title: Rozhodnutí Komise ze dne 8. února 2000 o prozatímním schválení plánů třetích zemí týkajících se reziduí podle směrnice Rady 96/23/ES (oznámeno pod číslem K(2000) 343)Text s významem pro EHP

eurovoc_concepts:
animal nutrition
animal product
application of EU law
hormone
third country
veterinary legislation

text: 284 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 28 32000D0159 L 51/30 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 24. 2. 2000 o prozatímním schválení plánů třetích zemí týkajících se reziduí podle směrnice Rady 96/23/ES ROZHODNUTÍ KOMISE ze dne 8. února 2000 (oznámeno pod číslem K(2000) 343) (Text s významem pro EHP) (2000/159/ES) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na směrnici Rady 96/23/ES (1), a zejména na článek 29 uvedené směrnice, s ohledem na směrnici Rady 72/462/EHS (2) ze dne 12. pro- since 1972 o veterinárních a hygienických otázkách dovozu skotu, prasat, ovcí a koz, čerstvého masa nebo masných výrobků ze třetích zemí, naposledy pozměněnou směrnicí 97/79/ES (3), a zejména na článek 3 uvedené směrnice, vzhledem k těmto důvodům: (1) (2) (3) Některé třetí země předložily službám Komise plány monitoringu reziduí včetně výsledků provádění těchto plánů a nyní je zapotřebí doplňujících údajů a dalších vyjasnění. Jiné třetí země poskytují údaje o plánech monitoringu reziduí na základě podmínek stanovených před tím, než byla provedena směrnice 96/23/ES, a v současné době vyvážejí do Společenství, přestože nepředložily nový plán monitoringu reziduí a/nebo odpovídající výsledky, přičemž některé aspekty vyžadují více údajů a vyjasnění. Třetí země, které si přejí vyvážet produkty živočišného původu k lidské spotřebě do Společenství, jak je stano- veno ve směrnici Rady 96/23/ES, mohou kdykoli předložit službám Komise své plány monitoringu reziduí ke schválení. Při dodržení ustanovení směrnice 96/23/ES mohou být tyto plány doplněny k tomuto rozhodnutí. (4) (5) (6) (7) V zájmu třetích zemí a Evropského společenství existuje transparentnost ve všech činnostech potřeba zajistit a zároveň poskytnout třetím zemím dostatek času k přizpůsobení jejich legislativy požadavkům Společen- ství. Existence reziduí v produktech živočišného původu se týká veřejného zdraví. Plány monitoringu reziduí se proto musí schvalovat a pravidelně aktualizovat. stanoví Rozhodnutí Rady 79/542/EHS (4), naposledy pozměněné rozhodnutím Komise 2000/2/ES (5), seznam třetích zemí, ze kterých členské státy schvalují dovoz skotu, prasat, koňovitých, ovcí, koz, čerstvého masa a masných výrobků, a obsahuje ustanovení vztahující se k plánům monitoringu reziduí, jsou zahrnuty v tomto rozhodnutí. Rozhodnutí 79/542/EHS by se tudíž mělo pozměnit. jež Ustanovení čl. 29 odst. 1 směrnice 96/23/ES stanoví, že zapsání nebo ponechání na seznamech třetích zemí, stanovených v legislativě Společenství, ze kterých jsou členské státy oprávněny dovážet zvířata a živočišné produkty spadající do působnosti této směrnice, podlé- hají předložení plánu dotyčnou třetí zemí, kterým se upřesní záruky poskytnuté ohledně kontroly skupin reziduí a látek uvedených v příloze I. (8) Ustanovení čl. 8 odst. 3 směrnice 96/23/ES uvádí, že nejpozději do 31. března každým rokem zašlou členské státy Komisi výsledky svých plánů monitoringu reziduí a detekci látek a svá zdolávací opatření. (1) Úř. věst. L 125, 25. 5. 1996, s. 10. (2) Úř. věst. L 302, 31. 12. 1972, s. 28. (3) Úř. věst. L 24, 30. 1. 1998, s. 31. (4) Úř. věst. L 146, 14. 6. 1979, s. 15. (5) Úř. věst. L 1, 4. 1. 2000, s. 17. 03/sv. 28 CS Úřední věstník Evropské unie 285 (9) V čl. 29 odst. 1 druhé odrážce směrnice 96/23/ES se uvádí, že ustanovení článku 8 o časové lhůtě pro předložení a aktualizaci plánů jsou použitelná pro plány předkládané třetími zeměmi a že záruky kromě toho musí mít alespoň rovnocenný účinek jako záruky stano- vené v této směrnici. (10) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanovis- kem Stálého veterinárního výboru, Do 31. března 2000 musí třetí země předložit plán monito- ringu reziduí pro potraviny živočišného původu určené k dovozu do Společenství v roce 2000, který prokazuje soulad se směrnicí 96/23/ES, což může zahrnovat poskytnutí rovno- cenných záruk; a předloží výsledky plánu monitoringu reziduí na rok 1999 pro potraviny živočišného původu, které byly dovezeny do Společenství během roku 1999. PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 3 Článek 1 Toto rozhodnutí je určeno členským státům. Zvířata nebo živočišné produkty ze třetích zemí uvedené na seznamu přílohy s písmenem „X“ se považují za zvířata nebo produkty, které prozatímně dosahují souladu se směrnicí 96/23/ES, pokud jde o schválení plánů monitoringu reziduí. Článek 2 V Bruselu dne 8. února 2000. Komise podle potřeby přezkoumá toto rozhodnutí. Od 1. dubna 2000 Komise vyhodnotí plány monitoringu reziduí předložené třetími zeměmi v souladu s článkem 29 směrnice 96/23/ES předtím, než je provede závěrečné schválení. Za Komisi David BYRNE člen Komise Zvířata nebo primární produkty živočišného původu ze třetích zemí, které se objevují v této příloze s „X“, se považují za zvířata nebo produkty, které prozatímně dosahují souladu se směrnicí 96/23/ES, pokud jde o schválení plánů monitoringu reziduí. Kód ISO 2 Země Skot Ovce/ kozy Prasata Koňovi-tí Drůbež Akvakult- ura Mléko Vejce Králík Volně žijící zvěř Farmová zvěř Med PŘÍLOHA AD AG AL AM AN AO AR AU AZ BA BD BG BH BJ BR BS BW BY BZ CA CH CI CL CM CN Andorra Antigua a Barbuda Albánie Arménie Nizozemské Antily Angola Argentina Austrálie Ázerbajdžán Bosna a Hercegovina Bangladéš Bulharsko Bahrajn Benin Brazílie Bahamy Botswana Bělorusko Belize Kanada Švýcarsko Pobřeží slonoviny Chile Kamerun Čína X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X (1) X (1) X X (1) X X X X X X (1) X (2) X X X X X X X X X X X X (2) X (2) X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X 2 8 6 C S Ú ř e d n í v ě s t n í k E v r o p s k é u n i e 0 3 / s v. 2 8 Kód ISO 2 Země Skot Prasata Koňovi-tí Drůbež Akvakult- ura Mléko Vejce Králík Volně žijící zvěř Farmová zvěř Med CO CR CU CV CY CZ DZ EC EE EG ER ET FJ FK FO GA GD GH GL GM GN GT HK HN HR HU ID IL Kolumbie Kostarika Kuba Kapverdy Kypr Česká republika Alžírsko Ekvádor Estonsko Egypt Eritrea Etiopie Fidži Falklandy (Malviny) Faerské ostrovy Gabon Grenada Ghana Grónsko Gambie Guinea Guatemala Hongkong Honduras Chorvatsko Maďarsko Indonésie Izrael Ovce/ kozy X (2) X (2) X X X (2) X X X (1) X (1) X (1) X X X X (1) X (2) X X X X X X X (1) X (1) X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X 0 3 / s v. 2 8 C S Ú ř e d n í v ě s t n í k E v r o p s k é u n i e 2 8 7 Kód ISO 2 Země IN IR IS JM JP KE KR KW LB LK LT LV MA MD MG 807 MM MN MR MT MU MV MX MY MZ NA NC NG Indie Írán Island Jamajka Japonsko Keňa Korejská republika Kuvajt Libanon Srí Lanka Litva Lotyšsko Maroko Moldavsko Madagaskar Bývalá jugoslávská republika Makedonie Myanmar Mongolsko Mauritánie Malta Mauricius Maledivy Mexiko Malajsie Mosambik Namibie Nová Kaledonie Nigérie Prasata Koňovi-tí Drůbež Akvakult- ura Mléko Vejce Králík Volně žijící zvěř Farmová zvěř Skot X (2) X X X X X Ovce/ kozy X (2) X (2) X X (2) X (2) X (2) X (2) X X (2) X X (2) X X X (1) X X X (1) X X X X X X X X (1) X X X (3) X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X Med X X X X X 2 8 8 C S Ú ř e d n í v ě s t n í k E v r o p s k é u n i e 0 3 / s v. 2 8 Kód ISO 2 Země NI NZ OM PA PE PF PG PH PK PL PM PY RO RU SB SC SG SH SI SK SM SN SR SV SY SZ TG TH Nikaragua Nový Zéland Omán Panama Peru Francouzská Polynésie Papua Nová Guinea Filipíny Pákistán Polsko Saint Pierre a Miquelon Paraguay Rumunsko Rusko Šalamounovy ostrovy Seychely Singapur Svatá Helena Slovinsko Slovensko San Marino Senegal Surinam Salvador Sýrie Svazijsko Togo Thajsko Skot X X X X X X X X Ovce/ kozy Prasata Koňovi-tí Drůbež Akvakult- ura Mléko Vejce Králík Volně žijící zvěř Farmová zvěř X X X X X (2) X (2) X X X X (2) X X X X X X X X (1) X (1) X (1) X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X (4) X X X X Med X X X X X X 0 3 / s v. 2 8 C S Ú ř e d n í v ě s t n í k E v r o p s k é u n i e 2 8 9 Kód ISO 2 Země Skot TM TN TR TW TZ UA UG US UY UZ VC VE VN YE YU ZA ZW Turkmenistán Tunisko Turecko Tchaj-wan Tanzanie Ukrajina Uganda Spojené státy Uruguay Uzbekistán Svatý Vincenc a Grenadiny Venezuela Vietnam Jemen Svazová republika Jugoslávie Jihoafrická republika Zimbabwe (1) Pouze střeva. (2) Pouze poloostrovní (západní) Malajsie. (3) Pouze ohledně sobů z murmanské oblasti. (4) Ohledně dovozů živých jatečných koní byly obdrženy dostatečné záruky. X X X X X Ovce/ kozy X (2) X (2) X (2) X X X (2) X X Prasata Koňovi-tí Drůbež Akvakult- ura Mléko Vejce Králík Volně žijící zvěř Farmová zvěř Med X (1) X (1) X X X (1) X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X 2 9 0 C S Ú ř e d n í v ě s t n í k E v r o p s k é u n i e 0 3 / s v. 2 8


