelighed, forsyningssikkerhed og korte afstande og giver begge virksomheder afgørende omkostningsfordele i forhold til deres konkurrenter. cc) Trods markedsstrukturen, som er kendetegnet ved, at Linde og Messer har store markedsandele, taler udviklingen med hensyn til markedsandele og priser over tid for, at der er en væsentlig konkurrence mellem de to virksomheder. Som anført ovenfor er markedsstrukturen på markeder- ne for flydende gas og flaskegas i Tyskland kendetegnet ved store markedsandele hos de førende leverandører Linde og Messer, som desuden begge i forhold til deres konkurrenter har betydelige fordele med hensyn til infrastruktur og salgsnet. Ganske vist kan store markeds- andele hos kun to virksomheder være et stærkt indicium for et duopol med dominerende stilling. Det kan imidler- L 120/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 5. 2002 tid ikke alene på grundlag af en sådan markedsstruktur sluttes, at der nødvendigvis foreligger en fælles markeds- i det mindste ikke når der er væsentlige dominans, holdepunkter for, at der er tale om en betydelig konkur- rence mellem de to førende virksomheder. (48) (44) I det foreliggende tilfælde er der ganske vist også tale om, at industrigasser er homogene produkter, hvilket som regel gør en oligopolistisk parallel adfærd lettere. I den henseende skal det imidlertid også tages i betragt- ning, at der på markederne for industrigasser findes en vis differentiering af udbuddet med hensyn til anvendel- sesteknikkerne. Gasproducenternes udvikling af nye an- vendelsesteknikker og udbuddet af anvendelsesspecifik bistand udgør foruden prisen et væsentligt handlingspa- rameter på disse markeder. På nuværende tidspunkt kan industrigasser ifølge Linde anvendes til mellem 500 og 1 000 forskellige formål. Dette antal øges hele tiden. Som anført af Linde blev indtil en tredjedel af de gasmængder, der blev solgt sidste år, således anvendt til formål, hvor man for ti år siden endnu ikke regnede med at kunne anvende industrigasser. (45) Alligevel kan det på grundlag af den beskrevne markeds- struktur og gassernes principielle homogenitet være nærliggende at antage, at der foreligger et duopol med dominerende stilling. Mod en sådan antagelse taler imidlertid udviklingen i markedsandelene over tid samt prissætningen i forbindelse med de forskellige gasarter. (46) Linde har som led i proceduren forelagt et omfattende talmateriale om udviklingen i markedsandelene og gen- nemsnitsindtægterne i forbindelse med de enkelte gasar- ter fra 1986 og fra 1989 for flydende gas, som fra 1994 er baseret på data fra VCI (Verband der Chemischen Industrie). Ifølge dette materiale har Lindes og Messers markedsandele bevæget sig i forskellige retninger med hensyn til de enkelte gasarter. Udviklingen i gennem- snitsindtægterne fra de enkelte gasarter viser ligeledes klare forskelle mellem Linde og Messer. Begge forhold tyder på, at der var en væsentlig konkurrence mellem Linde og Messer. (47) Hvad angår de flydende gasser oxygen og argon, er Lindes markedsandel faldet en anelse i de seneste ti år (oxygen med 1,6 procentpoint, argon med 0,3 procent- point). Med hensyn til flydende nitrogen er markedsan- delen steget en anelse i denne periode (med 1,6 procent- point). I alle tilfælde der ikke tale om en kontinuerlig udvikling. I nogle år lå markedsandelene over markeds- andelene i 1989, i andre år under disse. Heroverfor er Messers markedsandel faldet betydeligt i forbindelse med alle tre flydende gasser (oxygen med 6,1 procentpoint, nitrogen med 4,5 procentpoint og argon med 8,5 pro- centpoint). Heller ikke her var der tale om en kontinuer- lig udvikling. Derudover viser udviklingen i markedsan- delene inden for de enkelte gasarter ikke samme tendens hos Linde og Messer. Der er således år, hvor Lindes markedsandel inden for en bestemt gasart er steget kraftigt, mens Messers markedsandel er gået markant tilbage. Der er ligeledes år, hvor udviklingen var om- vendt. Lindes markedsandel inden for flydende oxygen faldt således en anelse mellem 1989 og 1992, mens den i samme periode steg markant hos Messer med 5 procent- point. I perioden 1993-1995 steg Lindes markedsandel en anelse, mens den faldt hos Messer. I perioden 1996- 1999 faldt Lindes markedsandel en anelse, mens Messer oplevede et fald på 8 procentpoint. Med hensyn til flydende argon var Messers markedsandel præget af stærkere udsving i perioden 1989-1999. Messers mar- kedsandel faldt i perioden 1989-1994 med 11 procent- point, steg i perioden 1995-1997 med næsten 7 procent- point og faldt indtil 1999 igen med 4 procentpoint. inden for flydende argon var Lindes markedsandel derimod i hele perioden 1989-1999 i det væsentlige den samme med mindre udsving. Med hensyn til flydende nitrogen steg Lindes markedsandel i perioden 1989- 1995 med mindre udsving fra år til år med 3 procent- point, mens der var tale om et mindre fald i perioden 1996-1999. Messers markedsandel inden for flydende nitrogen faldt i perioden 1989-1993 med 7 procent- point, mens den i den efterfølgende periode med forskel- lige tendenser igen steg med i alt 3 procentpoint. (49) Med hensyn til flaskegas er Lindes markedsandel i de seneste 13 år generelt faldet kraftigt (alt efter gasart med 11-17 procentpoint). Denne udvikling forløb relativt kontinuerligt. Messers markedsandel har derimod været mere eller mindre konstant eller er faldet en anelse, med undtagelse af acetylen, hvor Messers markedsandel er steget med 9 procentpoint. (50) Hvad angår konkurrence fra anden side, kan der konsta- teres en kraftig stigning i Air Liquides markedsandele med hensyn til næsten alle gasarter inden for såvel flydende gas som flaskegas. Som resultat af denne udvikling kan det fastslås, at Air Liquide i de seneste ti år er blevet fast etableret i Tyskland som leverandør på markederne for flydende gas og flaskegas. De øvrige leverandører, der er anført i betragtning 29, og som ikke er omfattet af gruppen af de syv største gasproducenter, tegner sig ligeledes generelt for betydelige stigninger i markedsandelene. (51) Linde har som led i proceduren fremlagt talrige eksem- pler på betydelige prisnedsættelser i konkurrencen om eksisterende kundeforhold. Disse eksempler kan i be- tragtning af Lindes store antal kunder i sagens natur kun omfatte en relativ lille del af virksomhedens eksisterende faste kundekreds. Den tendens, som kommer til udtryk i disse eksempler samt i de »konkurrencebalancer« der blev fremlagt sammen med anmeldelsen, bekræftes imidlertid også af udviklingen i gennemsnitsindtægterne (indtægter i DEM/m3). (52) Ligesom udviklingen i markedsandele viser udviklingen i Lindes og Messers gennemsnitsindtægter et forskelligt 7. 5. 2002 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 120/9 billede. Med hensyn flydende oxygen faldt Lindes gen- nemsnitsindtægter i perioden 1994-1999 med [. ]* % og Messers gennemsnitsindtægter med [. ]* %. Begge leverandørers gennemsnitsindtægter lå i 1999 og også i de fleste foregående år over gennemsnitsindtægterne på det samlede marked. Med hensyn til flydende nitrogen faldt Lindes gennemsnitsindtægter med [. ]* % og Mes- sers med [. ]* %. Både i 1994 og i 1999 svarede Lindes gennemsnitsindtægter til gennemsnitsindtægterne på det samlede marked, mens Messers indtægter i 1994 lå under og i 1999 over gennemsnittet på markedet. Med hensyn til flydende argon faldt Lindes gennemsnitsind- tægter med [. ]* % og Messers med [. ]* %. Alligevel lå Lindes gennemsnitsindtægter i hele perioden væsentlig over markedsgennemsnittet, mens Messers lå væsentligt under gennemsnittet på markedet. Inden for flaskegas kan der konstateres en lignende forskellig udvikling. Med hensyn til oxygen i flasker lå Lindes gennemsnit- sindtægter således væsentligt over markedsgennemsnit- tet i hele perioden 1994-1999, mens Messers indtægter i de enkelte år omtrent svarede til eller lå under gennemsnittet på markedet. Omvendt lå Lindes gen- nemsnitsindtægter i forbindelse med acetylen i flasker markant under markedsgennemsnittet, mens Messers indtægter lå markant over gennemsnittet. Med hensyn til argon i flasker lå begge leverandørers gennemsnitsind- tægter med forskellig afstand under markedsgennems- nittet. (53) Heller ikke med hensyn til homogene produkter kan der på grundlag af gennemsnitsindtægter siges noget entydigt om konkurrenternes prissætning. I forbindelse med homogene produkter bortfalder ganske vist de problemer, der kan opstå i forbindelse med differentie- rede produkter som følge af de enkelte leverandørers forskellige produktsammensætning. Også i forbindelse med homogene produkter kan en forskellig kundestruk- tur med tilsvarende forskellige forsyningsmængder imid- lertid påvirke forholdet mellem gennemsnitsindtægter og faktiske priser. Alligevel giver gennemsnitsindtægter- ne i forbindelse med homogene produkter væsentlige holdepunkter for de enkelte