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-0390/00 di Liam Hyland (UEN) alla Commissione. Rifiuto da parte israeliana di concedere il visto d'ingresso a cittadini UE.

eurovoc_concepts:
European Commission
Ireland
Israel
admission of aliens
common foreign and security policy
diplomatic protection
powers of the institutions (EU)

formats: html pdf print

text: 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 303 E/187 Risposta della sig. ra Reding a nome della Commissione (30 marzo 2000) La Commissione intrattiene buoni rapporti con l(cid:146)Associazione Europea per la Formazione di Giornalisti (AEFG) e apprezza il suo programma di formazione dei futuri giornalisti europei. La Commissione ha fornito il suo appoggio finanziario annuo ad una serie di progetti «Euroreporter» del valore di circa 200 000 € all(cid:146)anno, nell(cid:146)ultimo decennio. Il ritardo nei pagamenti della Commissione Ł dovuto principal- mente alla presentazione tardiva delle relazioni finali da parte del Segretariato dell(cid:146)AEFG, senza le quali non si possono prendere impegni per le nuove domande. La relazione finale dell(cid:146)AEFG per il 1997 e la domanda per il 1998 sono giunte troppo tardi per garantire un contributo finanziario della Commissione per il 1998. La Commissione non pu(cid:242) fornire un appoggio retroattivo ai progetti. Per quanto riguarda «Euroreporter» 1999, la prima quota del 50 % dei contributi Ł gi(cid:224) stata versata e il saldo finale sar(cid:224) corrisposto non appena la Commissione ricever(cid:224) dall(cid:146)AEFG i conti finali per il 1999. Per il 2000 non Ł stata ancora presentata alla Commissione alcuna richiesta formale da parte dell(cid:146)associa- zione in questione. (2000/C 303 E/213) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0389/00 di Ilda Figueiredo (GUE/NGL) al Consiglio (16 febbraio 2000) Oggetto: Analisi genetiche agli immigranti in Svizzera Il programma «Mise au Point» della televisione svizzera di espressione francese, TSR, domenica scorsa ha divulgato l(cid:146)esistenza di un progetto di legge gi(cid:224) all(cid:146)esame del Consigliere federale Ruth Metzler. Il suddetto progetto di legge fa riferimento (cid:129) secondo quanto risulta dal programma (cid:129) al fatto che i candidati all(cid:146)immigrazione che invochino il diritto alla riunificazione familiare in futuro saranno sottoposti ad analisi genetiche per comprovare la veridicit(cid:224) delle affermazioni. Pertanto, considerando che esiste un accordo tra l(cid:146)Unione europea e la Confederazione svizzera, si chiedono le seguenti informazioni: 1. Che intende fare l(cid:146)Unione europea per ostacolare questi segnali preoccupanti di carattere xenofobo, che nel caso specifico ricordano pratiche naziste? 2. Che intende fare il Consiglio, nella consapevolezza che in Svizzera vivono e lavorano numerosi cittadini stranieri, tra cui cittadini originari di vari Stati membri? Risposta (13 aprile 2000) Non Ł compito del Consiglio pronunciarsi su programmi trasmessi dall(cid:146)emittente televisiva menzionata dall(cid:146)Onorevole Parlamentare. (2000/C 303 E/214) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0390/00 di Liam Hyland (UEN) alla Commissione (8 febbraio 2000) Oggetto: Rifiuto da parte israeliana di concedere il visto d(cid:146)ingresso a cittadini UE Il 10 ottobre 1999, Ł stato negato l(cid:146)accesso a Israele a 25 membri di un(cid:146)organizzazione caritatevole cattolica proveniente dalla contea di Wexford, Irlanda. Le stesse persone sono state maltrattate dalla polizia e diffamate dai media. A seguito di interventi ad alto livello del governo irlandese e di personalit(cid:224) di spicco della chiesa cattolica, Israele sarebbe disposta a consentire al gruppo di entrare sul proprio territorio, ma C 303 E/188 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 non prima del 31 marzo 2000, per un periodo massimo di 30 giorni, e a determinate condizioni ritenute inaccettabili dal ministro degli Esteri irlandese. Pu(cid:242) la Commissione far sapere se intenda indagare con urgenza sull(cid:146)operato delle autorit(cid:224) israeliane e impegnarsi a intervenire a nome di questi cittadini UE, per garantire che sia accordato loro l(cid:146)accesso a Israele, senza che siano trattati come una minaccia per la sicurezza nazionale? Risposta data dal sig. Patten a nome della Commissione (24 febbraio 2000) La Commissione Ł a conoscenza della vicenda dell(cid:146)associazione caritatevole cattolica della contea di Wexford, cui Ł stato negato l(cid:146)ingresso in Israele. A tal riguardo, la Commissione ha ricevuto un(cid:146)ampia e dettagliata documentazione da parte di alcuni parlamentari e della rappresentanza diplomatica israeliana a Bruxelles. In base a tali informazioni, la deplorevole situazione sarebbe il risultato di una sfortunata catena di eventi. La Commissione condivide la preoccupazione espressa dalle autorit(cid:224) irlandesi ed Ł fiduciosa che il problema possa essere opportunamente risolto in tempi brevi. Si sottolinea a tal riguardo che il ministero degli esteri irlandese Ł in stretto contatto con il governo israeliano al fine di pervenire ad una rapida soluzione. Sebbene la Commissione non sia competente per le questioni relative alla tutela consolare e all(cid:146)accesso ai paesi terzi, essa Ł disposta ad interporre i propri uffici su richiesta delle autorit(cid:224) irlandesi. (2000/C 303 E/215) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0396/00 di Doris Pack (PPE-DE) alla Commissione (15 febbraio 2000) Oggetto: Diritti televisivi della FIBT La Federazione Internazionale di Bobsleigh e di Tobogganing (FIBT), con sede a Milano (Italia), organizza ogni anno gare di bob a due e a quattro per la Coppa del Mondo nonchØ campionati europei e mondiali. La FIBT affida queste gare a singole Federazioni nazionali e ai gestori delle piste sulla base di un contratto che essi devono accettare come vuole la FIBT. In virtø del punto 1. 13. 4. del Regolamento nazionale della FIBT, tutti i diritti televisivi, cinematografici, video, radiofonici e quelli relativi ai nuovi media, inclusi i diritti di CD-Rom e Internet, per citarne solo alcuni, per tutte le gare della FIBT sono propriet(cid:224) esclusiva della FIBT stessa. Appellandosi a questo Regolamento internazionale, la FIBT ha concluso un contratto a lungo termine con Eurosport. Agli organizzatori locali e alle Federazioni nazionali che si accollano il rischio economico delle gare, Ł per(cid:242) fatto divieto di commercializzare in proprio i diritti di trasmissione. Agli organizzatori locali e alle Federazioni facenti parte della FIBT, che organizzano le gare, vengono sottratte le risorse necessarie per finanziare in futuro la costruzioni di piste da bob. Non ritiene la Commissione che: 1. le regole della FIBT e il suo contratto contrastino con il trend della giurisprudenza comunitaria nel settore dello sport, e che 2. la regolamentazione della FIBT leda il principio di libera circolazione dei servizi?


title: PREGUNTA ESCRITA P-0403/00 de Werner Langen (PPE-DE) a la Comisión. Consecuencias de la supresión de la venta libre de impuestos.

eurovoc_concepts:
EU Member State
State aid
common commercial policy
duty-free sale
economic consequence
economic sector
labour market
regional economy

text: 26. 1. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 26 E/37 Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (9 de marzo de 2000) Actualmente la Comisi(cid:243)n no estÆ facultada para actuar con respecto a Suiza en lo que se refiere al proyecto de ley en cuesti(cid:243)n. Sin embargo, la Comisi(cid:243)n es consciente de la situaci(cid:243)n legal insatisfactoria de los ciudadanos comunitarios que trabajan en Suiza. Por ello la Comisi(cid:243)n negoci(cid:243) un amplio acuerdo con Suiza sobre la libre circulaci(cid:243)n de personas para adaptar las disposiciones suizas al acervo comunitario en este Æmbito, incluso en materia de seguridad social y derechos de pensi(cid:243)n. El acuerdo se firm(cid:243) el 21 de junio de 1999 y entrarÆ en vigor una vez que el Parlamento haya dado su acuerdo y tras la ratificaci(cid:243)n de las partes contratantes. Una vez que el acuerdo haya entrado en vigor, la Comisi(cid:243)n supervisarÆ atentamente su aplicaci(cid:243)n por parte de Suiza y plantearÆ cualquier dificultad que surja ante la comisi(cid:243)n mixta que serÆ creada en virtud del acuerdo. (2001/C 26 E/050) PREGUNTA ESCRITA P-0403/00 de Werner Langen (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (8 de febrero de 2000) Asunto: Consecuencias de la supresi(cid:243)n de la venta libre de impuestos El Consejo Europeo de Colonia decidi(cid:243), el 4 de junio de 1999, que el 30 de junio del mismo aæo dejar(cid:237)a de estar en vigor el rØgimen europeo de venta libre de impuestos. Antes la adopci(cid:243)n de aquella decisi(cid:243)n, las posibles repercusiones de la misma hab(cid:237)an sido objeto de acalorados debates. Se seæalaba, en particular, que la supresi(cid:243)n de la venta libre de impuestos tendr(cid:237)a como consecuencia la desaparici(cid:243)n de un nœmero muy importante de puestos de trabajo. 1. 2. 3. ¿Posee la Comisi(cid:243)n informaci(cid:243)n acerca de las consecuencias que la supresi(cid:243)n de la venta libre de impuestos ha tenido en el mercado de trabajo? ¿Posee la Comisi(cid:243)n informaci(cid:243)n acerca de las consecuencias de aquella decisi(cid:243)n en determinadas regiones y sectores de actividad (zonas costeras, aeropuertos, turismo, comercio al por menor libre de impuestos, etc. )? ¿Sabe la Comisi(cid:243)n en quØ Estados miembros se han adoptado medidas de compensaci(cid:243)n para las regiones o sectores afectados y, en caso afirmativo, quØ alcance han tenido y en quØ marcos de acci(cid:243)n se han aplicado? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (9 de marzo de 2000) Para obtener informaci(cid:243)n acerca del impacto de la supresi(cid:243)n de las ventas intracomunitarias libres de impuestos sobre el empleo, la Comisi(cid:243)n remite a Su Seæor(cid:237)a a las respuestas dadas a las preguntas escritas E-1999/99 del Sr. Davies (1) y E-2135 del Sr. Staes (2). En cuanto a las repercusiones regionales y sectoriales, la Comisi(cid:243)n no ha recibido ninguna informaci(cid:243)n que indique que dicha supresi(cid:243)n haya tenido impacto significativo alguno en regiones o sectores espec(cid:237)ficos. Actualmente la Comisi(cid:243)n estÆ ocupÆndose de comprobar si los Estados miembros han aplicado alguna medida compensatoria para hacer frente a problemas espec(cid:237)ficos que puedan haber experimentado. (1) DO C 203 E de 18. 7. 2000, p. 109. (2) DO C 225 E de 8. 8. 2000, p. 57


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-0394/00 di Marielle de Sarnez (PPE-DE) alla Commissione. Richiesta di informazioni su due reclami presentati alla Commissione europea contro talune disposizioni della legge del 27 luglio 1999 recante istituzione di un'assistenza sanitaria universale.

eurovoc_concepts:
France
complaint to the Commission
insurance company
mutual assistance scheme
restriction on competition
social security
universal health coverage