leverandørers prissætning. Dette er i den foreliggende sag så meget desto mere tilfældet, da Linde og Messer har markedsandele af en sammenlignelig størrelsesorden. Det kan derfor også antages, at deres faste kundekreds hver især har en sammenlignelig struktur. Den forskellige udvikling i Lindes og Messers gennemsnitsindtægter, der er beskre- vet i betragtning 52, er derfor et klart indicium for, at der er priskonkurrence mellem de to virksomheder. Resultat (55) Det kan derfor ikke konstateres, at Linde og Messer på nuværende tidspunkt udgør et duopol med dominerende stilling. (56) Situation efter fusionen Som følge af fusionen øges Lindes markedsandel på de fleste berørte markeder med 5-10 %. Linde bliver dermed på en række markeder den førende virksomhed i stedet for Messer. Samtidig øges den afstand, som de to førende leverandører i fællesskab har til deres konkurrenter. Intet tyder dog på, at stigningen i Lindes markedsandel vil medføre en væsentlig ændring af konkurrencen mellem Linde og Messer og i fremtiden vil føre til en situation, hvor den konkurrence, der på nuværende tidspunkt findes mellem Linde og Messer, vil være afgørende svækket. Med Lindes overtagelse af AGA bortfalder en af Lindes og Messers konkurrenter ganske vist. Dermed vil de tilskyndelser til konkurrence inden for den førende gruppe, der kommer fra konkurrencen fra anden side, I den forbindelse skal det formentlig blive mindre. imidlertid tages i betragtning, at der foruden AGA også er andre store leverandører af industrigasser på markederne for flydende gas og flaskegas i Tyskland, og at der navnlig med Air Liquide fortsat vil være den konkurrent på markedet, som i løbet af de seneste ti år har opnået langt den største stigning i markedsandelene. For så vidt som konkurrencen fra anden side tidligere har bidraget til, at der også var en aktiv konkurrence mellem Linde og Messer, vil situationen derfor ikke ændre sig så meget, at en væsentlig konkurrence mellem de to førende virksomheder vil bortfalde i fremtiden. Resultat (57) Det kan derfor antages, at fusionen ikke vil skabe et duopol med dominerende stilling bestående af Linde/ AGA og Messer på markederne på flydende gas og flaskegas i Tyskland. 2. NEDERLANDENE aa) På markederne for flydende gas og flaskegas i Nederlandene opererer i det væsentlige fire hovedleverandører. (54) På baggrund heraf kan det ved en samlet betragtning lægges til grund, at der er en aktiv konkurrence mellem Linde og Messer. Trods den duopolistiske markedsstruk- tur er konkurrencen mellem de to virksomheder stadig så udpræget, at det ikke er rimeligt at antage, at der ikke er en væsentlig konkurrence mellem Linde og Messer. (58) I Nederlandene driver følgende væsentlige leverandører virksomhed på markederne for flydende gas og flaskegas: Linde via NV Hoek’s Machine en Zuurstoffabriek, som kontrolleres af Linde, AGA via AGA Gas BV, Air Products via Air Products Nederland BV og Air Liquide via Air Liquide BV. Derudover opererer Messer via L 120/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 5. 2002 Messer Nederland BV og Praxair via Praxair NV også i mindre omfang i Nederlandene. BOC’s aktiviteter i Nederlandene er i den blevet overtaget af Air Liquide. (59) Andre mindre leverandører er Westfalen Gassen Ne- derland BV, et datterselskab af Westfalen Aktiengesell- schaft Nederlandse Technische Gasmaatschappij BV (NTG), som kontrolleres af den italienske gasleverandør SOL SpA, og Hydrogas Holland BV, et datterselskab af Norsk Hydro ASA i Oslo. Sidstnævnte tilbyder imidlertid i det væsentlige kun kuldioxid. (60) Linde driver i Nederlandene to luftsepareringsanlæg og fem fyldeanlæg til alle gasarter. AGA driver i Nederlande- ne et fyldeanlæg til alle gasarter, et fyldeanlæg til CO2 og et acetylenanlæg. AGA har ikke eget luftsepareringsan- læg i Nederlandene og samarbejder derfor med Air Products ved fremstillingen af flydende luftgasser. Air Products driver i Rotterdam verdens største luftsepare- ringsanlæg og endnu et i Terneuzen. Desuden har Air Products et fyldeanlæg til alle gasarter og et til hydrogen. Air Liquide har ligeledes et fyldeanlæg til alle gasarter og et til hydrogen. Derudover har Air Liquide siden overtagelsen af BOC’s aktiviteter i Nederlandene også drevet et luftsepareringsanlæg i Terneuzen. Messer driver et fyldeanlæg til alle gasarter og et acetylenanlæg. De mindre leverandører, der er anført i betragtning 59, driver hver især et fyldeanlæg. bb) Med hensyn til flaskegas vil den fusionerede virksomhed Linde/AGA være den eneste hovedle- verandør, mens resten af markedet er opsplittet. (61) På grundlag af de undersøgelser, som Kommissionen har foretaget, fremkommer for flaskegas i Nederlandene nedenstående fordeling af markedsandelene: Flaskegas Oxygen Nitrogen Argon Argonblandinger CO2 Hydrogen Acetylen Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Linde AGA [40-45]* % [45-50]* % [45-50]* % [50-55]* % [25-30]* % [25-30]* % [25-30]* % [30-35]* % [55-60]* % [55-60]* % [30-35]* % [35-40]* % 25-30 % 25-30 % 15-20 % 15-20 % 35-40 % 35-40 % 50-55 % 45-50 % <5 % <5 % 45-50 % 40-45 % Linde/AGA [65-75]* % [70-80]* % [60-70]* % [65-75]* % [60-70]* % [60-70]* % [75-85]* % [75-85]* % [55-65]* % [55-65]* % [75-85]* % [75-85]* % Air Liquide 5-10 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % 10-15 % 10-15 % 5-10 % 5-10 % 15-20 % 15-20 % 5-10 % 5-10 % Air Products 5-10 % 5-10 % 10-15 % 10-15 % 5-10 % 5-10 % <5 % 5-10 % <5 % 5-10 % <5 % <5 % Messer Øvrige 5-10 % <5 % <5 % <5 % 5-10 % 10-15 % <5 % 5-10 % <5 % <5 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % 10-15 % 5-10 % 5-10 % 10-15 % 5-10 % 5-10 % 15-20 % 15-20 % 5-10 % 5-10 % (62) Med hensyn til flaskegas ligger Linde/AGA’s fælles markedsandel inden for oxygen i flasker på [70-80]* %. Den næststørste konkurrent inden for oxygen i flasker er Air Products med en markedsandel på 5-10 %. Afstanden ned til de øvrige leverandører er på 70 %. Linde/AGA’s fælles markedsandel inden for nitrogen i flasker ligger på [65-75]* %, den næststørste konkurrent, Air Products, tegner sig for en markedsandel på 10- 15 %. Afstanden ned til de øvrige leverandører ligger på over 60 %. Linde/AGA’s fælles markedsandel inden for argon og argonblandinger i flasker ligger på [60-70]* %. Med hensyn til argon og argonblandinger i flasker er de næststørste konkurrenter Air Liquide og Messer med en markedsandel på hver især 10-15 %. Afstanden ned til de øvrige konkurrenter er på 50 %. (63) Linde/AGA’s fælles markedsandel inden for CO2 i flasker ligger på [75-85]* %. Air Liquide, Air Products og Messer har inden for CO2 i flasker hver især en markedsandel på 5-10 %. Linde/AGA’s fælles markedsandel inden for hydrogen i flasker ligger på [55-65]* %. Med hensyn til hydrogen i flasker er den næststørste konkurrent Air Liquide med en markedsandel på 15-20 %. Afstanden mellem Linde/AGA og de øvrige leverandører udgør mere end 50 %. Linde/AGA’s fælles markedsandel inden for acetylen i flasker ligger på [75-85]* %. Med hensyn til acetylen har de næststørste konkurrenter Messer og Air Liquide en markedsandel på hver især 5-10 %, mens afstanden mellem Linde/AGA og de øvrige konkurrenter udgør mere end 70 %. (64) De øvrige små leverandører af flaskegas er i vidt omfang afhængige af forsyninger fra hovedleverandørerne. Som følge af fusionen nedsættes antallet af hovedleverandører markant, hvorved det bliver betydeligt vanskeligere at foretage konkurrencefremstød. Det kan derfor ikke antages, at Linde/AGA’s handlefrihed begrænses af de øvrige små leverandører. 7. 5. 2002 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 120/11 cc) I forbindelse med en række flydende gasser bliver Linde/AGA førende på markedet i Nederlandene; fusionen fører imidlertid ikke til skabelse af dominerende stillinger på disse markeder. (65) På grundlag af de undersøgelser, som Kommissionen har foretaget, fremkommer for flydende gas i Nederlandene nedenstående fordeling af markedsandelene: Flydende gas Oxygen Nitrogen Argon Hydrogen CO2 Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Linde AGA Linde/AGA Air Liquide Air Products Praxair Messer Øvrige [15-20]* % [30-35]* % [20-25]* % [25-30]* % [15-20]* % [15-20]* % [40-45]* % [35-40]* % [5-10]* % [5-10]* % 10-15 % 10-15 % 15-20 % 15-20 % 20-25 % 25-30 % 0 % 0 % 15-20 % 20-25 % [25-35]* % [40-50]* % [35-45]* % [40-50]* % [35-45]* % [40-50]* % [40-50]* % [35-45]* % [20-30]* % [25-35]* % 45-50 % 20-25 % 30-35 % 25-30 % 25-30 % 25-30 % 35-40 % 35-40 % 15-20 % 20-25 % 10-15 % 10-15 % 10-15 % 10-15 % 10-15 % 10-15 % 15-20 % 25-30 % <5 % <5 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % <5 % <5 % <5 % <5 % 5-10 % <5 % 0 % 0 % 0 % 0 % <5 % <5 % 5-10 % 5-10 % <5 % 10-15 % <5 % 5-10 % <5 % <5 % <5 % <5 % 50-55 % 35-40 % (66) De mængde- og værdimæssigt vigtigste flydende gasser er luftgasserne oxygen, nitrogen og argon. Disse tre gasarter