text: 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/211 (2000/C 280 E/250) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0394/00 di Marielle de Sarnez (PPE-DE) alla Commissione (8 febbraio 2000) Oggetto: Richiesta di informazioni su due reclami presentati alla Commissione europea contro talune disposizioni della legge del 27 luglio 1999 recante istituzione di un(cid:146)assistenza sanitaria universale Il Parlamento francese ha approvato una legge, promulgata il 27 luglio 1999, che ha tra l(cid:146)altro lo scopo di istituire una assistenza sanitaria complementare a favore delle categorie piø svantaggiate. Questa assistenza sanitaria complementare pu(cid:242) essere ottenuta presso «un organismo complementare», vale a dire una mutua, una societ(cid:224) di assicurazioni o un istituto di previdenza, oppure presso una cassa di assicurazione malattia. Dallo studio del testo della legge del 27 luglio 1999 emerge una disparit(cid:224) di trattamento tra le due categorie di erogatori della prestazione. Due delle disposizioni sembrano in contrasto con le disposizioni del trattato di Roma. Da un lato, la legge prevede che gli organismi complementari del settore privato debbano pagare, per alimentare un fondo di finanziamento dell(cid:146)assistenza sanitaria universale, una tassa pari all(cid:146)1,75 % dei loro contributi, mentre le casse di assicurazione malattia non sono soggette a tale prelievo. Dall(cid:146)altro lato, la legge prevede che gli organismi complementari ottengano un rimborso delle somme impegnate fino a un massimale di 1. 500 franchi francesi, per anno e per persona assistita, mentre le casse di assicurazione malattia beneficeranno della copertura del fondo di finanziamento per il totale delle spese impegnate, senza limiti di importo. Tenuto conto del fatto che gli organismi complementari sono tenuti a comunicare la loro decisione di partecipare o meno a questo dispositivo entro il 31 marzo 2000, e onde evitare il rischio di un pregiudizio irreparabile, Ł indispensabile per tali organismi disporre rapidamente di precisazioni quanto alla conformit(cid:224) della legge del 27 luglio 1999 alle disposizioni comunitarie. In tale contesto, pu(cid:242) la Commissione fornire informazioni sullo svolgimento della procedura avviata nonchØ sulla sua posizione quanto alle problemati- che in questione e indicare quando potrebbe essere notificata una risposta ufficiale? Risposta data dal sig. M. Monti a nome della Commissione (6 marzo 2000) L(cid:146)onorevole parlamentare chiede informazioni sullo svolgimento della procedura avviata dalla Commis- sione in seguito a due ricorsi contro la legge francese del 27 luglio 1999 recante istituzione di un(cid:146)assistenza sanitaria universale; desidera inoltre conoscere la posizione della Commissione circa la compatibilit(cid:224) con il diritto comunitario di due disposizioni della legge che favorirebbero le casse di assicurazione malattia a discapito degli organismi complementari del settore privato. Per quanto riguarda la procedura, la Commissione ha chiesto delucidazioni al governo francese in modo da disporre delle informazioni necessarie per valutare le misure. Le autorit(cid:224) francesi hanno risposto che, a loro giudizio, il regime istituito dalla legge in questione poggia sul principio della solidariet(cid:224) nazionale e non costituisce pertanto un(cid:146)attivit(cid:224) economica concorrenziale a norma del trattato CE. Il ricorrente ha recentemente apportato elementi complementari e ha fatto peraltro valere altri aspetti, diversi da quelli citati dall(cid:146)onorevole parlamentare, che inducono a una valutazione della situazione dal punto di vista delle regole di concorrenza e non solo delle norme sugli aiuti di Stato. Valutare la natura economica del regime complementare di assicurazione malattia attuato dal governo francese Ł cosa delicata; il sistema, infatti, funziona in base a modalit(cid:224) che prevedono l(cid:146)intervento di diversi tipi di operatori. In tali condizioni, la Commissione dovrebbe prendere posizione nei prossimi mesi. La Commissione ha fatto presente al ricorrente che cercher(cid:224) di pronunciarsi entro un anno dalla dato in cui il ricorso Ł stato presentato


title: QUESTION ÉCRITE E-0270/00 posée par Paulo Casaca (PSE) au Conseil. Fonctionnement du marché intérieur entre l'Union européenne et la Suisse dans le domaine de l'emploi.

eurovoc_concepts:
European cooperation
Switzerland
job access
transfer of pension rights

text: C 303 E/168 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 En conclusion, il convient de souligner qu(cid:146)il n(cid:146)appartient pas (cid:224) la prØsidence de prØjuger le r(cid:244)le de la Commission dont les compØtences sont dØfinies dans les traitØs. Toute question concernant le r(cid:244)le de la Commission en matiŁre de promotion de la dimension europØenne de l(cid:146)Øducation devrait Œtre adressØe (cid:224) cette institution. (1) Doc. 5256/00. (2) JO C 8 du 12. 1. 2000, p. 6. (2000/C 303 E/188) QUESTION (cid:201)CRITE E-0270/00 posØe par Paulo Casaca (PSE) au Conseil (8 fØvrier 2000) Objet: Fonctionnement du marchØ intØrieur entre l(cid:146)Union europØenne et la Suisse dans le domaine de l(cid:146)emploi M. Kosta Parlavanzas, citoyen europØen, m(cid:146)a fait parvenir un dossier circonstanciØ selon lequel la Suisse limiterait dØlibØrØment et systØmatiquement laquelle les Øtrangers sont autorisØs (cid:224) travailler (cid:224) une pØriode allant de 20 (cid:224) 30 ans, (cid:224) l(cid:146)issue de laquelle ils seraient immØdiatement renvoyØs dans leur pays d(cid:146)origine, sans aucune garantie de transfert de leurs pensions sociales. la durØe pendant Selon le Conseil, est-il possible et mŒme souhaitable, de maintenir et de renforcer les relations entre l(cid:146)Union europØenne et la Suisse, dans le cadre de l(cid:146)Espace Øconomique europØen en particulier, sans s(cid:146)assurer du respect, par ce pays, des prescriptions minimales du marchØ unique en matiŁre d(cid:146)emploi? RØponse (10/11 avril 2000) Bien que la Suisse ait participØ aux nØgociations de l(cid:146)Accord de l(cid:146)EEE, elle ne fait pas partie de 1. l(cid:146)Espace (cid:201)conomique EuropØen (EEE), car, en dØcembre 1992, par rØfØrendum, le peuple suisse s(cid:146)est prononcØ majoritairement contre cet Accord. Par consØquent, la Suisse n(cid:146)a pas pu le ratifier et devenir membre de l(cid:146)EEE et les rŁgles du marchØ unique ne lui sont donc pas applicables. 2. L(cid:146)essentiel des relations entre l(cid:146)Union europØenne et la Suisse se dØroule (cid:224) prØsent dans le cadre de l(cid:146)Accord de libre-Øchange de 1972 (1). Cet accord, conclu (cid:224) l(cid:146)occasion du premier Ølargissement de la CEE, vise exclusivement (cid:224) consolider et (cid:224) Øtendre les relations Øconomiques existant entre la CEE et la Suisse et (cid:224) assurer le dØveloppement harmonieux de leurs commerces. La ConfØdØration suisse a cependant conclu plusieurs conventions avec plusieurs (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne rØgissant de fa(cid:231)on bilatØrale certains aspects sectoriels de la libre circulation des personnes et en particulier de la coordination du systŁme de sØcuritØ sociale. 3. Le Conseil considŁre que la meilleure approche pour Øviter des situations comme celle prØsentØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire sera justement de maintenir et renforcer les relations entre l(cid:146)Union europØenne et la Suisse. Dans ce sens, le 21 juin 1999, la CommunautØ europØenne et ses (cid:201)tats membres, d(cid:146)une part, et la ConfØdØration suisse, d(cid:146)autre part, ont signØ un Accord sur la libre circulation des personnes. 4. la Le Conseil estime que, de toute Øvidence, un resserrement des relations entre la Suisse et CommunautØ europØenne, tel qu(cid:146)il est recherchØ par les accords signØs, comporte une amØlioration substantielle de la situation des ressortissants des (cid:201)tats membres de la CommunautØ en Suisse, l(cid:146)accord portant sur la libre circulation des personnes reprØsentant un aspect essentiel des futures nouvelles relations avec la Suisse. Le Conseil de l(cid:146)Union europØenne espŁre que cet Accord ainsi que les six autres signØs avec la 5. ConfØdØration suisse (cid:224) la mŒme date, puisse entrer en vigueur dans les meilleurs dØlais. (1) JO L 300 du 31. 12. 1972, p. 189


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 296/2000 af 8. februar 2000 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: L 34/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 2. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 296/2000 af 8. februar 2000 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (2) Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/ 94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1498/98 (2), særlig artikel 4, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af af de multilaterale resultaterne gennemførelsen af handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forord- ning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 9. februar 2000. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 8. februar 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 198 af 15. 7. 1998, s. 4. 9. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 34/11 til Kommissionens forordning af 8. februar 2000 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager BILAG KN-kode Tredjelandskode (1) (EUR/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 212 624 999 052 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 600 624 999 052 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 624 999 039 400 404 720 728 999 064 388 400 528 720 999 109,0 57,9 104,9 191,1 115,7 132,5 166,1 149,3 190,9 190,9 135,9 71,9 144,3 117,4 42,3 38,4 41,1 37,7 59,8 43,9 53,4 61,4 57,4 68,3 73,2 143,4 76,1 67,3 85,7 54,4 67,4 66,2 62,7 83,4 87,4 84,0 70,5 76,8 80,4 70,0 104,4 110,8 100,4 101,4 97,4 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2543/1999 (EFT L 307 af 2. 12. 1999, s. 46). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: Komission asetus (EY) N:o 297/2000, annettu 8 päivänä helmikuuta 2000, lisäkiintiöiden avaamisesta tiettyjen Euroopan yhteisössä vuonna 2000 järjestettäviin ammattimessuihin osallistuvista kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden yhteisöön tapahtuvalle tuonnille

eurovoc_concepts:
import
originating product
quantitative restriction
textile product
third country
trade event

text: L 34/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 297/2000, annettu 8 päivänä helmikuuta 2000, lisäkiintiöiden avaamisesta tiettyjen Euroopan yhteisössä vuonna 2000 järjestettäviin ammattimes- suihin osallistuvista kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden yhteisöön tapahtuvalle tuonnille EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menette- lystä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3030/93 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutet- tuna komission asetuksella (EY) N:o 1072/1999 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan, viranomaisten vahvistama sopimus, tään. jossa messut pide- Petosten välttämiseksi tuontilupia pitäisi myöntää vain tuotteille, jotka laivataan toimittajamaassa, josta ne ovat peräisin, aikaisintaan 30 päivää kyseisten messujen päät- tymisen jälkeen. Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tekstiiliko- mitean lausunnon mukaiset, (7) (8) sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) (5) Asetuksen (ETY) N:o 3030/93 liitteessä V osoitettujen kiintiöiden lisäksi voidaan avata lisäkiintiöitä erityistilan- teen vaatiessa. Komissio on vastaanottanut pyynnön avata lisäkiintiöitä vuonna 2000 pidettäviä ammattimes- suja varten. Eräille kolmansille maille on jo aikaisempina vuosina avattu lisäkiintiöitä ammattimessuja varten. joita viejämaat Lisäkiintiöt olisi rajoitettava tuotteisiin, ovat asettaneet näytteille kyseisillä messuilla, ja määriin, joista on sovittu sen jäsenvaltion toimivaltaisten viran- omaisten jossa messut pidetään. kauppasopimuksissa, vahvistamissa Mainittujen lisäkiintiöiden liikakäytön välttämiseksi vaikuttaa aiheelliselta pyytää jäsenvaltioita, jonka alueella messut pidetään, varmistamaan, että vahvistettujen sopi- musten koskemat kokonaismäärät eivät ylitä lisäkiin- tiöille asetettuja rajoja, ja ilmoittamaan näiden vahvistet- tujen sopimusten koskemat kokonaismäärät komissiolle messujen loputtua. niiden tuotteiden Vaikuttaa soveltaa aiheelliselta joille lisäkiintiöt on yhteisöön tapahtuvaan tuontiin, avattu, asetuksen (ETY) N:o 3030/93 säännöksiä, joita on sovellettava mainitun asetuksen liitteessä V annet- tujen määrällisten rajoitusten alaisten tuotteiden tuon- tiin, ei kuitenkaan joustavuuteen liittyvien rajoitusten alaisten. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksessa (ETY) N:o 3030/93 säädettyjen määrällisten rajoi- tusten lisäksi avataan lisäkiintiöitä Euroopan yhteisössä vuonna 2000 pidettäviä ammattimessuja varten liitteessä määrätyllä tavalla. 2 artikla 1. Edellä 1 artiklassa mainitut lisäkiintiöt rajoitetaan koske- maan sellaisia tuotteita, joita viejämaat ovat esitelleet messuilla, ja niitä määriä, joista on sovittu kyseisillä messuilla allekirjoite- tussa sen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten vahvista- massa kauppasopimuksessa, jossa messut pidetään. Sen jäsenvaltion toimivaltaiset 2. jonka alueella messut pidetään, varmistavat, että vahvistettujen sopi- musten koskemat kokonaismäärät eivät ylitä liitteessä määrät- tyjä rajoituksia. viranomaiset, 3. Kyseinen jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle viimeistään 30 päivää messujen päättymisen jälkeen niiden sopimusten koske- mista tehdyiksi jotka messujen aikana. Tiedot annetaan toimittajamaittain ja luokit- tain jaoteltuina. kokonaismääristä, on vahvistettu 3 artikla (6) Tuontilupapyyntöihin pitäisi liittää kyseisillä messuilla allekirjoitettu sen jäsenvaltion toimivaltaisten lisäksi (1) EYVL L 275, 8. 11. 1993, s. 1. (2) EYVL L 134, 28. 5. 1999, s. 1. Niiden tuotteiden tuontiin yhteisöön, joille on avattu lisä- 1. kiintiöitä, sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 3030/93 liitteessä V annettuja määrällisten rajoitusten alaisiin tuotteisiin sovellet- tavia säännöksiä, joustoihin liittyviä säännöksiä lukuun otta- matta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 2 ja 3 kohdan soveltamista. 9. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 34/13 Tuontilupia voidaan antaa vain, jos hakija esittää vientilisenssin, jonka 9 kohtaan on merkitty messut 2. ja vuosi, joita varten lupaa haetaan, ja jos lisenssin liitteenä on 2 artiklassa mainitun vahvistetun sopi- muksen alkuperäiskappale. Tuontiluvat koskevat vain tuotteita, jotka on laivattu yhteisöön kolmannesta maasta, josta ne ovat 3. peräisin, aikaisintaan 30 päivää messujen päättymisen jälkeen. Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 4 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 8 päivänä helmikuuta 2000. Komission puolesta Pascal LAMY Komission jäsen L 34/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 2000 LIITE Lisäkiintiöt 29. maaliskuuta — 2. huhtikuuta 2000 pidettäviä Berliinin ammattimessuja varten (Tavaroiden täydellinen kuvaus ilmenee asetuksen (ETY) N:o 3030/93 liitteestä I. ) Luokka Yksikkö Kolmas maa (1) Määrällinen rajoitus 1 4 5 6 7 8 9 12 15 16 18 tonnia tonnia 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl tonnia 1000 paria 1000 paria 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl tonnia Pakistan Ukraina Valko-Venäjä Intia Indonesia Malesia Pakistan Ukraina Vietnam Valko-Venäjä Intia Malesia Pakistan Ukraina Vietnam Intia Indonesia Malesia Sri Lanka Vietnam Intia Indonesia Sri Lanka Vietnam Valko-Venäjä Intia Indonesia Malesia Pakistan Sri Lanka Ukraina Vietnam Pakistan Valko-Venäjä Ukraina Valko-Venäjä Intia Ukraina Vietnam Ukraina Vietnam 66 2 4 454 212 94 225 4 25 4 252 42 215 12 20 118 131 92 116 20 407 98 99 25 4 323 518 82 158 270 4 220 233 4 20 4 124 20 20 4 5 9. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 34/15 Luokka Yksikkö Kolmas maa (1) Määrällinen rajoitus 20 21 26 27 29 78 118 tonnia tonnia tonnia tonnia 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl 1000 kpl tonnia tonnia Valko-Venäjä Intia Pakistan Ukraina Sri Lanka Vietnam Valko-Venäjä Intia Ukraina Valko-Venäjä Intia Intia Vietnam Valko-Venäjä 2 294 149 2 240 30 4 383 4 4 372 268 5 2 (1) Lisäkiintiöitä avataan sillä edellytyksellä, että asianomaisista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden kauppaan sovelletaan vuonna 2000 edelleen erityistä sopimusmenettelyä


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0270/00 af Paulo Casaca (PSE) til Rådet. Det indre markeds funktion mellem EU og Schweiz hvad angår arbejdsmarkedet.