tegner sig såvel mængde- som værdimæssigt for over 80 % af de gasser, der sælges i flydende form i Nederlandene. På markederne for luftgasser har Linde/ AGA markedsandele på værdimæssigt [40-50]* % inden for flydende oxygen, [40-50]* % inden for flydende nitrogen og [40-50]* % inden for flydende argon. Den næststørste konkurrent er Air Liquide med markedsan- dele på værdimæssigt 20-25 % inden for flydende oxygen, 20-25 % inden for flydende nitrogen og 25- 30 % inden for flydende argon. Den næststørste konkur- rent, Air Products, har inden for disse tre flydende gasser markedsandele på værdimæssigt 10-15 %. Praxair har inden for flydende luftgasser markedsandele på 5-10 %. De mindre leverandører tegner sig med hensyn til flydende oxygen for andele på knap 20 %, med hensyn til flydende nitrogen for knap 15 % og med hensyn til flydende argon for under 10 %. I betragtning af denne fordeling af markedsandelene kan det ikke antages, at Linde/AGA efter fusionen vil opnå en handlefrihed, som virksomhedens konkurrenter ikke længere kan kontrollere. (67) Med hensyn til flydende hydrogen medfører fusionen ingen markedsandelsforøgelser, da AGA ikke er aktiv på dette marked. Med hensyn til CO2 vil Linde/AGA efter fusionen få markedsandele på værdimæssigt [25-35]* % og dermed ligge på andenpladsen efter den førende virksomhed på markedet, Hydrogas, med en markedsan- del på værdimæssigt 35-40 %. Resultat (68) Det kan derfor antages, at fusionen vil skabe domineren- de stillinger for Linde/AGA på markederne for flaskegas i Nederlandene. 3. ØSTRIG aa) Markederne for flydende gas og flaskegas i Østrig er allerede i dag særdeles koncentrerede med i det væsentlige kun tre hovedleverandører. (69) I Østrig er Linde, AGA og Messer hver især aktive på markederne for flydende gas og flaskegas via dattersel- skaber. Foruden disse tre virksomheder opererer i Østrig desuden også virksomheden SIAD Vertrieb technischer Gase GmbH, et datterselskab af SIAD SpA, Sapio Produzione Idrogeno Ossigeno SRL (Sapio), SOL Spa (SOL) og Sauerstoffwerk Friedrich Guttroff GmbH. (70) For Østrig fremkommer nedenstående fordeling af pro- duktionsanlæg og fyldeanlæg: L 120/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 5. 2002 Luftsepareringsanlæg Fyldeanlæg til alle gasarter Fyldeanlæg til CO2 Acetylenanlæg Hydrogenanlæg Linde AGA Messer SIAD 2 3 4 2 2 2 5 0 3 1 2 5 1 1 1 0 1 0 0 0 (71) På grundlag af de undersøgelser, som Kommissionen har foretaget, fremkommer for flydende gas i Østrig nedenstående fordeling af markedsandelene: Flydende gas Oxygen Nitrogen Argon Hydrogen CO2 Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Linde AGA Linde/AGA Messer Øvrige [45-50]* % [40-45]* % [45-50]* % [40-45]* % [70-75]* % [55-60]* % [85-90]* % [80-85]* % [25-30]* % [35-40]* % 25-30 % 35-40 % 20-25 % 20-25 % 15-20 % 25-30 % <5 % <5 % 20-25 % 20-25 % [70-80]* % [75-85]* % [65-75]* % [60-70]* % [85-95]* % [80-90]* % [85-95]* % [80-90]* % [45-55]* % [55-65]* % 10-15 % 10-15 % 20-25 % 25-30 % 5-10 % 5-10 % <5 % <5 % 45-50 % 35-40 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % <5 % <5 % 10-15 % 15-20 % <5 % <5 % (72) På grundlag af de undersøgelser, som Kommissionen har foretaget, fremkommer for flaskegas i Østrig nedenstående fordeling af markedsandelene: Flaskegas Linde AGA Oxygen Nitrogen Argon Argonblandinger CO2 Hydrogen Acetylen Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi [20-25]* % [25-30]* % [20-25]* % [15-20]* % [30-35]* % [25-30]* % [40-45]* % [40-45]* % [0-5]* % [10-15]* % [35-40]* % [30-35]* % 35-40 % 45-50 % 30-35 % 30-35 % 30-35 % 40-45 % 15-20 % 15-20 % 20-25 % 20-25 % 35-40 % 40-45 % Linde/AGA [55-65]* % [70-80]* % [50-60]* % [45-55]* % [60-70]* % [65-75]* % [55-65]* % [55-65]* % [20-30]* % [30-40]* % [70-80]* % [65-75]* % Messer Øvrige 15-20 % 15-20 % 30-35 % 35-40 % 20-25 % 20-25 % 25-30 % 25-30 % 65-70 % 60-65 % 15-20 % 20-25 % 15-20 % 10-15 % 15-20 % 10-15 % 10-15 % 5-10 % 5-10 % 5-10 % <5 % <5 % <5 % 5-10 % bb) Med hensyn til flydende gas og flaskegas vil fusionen føre til, at Linde/AGA opnår store fælles markedsandele. (73) Efter fusionen vil Linde/AGA opnå fælles markedsandele inden for flydende oxygen på [75-85]* %, inden for flydende nitrogen på [60-70]* %, inden for flydende argon på [80-90]* %, inden for flydende hydrogen på [80-90]* % og inden for flydende CO2 på [55-65]* %. Med hensyn til flaskegas opnår Linde/AGA markedsan- dele inden for oxygen på [70-80]* %, inden