text: C 303 E/168 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Afslutningsvis skal det p(cid:229)peges, at det ikke tilkommer formandskabet at foregribe Kommissionens rolle, hvis befłjelser er fastlagt i traktaterne. Alle spłrgsm(cid:229)l om Kommissionens rolle i arbejdet med at fremme den europ(cid:230)iske dimension p(cid:229) uddannelsesomr(cid:229)det błr rettes til Kommissionen. (1) Dok. 5256/00. (2) EFT C 8 af 12. 1. 2000, s. 6. (2000/C 303 E/188) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0270/00 af Paulo Casaca (PSE) til R(cid:229)det (8. februar 2000) Om: Det indre markeds funktion mellem EU og Schweiz hvad ang(cid:229)r arbejdsmarkedet EU-borgeren Kosta Parlavanzas har forsynet mig med omfattende dokumentation, hvoraf det fremg(cid:229)r, at Schweiz fłrer en bevidst og systematisk politik med henblik p(cid:229) at begr(cid:230)nse besk(cid:230)ftigelsesmulighederne for udenlandske arbejdstagere i 20-30 (cid:229)rs alderen og siden udvise disse udl(cid:230)ndinge til deres hjemlande uden at sikre, at de kan f(cid:229) overfłrt deres pensionsydelser. Mener R(cid:229)det, at det er muligt og łnskv(cid:230)rdigt at forts(cid:230)tte og udbygge forbindelserne mellem EU og Schweiz, is(cid:230)r inden for rammerne af det europ(cid:230)iske łkonomiske omr(cid:229)de, uden at sikre, at Schweiz respekterer minimumsreglerne for det indre marked p(cid:229) arbejdsmarkedsomr(cid:229)det? Svar (10. /11. april 2000) 1. Selv om Schweiz deltog i forhandlingerne om aftalen om Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejds- omr(cid:229)de, deltager det ikke i Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de (E(cid:216)S), idet et flertal af den schweiziske befolkning ved en folkeafstemning i december 1992 stemte imod aftalen. Derfor har Schweiz ikke kunnet ratificere aftalen og blive medlem af E(cid:216)S, og reglerne for det indre marked finder s(cid:229)ledes ikke anvendelse i Schweiz. 2. Den vigtigste del af forbindelserne mellem Den Europ(cid:230)iske Union og Schweiz foreg(cid:229)r p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt inden for rammerne af frihandelsaftalen af 1972 (1). Denne aftale, der blev indg(cid:229)et i forbindelse med Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske F(cid:230)llesskabs fłrste udvidelse, sigter udelukkende mod at konsolidere og udvide de eksisterende łkonomiske forbindelser mellem Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske F(cid:230)llesskab og Schweiz, samt at sikre en harmonisk udvikling af deres handel. Schweiz har dog indg(cid:229)et flere konventioner med flere af Den Europ(cid:230)iske Unions medlemsstater, der bilateralt fasts(cid:230)tter regler for visse sektorbestemte aspekter af den frie bev(cid:230)gelighed for personer, herunder navnlig koordinering af de sociale sikringsordninger. 3. Det er R(cid:229)dets opfattelse, at den bedste m(cid:229)de at undg(cid:229) situationer som den, det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner, netop er at bevare og styrke forbindelserne mellem Den Europ(cid:230)iske Union og Schweiz. I denne sammenh(cid:230)ng har Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab og dets medlemsstater p(cid:229) den ene side og Schweiz p(cid:229) anden side den 21. juni 1999 undertegnet en aftale om fri bev(cid:230)gelighed for personer. R(cid:229)det anser det for helt klart, at en yderligere styrkelse af forbindelserne mellem Schweiz og Det 4. Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab som tilsigtet med de undertegnede aftaler i v(cid:230)sentlig grad vil forbedre situationen for F(cid:230)llesskabets statsborgere i Schweiz, idet aftalen om fri bev(cid:230)gelighed for personer udgłr et v(cid:230)sentligt aspekt ved de fremtidige nye forbindelser med Schweiz. R(cid:229)det for Den Europ(cid:230)iske Union h(cid:229)ber, at denne aftale sammen med de seks łvrige aftaler, der blev 5. undertegnet med Schweiz samme dag, kan tr(cid:230)de i kraft s(cid:229) hurtigt som muligt. (1) EFT L 300 af 31. 12. 1972, s. 189


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0263/00 di Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) al Consiglio. Priorità della presidenza portoghese in materia di istruzione.

eurovoc_concepts:
European social policy
education policy

text: 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 303 E/167 Gli atti delle istituzioni non pubblicati nella Gazzetta ufficiale non hanno carattere legislativo. Essi costituiscono inoltre un insieme tutt(cid:146)altro che omogeneo (comprendendo ad esempio sia le concessioni di contributi finanziari a favore di Stati membri, collettivit(cid:224) o imprese, sia decisioni relative alla nomina dei funzionari ed all(cid:146)applicazione del loro statuto), cosicchØ un(cid:146)indicazione globale del numero di tali atti non sarebbe significativa. (2000/C 303 E/187) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0263/00 di Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) al Consiglio (8 febbraio 2000) Oggetto: Priorit(cid:224) della presidenza portoghese in materia di istruzione In seguito alla pubblicazione del programma documentato della presidenza portoghese, potrebbe il Consiglio specificare esattamente cosa si intende con l(cid:146)obiettivo dichiarato di «analizzare l(cid:146)idea di una dimensione europea nell(cid:146)istruzione»? Pu(cid:242) il Consiglio illustrare esaustivamente in che modo propone di realizzare tale obiettivo e, piø specificamente, il ruolo che a suo avviso la Commissione europea e i governi dei singoli Stati membri dovrebbero svolgere? Risposta (13 aprile 2000) La Presidenza portoghese ha annunciato che «sonder(cid:224) l(cid:146)idea di una dimensione europea in materia di istruzione, sia attraverso lo scambio di buone pratiche di istruzione, sia con l(cid:146)analisi di proposte che saranno presentate dalla Commissione». I programmi comunitari esistenti in materia di istruzione e formazione (la seconda fase dei programmi Socrates e Leonardo) rappresentano il fondamento della promozione della dimensione europea in materia di istruzione, e la conferenza ministeriale convocata a Lisbona il 17 e 18 marzo per lanciare la nuova generazione di programmi, sottolineer(cid:224) quanto essi siano importanti per il conseguimento della mobilit(cid:224) e della cooperazione nell(cid:146)ambito dell(cid:146)Unione europea (ed anche dei paesi associati) ai fini della cittadinanza europea e di un approccio congiunto a problemi comuni. La Presidenza, in effetti, sta organizzando anche un ciclo di conferenze su una serie di tematiche attinenti alla formazione, che spaziano dallo sviluppo dei programmi di studio alla formazione permanente, dotate tutte di un(cid:146)importante dimensione europea e rispetto a cui ogni Stato membro ha un ruolo essenziale da svolgere, specificamente rispetto allo scambio di buone pratiche. Al Consiglio europeo straordinario sull(cid:146)occupazione (Lisbona, 23 e 24 marzo) la Presidenza intende richiamare l(cid:146)attenzione sulla funzione dell(cid:146)istruzione e della formazione, come chiarito nel suo documento preparatorio dal titolo «Occupazione, riforma economica e coesione sociale (cid:129) Verso un(cid:146)Europa dell(cid:146)inno- vazione e dei saperi» (1), in cui si fa riferimento non soltanto al contributo dell(cid:146)istruzione alle politiche dell(cid:146)occupazione, ma anche alla possibilit(cid:224) di redigere una «Carta europea delle competenze basilari». Al di l(cid:224) delle considerazioni fin qui esposte, la Presidenza rammenta che il Parlamento e il Consiglio hanno messo all(cid:146)ordine del giorno la promozione della dimensione europea dell(cid:146)istruzione, come dimostra la proposta di proclamare il 2001 «Anno europeo delle lingue» e le proposte di raccomandazioni in materia di mobilit(cid:224) e valutazione della qualit(cid:224) nell(cid:146)insegnamento scolastico. La Presidenza intende altres(cid:236) sottoli- neare che il suo programma Ł del tutto in linea con i lavori iniziati durante la Presidenza finlandese che essa porta avanti, attribuendo carattere prioritario ai problemi dell(cid:146)istruzione e dell(cid:146)occupazione, della qualit(cid:224) dell(cid:146)istruzione e della formazione professionale, come pure alla promozione della mobilit(cid:224), individuati come temi prioritari nella risoluzione del Consiglio, del 17. 12. 1999, sullo sviluppo di nuovi approcci di lavoro per la cooperazione europea nel settore dell(cid:146)istruzione e della formazione «Come entrare nel nuovo millennio» (2). C 303 E/168 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 In conclusione, va messo in evidenza che la Presidenza non pu(cid:242) pregiudicare il ruolo della Commissione, i cui poteri sono definiti nei trattati. I quesiti circa il ruolo della Commissione nella promozione della dimensione europea dell(cid:146)istruzione andrebbero rivolti a quell(cid:146)istituzione. (1) Cfr. doc. 5256/00. (2) GU C 8 del 12. 1. 2000, pag. 6. (2000/C 303 E/188) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0270/00 di Paulo Casaca (PSE) al Consiglio (8 febbraio 2000) Oggetto: Funzionamento del mercato interno nel settore del lavoro tra l(cid:146)Unione europea e la Svizzera Il cittadino europeo Kosta Parlavanzas ha inviato un ampio dossier in cui afferma che la Svizzera segue deliberatamente e sistematicamente una politica volta a limitare le prestazioni lavorative dei lavoratori stranieri a un periodo compreso tra i 20 e i 30 anni, per poi espellerli nel loro paese di origine senza assicurare loro il trasferimento delle pensioni sociali. Il Consiglio ritiene possibile ed auspicabile continuare ad approfondire le relazioni tra l(cid:146)Unione europea e la Svizzera soprattutto nel quadro dello spazio economico europeo, senza che detto paese rispetti le regole minime del mercato unico nel settore del lavoro? Risposta (10/11 aprile 2000) La Svizzera, pur avendo partecipato alla negoziazione dell(cid:146)accordo SEE, non fa parte dello Spazio economico europeo (SEE), poichØ nel dicembre 1992 la maggioranza del popolo svizzero si Ł pronunciata mediante referendum contro tale accordo. Di conseguenza la Svizzera non ha potuto ratificarlo e diventare membro del SEE e le norme del mercato unico non sono pertanto applicabili a tale paese. 1. La gran parte delle relazioni tra l(cid:146)Unione europea e la Svizzera si svolge attualmente nel quadro dell(cid:146)accordo di libero scambio del 1972 (1). Tale accordo, concluso in occasione del primo allargamento della CEE, mira esclusivamente a consolidare e ad estendere le relazioni economiche esistenti tra la CEE e la Svizzera e ad assicurare lo sviluppo armonioso del loro commercio. La Confederazione svizzera ha peraltro concluso numerose convenzioni con vari Stati membri dell(cid:146)Unione europea per disciplinare bilateralmente alcuni aspetti settoriali della libera circolazione delle persone e in particolare del coordinamento del sistema di sicurezza sociale. 2. Il Consiglio considera che il migliore approccio per evitare situazioni come quella esposta dall(cid:146)Ono- revole Parlamentare consiste proprio nel mantenere e rafforzare le relazioni tra l(cid:146)Unione europea e la Svizzera. In tal senso il 21 giugno 1999 la Comunit(cid:224) europea e gli Stati membri, da un lato, e la Confederazione svizzera, dall(cid:146)altro, hanno firmato un accordo sulla libera circolazione delle persone. A parere del Consiglio Ł evidente che un consolidamento delle relazioni tra la Svizzera e la Comunit(cid:224) 3. europea, quale perseguito dagli accordi firmati, comporta un miglioramento sostanziale della situazione dei cittadini degli Stati membri della Comunit(cid:224) in Svizzera in quanto l(cid:146)accordo sulla libera circolazione delle persone costituisce un aspetto essenziale delle future nuove relazioni con questo paese. Il Consiglio dell(cid:146)Unione europea spera che tale accordo e gli altri sei accordi 4. Confederazione svizzera alla stessa data possano entrare in vigore quanto prima. firmati con la (1) GU L 300 del 31. 12. 1972, pag. 189