for nitrogen på [45-55]* %, inden for argon og blandinger heraf på [65-75]* %, inden for CO2 på [55-65]* % og inden for acetylen på [65-75]* %. Afstanden mellem Linde/AGA og den eneste hovedkonkurrent, der er tilbage, Messer, udgør med hensyn til flydende oxygen over [. ]* %, med hensyn til flydende nitrogen knap [. ]* %, med hensyn til flydende argon og flydende hydrogen over [. ]* % samt med hensyn til flydende CO2 [. ]* %. I forbindelse med flaskegas udgør afstanden mellem Linde/AGA og de øvrige konkurrenter med hensyn til oxygen, argon og acetylen [. ]* %, CO2 [. ]* % og nitrogen [. ]* %. Kun i forbindelse med hydrogen i flasker er Messer fortsat den førende virksomhed på markedet, mens Linde/AGA’s markedsandele udgør [30-40]* %. 7. 5. 2002 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 120/13 Resultat (74) Det kan derfor antages, at fusionen vil skabe domineren- de stillinger for Linde/AGA på markederne for flydende gas samt på markederne for flaskegas i Østrig. (76) 4. FINLAND, SVERIGE, NORGE OG ISLAND hydrogen og som mindre leverandør af flaskegas samt Messer i begrænset omfang. På markederne for flydende gas og flaskegas i Sverige er AGA og Air Liquide de to væsentlige leverandører. Foruden disse to virksomheder er også virksomheden Hydrogas aktiv som leverandør af kuldioxid og Hydro- gas-Messer AB, et joint venture-selskab mellem Messer og Hydrogas. aa) Markederne for flydende gas og flaskegas i Finland, Sverige, Norge og Island er kendetegnet ved en stor koncentration. (75) På markederne for flydende gas og flaskegas i Finland er AGA og Air Liquide de to væsentlige leverandører. Foruden disse to virksomheder er også virksomheden Oy Woikoski AB aktiv som leverandør af flydende (77) På markederne for flydende gas og flaskegas i Norge er AGA og Hydrogas de væsentlige leverandører. I Island er AGA den eneste leverandør af industrigasser. bb) På en række markeder udgør AGA’s markedsan- dele langt over 50 %. (78) På grundlag af de undersøgelser, som Kommissionen har foretaget, fremkommer for flydende gas og flaskegas i Finland nedenstående fordeling af markedsandelene: Flydende gas Oxygen Nitrogen Argon Hydrogen CO2 Flaskegas Oxygen Nitrogen AGA Air Liquide Øvrige Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi 50-55 % 50-55 % 45-50 % 45-50 % 70-75 % 65-70 % 25-30 % 30-35 % 25-30 % 30-35 % 70-75 % 65-70 % 45-50 % 45-50 % <5 % <5 % 50-55 % 50-55 % 65-70 % 65-70 % 30-35 % 30-35 % 80-85 % 75-80 % 15-20 % 20-25 % 65-70 % 75-80 % 30-35 % 20-25 % Argon/argonblandinger 75-80 % 75-80 % 20-25 % 20-25 % CO2 Hydrogen Acetylen 80-85 % 80-85 % 15-20 % 15-20 % 75-80 % 65-70 % 20-25 % 30-35 % 65-70 % 60-65 % 30-35 % 35-40 % L 120/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 5. 2002 (79) På grundlag af de undersøgelser, som Kommissionen har foretaget, fremkommer for flydende gas og flaskegas i Sverige nedenstående fordeling af markedsandelene: Flydende gas Oxygen Nitrogen Argon Hydrogen CO2 Flaskegas Oxygen Nitrogen Argon/argonblandinger CO2 Hydrogen Acetylen AGA Air Liquide Øvrige Mængde Værdi Mængde Værdi Mængde Værdi 80-85 % 65-70 % 65-70 % <5 % 75-80 % 65-70 % 70-75 % 15-20 % 30-35 % 30-35 % 24 % 32 % 28 % <5 % 95-100 % 95-100 % 40-45 % 60-65 % 10-15 % 10-15 % 45-50 % 20-25 % 65-70 % 60-65 % 70-75 % 60-65 % 85-90 % 75-80 % 75-80 % 60-65 % 70-75 % 65-70 % 90-95 % 80-85 % 30-35 % 35-40 % 25-30 % 35-40 % 10-15 % 20-25 % 35-40 % 25-30 % 30-35 % 5-10 % 20-25 % 15-20 % (80) På grundlag af de undersøgelser, som Kommissionen har foretaget, fremkommer for flydende gas og flaskegas i Norge nedenstående fordeling af markedsandelene: Flydende gas Oxygen Nitrogen Argon Hydrogen CO2 Flaskegas Oxygen Nitrogen Argon/argonblandinger CO2 Hydrogen Acetylen AGA Hydrogas Mængde Værdi Mængde Værdi 60-65 % 65-70 % 25-30 % <5 % 15-20 % 65-70 % 50-55 % 95-100 % 50-55 % 95-100 % 65-70 % 60-65 % 60-65 % 30-35 % <5 % 15-20 % 85-90 % 65-70 % 95-100 % 35-40 % 95-100 % 65-70 % 35-40 % 30-35 % 70-75 % <5 % 80-85 % 30-35 % 45-50 % <5 % 45-50 % <5 % 30-35 % 30-35 % 30-35 % 65-70 % <5 % 80-85 % 10-15 % 30-35 % <5 % 60-65 % <5 % 30-35 % 7. 5. 