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0391/00 esittäjä(t): Maurizio Turco (TDI) komissiolle. Rakennerahastojen käyttö Italiassa vuosina 1994‐1999.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Greece
commitment of expenditure
drainage
environmental protection
project management
waste management

text: C 225 E/226 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/263) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0304/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Koheesiorahaston kautta rahoitettujen t(cid:246)iden viiv(cid:228)styminen Kreikassa: Thessalonikin j(cid:228)tevesien biologinen k(cid:228)sittely ja kaatopaikkojen uudelleenj(cid:228)rjest(cid:228)minen Kahden ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelun ja Thessalonikin asukkaiden el(cid:228)m(cid:228)nlaadun kannalta merkitt(cid:228)v(cid:228)n hankkeen loppuun saattamisessa on ilmennyt perusteettomia viiv(cid:228)stymisi(cid:228). Thessalonikin j(cid:228)tevesien biologisen k(cid:228)sittelylaitoksen laajennushankkeen vaiheeseen II liittyv(cid:228)t ty(cid:246)t ja Thessalonikin kaatopaikkojen uudel- leenj(cid:228)rjest(cid:228)minen sek(cid:228) uudelleensijoitusaseman suunnittelu- ja rakennusty(cid:246)t ovat perusteettomasti viiv(cid:228)sty- neet. On huomattava, ett(cid:228) seuraavaa ohjelmakautta (1994(cid:129)1999) koskevien koheesiorahaston rahoitus- puitteiden vahvistamiselle asetettu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika on jo kulunut umpeen. Kyseiset ty(cid:246)t, alkaen, olisi jo pit(cid:228)nyt saattaa loppuun, ja laitosten olisi pit(cid:228)nyt olla toiminnassa vuodesta 1998 l(cid:228)htien. jotka ovat sis(cid:228)ltyneet koheesiorahaston kautta rahoitettuihin hankkeisiin vuodesta 1995 Kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Miss(cid:228) vaiheessa ty(cid:246)t ovat t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228), mist(cid:228) viiv(cid:228)stymiset johtuvat ja milloin ty(cid:246)t on tarkoitus saattaa valmiiksi? 2. Mink(cid:228) 1994(cid:129)1999, ja olivatko m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat riitt(cid:228)vi(cid:228) t(cid:246)iden loppuun saattamiseksi? verran t(cid:246)ille my(cid:246)nnettiin yhteis(cid:246)n tukea koheesiorahaston kautta ohjelmakaudella 3. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhty(cid:228) varmistaakseen, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) hankkeet saadaan valmiiksi ja laitosten toiminta k(cid:228)ynnistyy mahdollisimman pian? Seuraavat kysymykset koskevat sitoumuksia, joita kreikkalaiset viranomaiset ovat antaneet Thessalonikin j(cid:228)tevesien biologisen k(cid:228)sittelylaitoksen rakentamisesta: (cid:129) Seurataanko Thermaikoslahden sis(cid:228)- ja keskiosien veden laatua? Jos seurataan, mink(cid:228) elimen toimesta? (cid:129) Onko alueen viem(cid:228)riverkostoa laajennettu? (cid:129) Onko teollisuusalue liitetty viem(cid:228)riverkkoon ja valvotaanko teollisuusj(cid:228)tteiden laatua? Mill(cid:228) tuloilla k(cid:228)ytt(cid:246)- ja yll(cid:228)pitokustannukset katetaan? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 2000) Komissio ker(cid:228)(cid:228) parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (2000/C 225 E/264) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0391/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Maurizio Turco (TDI) komissiolle (8. helmikuuta 2000) Aihe: Rakennerahastojen k(cid:228)ytt(cid:246) Italiassa vuosina 1994(cid:129)1999 Italian tilintarkastustuomioistuimen (cid:228)skett(cid:228)iset lausunnot ovat k(cid:228)ynnist(cid:228)neet Italiassa uudelleen keskustelun rakennerahastojen j(cid:228)rkev(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228). Tilintarkastustuomioistuimen tietojen mukaan Italia on j(cid:228)lleen eritt(cid:228)in paljon my(cid:246)h(cid:228)ss(cid:228) vuosille 1994(cid:129)1999 ohjelmoitujen varojen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa. 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/227 Ovatko n(cid:228)m(cid:228) lausunnot todenper(cid:228)isi(cid:228)? Voiko Euroopan komissio ilmoittaa mahdollisimman pian viimeisimm(cid:228)t hallussaan olevat tiedot alue- ja tavoitekohtaisista sitoumuksista ja maksuista? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (29. helmikuuta 2000) Komissio ker(cid:228)(cid:228) parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (2000/C 225 E/265) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0427/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle (23. helmikuuta 2000) Aihe: Galician osuus Espanjalle my(cid:246)nnetyist(cid:228) tavoite 1 -alueille tarkoitetuista EAKR:n varoista joulukuuta antamassaan vastauksessa kysymykseeni (E-1433/99) (1) edell(cid:228) mainitusta aiheesta komis- 21. sion j(cid:228)sen Barnier totesi, ett(cid:228) vuosina 1994(cid:129)1999 Espanjan valtio suuntasi Galicialle EAKR:n varoja 553,86 miljoonaa euroa, joka h(cid:228)nen mukaansa oli 12,09 prosenttia Espanjan autonomisten alueiden tavoite 1 -alueille my(cid:246)nnetyst(cid:228) kokonaissummasta, kun taas Galician v(cid:228)est(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 11,67 prosenttia tavoite 1 -alueiden kokonaisv(cid:228)est(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vastauksen perusteella komissio n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ottavan huomioon vain ne varat, jotka Espanjan valtio suuntaa suoraan autonomisten alueiden hallintoelinten hallinnoitaviksi. Kuitenkin tiet(cid:228)en, ett(cid:228) n(cid:228)iden varojen osuus oli vain 45 prosenttia unionin Espanjalle my(cid:246)nt(cid:228)mien varojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228), tarkoitin kysymyksell(cid:228)ni erityisesti sen j(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n 55 prosentin osuuden k(cid:228)ytt(cid:228)mist(cid:228), jonka Espanjan hallitus on varannut keskushallintokeskeisten politiikkojen toteuttamiseen, mik(cid:228) ei usein ole tavoite 1 -alueiden p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)rien mukaista. Voiko komissio n(cid:228)in ollen ilmoittaa kuinka suuri osuus t(cid:228)st(cid:228) j(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) 55 prosentin osuudesta Espanjalle my(cid:246)nnettyjen EAKR:n tavoite 1 -alueille tarkoitettujen varojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytettiin vuosina 1994(cid:129)1999 Galiciassa? Miten n(cid:228)m(cid:228) tiedot voidaan ottaa huomioon hyv(cid:228)ksytt(cid:228)ess(cid:228) yhteis(cid:246)n tukikehyksi(cid:228) vuosiksi 2000(cid:129)2006? (1) Katso sivu 2. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 2000) Komissio ker(cid:228)(cid:228) parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (2000/C 225 E/266) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0469/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Isabelle Caullery (UEN) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin toimenpiteet ˛le-de-Francen alueella Voiko komissio esitt(cid:228)(cid:228) perinpohjaisesti taulukoin ja lukuarvoin kaikki ne avustukset ja tuet, joita ˛le-de- Francen alue ja siihen kuuluvat departementit ovat saaneet vuosina 1994(cid:129)1999 eurooppalaisista rahas- toista (ESR, EAKR, EMOTR jne. ), Euroopan investointipankilta, kaupunkipolitiikasta ja eri rahoitusl(cid:228)hteist(cid:228) sek(cid:228) muista l(cid:228)hteist(cid:228)?