2002 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 120/15 (81) På markederne for flydende gas og flaskegas i Island er AGA den eneste leverandør. Fase II Udgifter til grund (køb) 5 000 m2 1 500 000 DEM bb) Fusionen vil ikke styrke AGA’s dominerende stillinger på en række markeder for flydende gas og flaskegas i Finland, Sverige, Norge og Island. Omkostninger tanke osv. til fyldeanlæg, 2 500 000 DEM (82) Den planlagte fusion kunne styrke AGA’s dominerende stillinger på de skandinaviske markeder, hvis Linde kunne betragtes som en væsentlig potentiel konkurrent med hensyn til adgang til de skandinaviske markeder. På grundlag af den anmeldende parts oplysninger i bemærkningerne til klagepunkterne og ved høringen er Kommissionen imidlertid nået til den konklusion, at dette ikke er tilfældet. (83) industriel brug i Linde opererer ganske vist på markederne for flydende gas og flaskegas til følgende EF- medlemsstater: Tyskland, Frankrig, Det Forenede Konge- rige, Italien, Spanien, Nederlandene, Belgien, Østrig, Portugal og Grækenland. Dette begrunder imidlertid ikke alene den antagelse, at Linde derfor også kan betragtes som en væsentlig potentiel konkurrent med hensyn til adgang til de skandinaviske markeder. (84) En adgang til markedet kræver betydelige investeringer. Linde har i anmeldelsen anført nedenstående overslag over de samlede omkostninger: Fase I Leje af areal på 4 000 m2 til åbning af et flaskelager 15 000 DEM pr. måned Containere og administrationsbyg- ning 40 000 DEM Lagerhal og overdækning af oplag- ringsarealer 40 000 DEM 5 000 flasker, paller, bundter 1 350 000 DEM I alt Fase III ca. 4-5 mio. DEM 1 luftsepareringsanlæg 40 mio. DEM 5 fyldeanlæg 25 mio. DEM Flaskebeholdning 110 000, diver- se tanke 30 mio. DEM Køretøjer, tankvogne 15 mio. DEM Bundter, paller, bygninger 10 mio. DEM I alt 120 mio. DEM (85) De samlede investeringer, der anslås til markedsadgan- gen i fase III, er de investeringer, som Linde har anvendt i forbindelse med sin indtræden på gasmarkederne i Italien. [. ]* Derudover har Linde med hensyn til sine aktiviteter i Frankrig i perioden 1989-1998 anført i anmeldelsen, at der i Frankrig i [. ]* år blev opnået negative resultater, men var behov for samlede investe- ringer på [. ]* mio. DEM. I betragtning af de store investeringer og de underskud, der må påregnes i en lang periode, og som er nødvendige for at kunne etablere sig i en anden medlemsstat, skal muligheden for og gennemførligheden af en markedsadgang ud fra en udbyders synspunkt vurderes på grundlag af forholdene på det pågældende marked. I den henseende er navnlig markedets størrelse og den allerede eksisterende koncen- trationsgrad af betydning. Gaffeltruck, hejseværk 100 000 DEM (86) Transportkøretøjer 250 000 DEM Samlede investeringer ca. 1 180 000 DEM Månedlige omkostninger inkl. per- sonale ca. 100 000 DEM Frankrig er efter Tyskland det vigtigste marked for industrigasser i Det Europæiske Økonomiske Samar- bejdsområde. Italien ligger efter Storbritannien på fjerde- pladsen. Det svenske gasmarked, der er det største i Skandinavien, har derimod et markedsvolumen for alle industrigasser, som udgør 14 % af det tyske gasmarked. Gasmarkederne i Finland og Norge er mindre end det østrigske, hvis markedsvolumen udgør 10 % af det tyske marked. I 1998 udgjorde markedsvolumenet i Sverige i L 120/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 5. 2002 forbindelse med flydende gas og flaskegas i alt 160 mio. EUR, i Finland knap 62 mio. EUR og i Norge 65 mio. EUR. I lyset af sådanne begrænsede markedsvolumener kan det næppe forventes, at Linde vil afholde inves- teringsomkostninger i den ovennævnte størrelsesorden og samtidig acceptere en lang underskudsgivende start- fase. (92) (87) Derudover er markederne for fremstilling af industrigas- ser allerede særdeles koncentrerede i Finland, Sverige og Norge med i det væsentlige kun to hovedleverandører og i Island med kun en enkelt leverandør. I denne forbindelse skal det desuden tages i betragtning, at en af de to hovedleverandører, AGA, er dominerende på en række markeder for flydende gas og flaskegas i Finland, Sverige, Norge og Island. Den anden hovedleverandør i Finland og Sverige er Air Liquide, den førende virksom- hed på europæisk og globalt plan inden for fremstilling og salg af industrigasser. (88) I betragtning af den minimale størrelse af markederne for flydende gas og flaskegas i Skandinavien og de betydelige hindringer for adgangen til markedet er Kommissionen af den opfattelse, at Linde ikke kan betragtes som en væsentlig potentiel konkurrent med hensyn til adgang til de skandinaviske markeder. (93) Resultat (89) Det kan antages, at fusionen ikke vil styrke AGA’s dominerende stillinger på markederne for flydende gas og flaskegas i Finland, Sverige, Norge og Island. Linde forpligter sig til i Østrig at afhænde alle de gasaktiviteter, som AGA — via sit datterselskab AGA GmbH — driver i Østrig. Tilsagnet om afhændelse omfatter alle luftsepareringsanlæg med de eksisterende on site-forsyningsaftaler, alle tilhørende kondensatorer, fyldeanlæg og acetylenanlæg, det tilhørende personale (ca. [. ]* arbejdstagere), eksisterende kontrakter med kunder og leverandører, kundelisten og de tanke, der er installeret hos kunder, de tilhørende tankvogne og øvrige transportkøretøjer og de tilhørende gasflasker (ca. [. ]*) (»salgsobjekt Østrig«). Afhændelsen omfatter ikke det tomme selskab med firmanavnet samt de kapitalinteres- ser, som AGA GmbH har uden for Østrig. 2. VURDERING AF DE AFGIVNE TILSAGN Nederlandene På grundlag af det foreslåede tilsagn tilbydes konkurren- ter at erhverve AGA’s aktiviteter inden for flaskegas i Nederlandene. Gennem afhændelsen sikres det, at Lindes stilling på markederne for flaskegas ikke styrkes. Efter gennemførelsen af afhændelsen vil køberen befinde sig i samme situation, som AGA var i. Dermed er det sikret, at det også efter fusionen vil være en anden større leverandør på markederne for flaskegas i Nederlandene. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at det foreslå- ede tilsagn kan forhindre, at der skabes dominerende stillinger på markederne for flaskegas i Nederlandene. V. TILSAGN FRA DEN ANMELDENDE PART Østrig 1. TILSAGN (94) (90) For at imødekomme Kommissionens indsigelser mod den planlagte fusion har Linde afgivet følgende tilsagn: (91) Linde forpligter sig til i Nederlandene at afhænde AGA Gas BV’s flaskegasaktiviteter inden for industrigasser (nitrogen, oxygen, argon, CO2 og acetylen). Tilsagnet om afhændelse omfatter fyldeanlægget til industrigasser i Amsterdam, det tilhørende personale (ca. [. ]* arbejds- tagere), de eksisterende kontrakter med kunder, leveran- dører, speditører, kundelisten og de tilhørende gasflasker (»salgsobjekt Nederlandene«). Tilsagnet om (ca. [. ]*) afhændelse omfatter ikke specialgasser, herunder Mi- son(r), og gasser til medicinske formål. På grundlag af det foreslåede tilsagn tilbydes konkurren- ter at erhverve alle AGA’s gasaktiviteter i Østrig. Gennem afhændelsen sikres det, at Lindes stilling på markederne for flydende gas og flaskegas ikke styrkes. Samtidig sikres det, at der fortsat vil være tre hovedleverandører i Østrig. Afhændelsen af de to luftsepareringsanlæg og kondensatorerne er nødvendig, for at køberen med hensyn til såvel flydende luftgasser som luftgasser i flasker befinder sig i samme konkurrencesituation, som AGA var i. En begrænsning af tilsagnet til flaskegasserne oxygen, nitrogen, argon, CO2 og acetylen, uden hydro- gen i flasker, er ikke blevet foreslået af Linde. Det vil imidlertid også rent faktisk være vanskeligt at gennemfø- re en sådan begrænsning, da alle flaskegasser som regel påfyldes på samme tid. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at det foreslåede tilsagn kan forhindre og for at forhindre, at der skabes også er nødvendigt dominerende stillinger på markederne for flydende gas og flaskegas i Østrig. 7. 5. 2002 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 120/17 VI. KONKLUSION de part overholder de tilsagn, der er afgivet, og som er anført i bilaget til denne beslutning. (95) Af ovennævnte grunde kan det, forudsat at den anmel- dende part overholder de tilsagn, der er afgivet, antages, at den planlagte fusion ikke vil skabe eller styrke dominerende stillinger, som vil hæmme en effektiv konkurrence i en betydelig del af fællesmarkedet. Fusio- nen er derfor på denne betingelse forenelig med fælles- markedet og EØS-aftalen i henhold til fusionsforordnin- gens artikel 8, stk. 2, og EØS-aftalens artikel 57 — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 2 Denne beslutning er rettet til: LINDE AG Abraham-Lincoln-Straße 21 D-65189 Wiesbaden Udfærdiget i Bruxelles, den 9. februar 2000. Artikel 1 Den anmeldte fusion, hvorved Linde Aktiengesellschaft erhver- ver enekontrollen med hele AGA AB’s aktiekapital, er forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen, forudsat at den anmelden- På Kommissionens vegne Mario MONTI Medlem af Kommissionen L 120/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 5. 2002 BILAG Den fulde engelske tekst til de i artikel 1 nævnte tilsagn kan ses på Kommissionens netsted: http://europa. eu. int/comm/competition/index–en. html