title: Regulamento (CE) n.° 295/2000 da Comissão, de 8 de Fevereiro de 2000, que altera o Regulamento (CE) n.° 1667/98 e eleva a 634 125 toneladas o concurso permanente para a exportação de cevada detido pelo organismo de intervenção sueco

eurovoc_concepts:
Sweden
award of contract
barley
export
intervention agency

text: L 34/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 9. 2. 2000 REGULAMENTO (CE) N. o 295/2000 DA COMISSÃO de 8 de Fevereiro de 2000 que altera o Regulamento (CE) n. o 1667/98 e eleva a 634 125 toneladas o concurso permanente para a exportação de cevada detido pelo organismo de intervenção sueco A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 (2), e, nomeadamente, o seu artigo 5. o, Considerando o seguinte: (1) (2) O Regulamento (CEE) n. o 2131/93 da Comissão (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 39/1999 (4), fixa os processos e as condições de colocação à venda dos cereais detidos pelos organismos de intervenção. O Regulamento (CE) n. o 1667/98 da Comissão (5), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 181/2000 (6) abriu um concurso permanente para a exportação de 597 718 toneladas de cevada detido pelo organismo de intervenção sueco. A Suécia informou a Comissão da intenção do seu organismo de intervenção de proceder a um aumento de 36 407 toneladas da quantidade posta a concurso com vista à exportação. É conveniente elevar a 634 125 toneladas a quantidade global posta em concurso permanente para a exportação de cevada detido pelo organismo de intervenção sueco. (3) Tendo em conta o aumento das quantidades postas em concurso, se tornou necessário fazer modificações na lista das regiões e das quantidades em stock. É conveni- ente, por isso, nomeadamente, alterar o anexo I do Regulamento (CE) n. o 1667/98. (4) As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o O Regulamento (CE) n. o 1667/98 é alterado do seguinte modo: 1. O artigo 2. o passa a ter a seguinte redacção: «Artigo 2. o O concurso refere-se a uma quantidade máxima de 1. 634 125 toneladas de cevada a exportar para todos os países terceiros, à excepção dos Estados Unidos da América, do Canadá e do México. As regiões nas quais as 634 125 toneladas de cevada 2. estão armazenadas são as mencionadas no anexo I. ». 2. O anexo I é substituído pelo anexo do presente regula- mento. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor na data da sua publi- cação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 8 de Fevereiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 191 de 31. 7. 1993, p. 76. (4) JO L 5 de 9. 1. 1999, p. 64. (5) JO L 211 de 29. 7. 1998, p. 17. (6) JO L 22 de 27. 1. 2000, p. 42. 9. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 34/9 ANEXO «ANEXO I Local de armazenagem Quantidades (em toneladas) Ättersta Boarp Brännarp Broddbo 1 Broddbo 2 Djurön Ervalla Falun Fammarp Funbo-Lövsta Gamleby Gårdsjö Gävle Gimo Gistad Gullspång Halmstad (Engströms) Hästholmen Helsingborg Hova Kalmar Karlshamn Katrineholm Köping Laholm Mariestad Mjölby Moraby Motala Norrtälje Ormesta Österbybruk Otterbäcken Rimforsa Rök Signestorp Simonstorp Skivarp Söråker Stallarholmen Stavreviken Stockholm (Kvarnholmen) Tjustorp Värnamo Velanda Vimmerby 7 584 2 480 2 624 5 997 6 076 112 474 934 878 19 046 6 579 2 835 2 565 10 847 23 901 3 761 2 391 4 659 5 089 73 933 12 981 15 738 87 536 2 068 27 051 2 737 1 956 1 804 1 637 2 807 10 014 17 988 10 878 4 075 21 449 4 994 4 517 5 022 17 301 13 053 2 062 1 479 29 957 19 849 5 742 10 780 3 997»


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 296/2000 της Επιτροπής, της 8ης Φεβρουαρίου 2000, για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

text: L 34/10 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 9. 2. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 296/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 8ης Φεβρουαρίου 2000 για καθορισµό των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή για τον καθορισµό της τιµής εισόδου ορισµένων οπωροκηπευτικών Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3223/94 της Επιτροπής, της 21ης ∆εκεµ- βρίου 1994, σχετικά µε τις λεπτοµέρειες εφαρµογής του καθεστώ- τος κατά την εισαγωγή οπωροκηπευτικών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1498/98 (2), και ιδίως το άρθρο 4 παράγραφος 1, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) Ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 3223/94, σε εφαρµογή των αποτε- λεσµάτων των πολυµερών εµπορικών διαπραγµατεύσεων του Γύρου της Ουρουγουάης, προβλέπει τα κριτήρια για τον καθορισµό από την Επιτροπή των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή από τρίτες χώρες, για τα προϊόντα και τις περιόδους που ορίζονται στο παράρτηµά του. (2) Σε εφαρµογή των προαναφερθέντων κριτηρίων, οι κατ’ απο- κοπή τιµές κατά την εισαγωγή πρέπει να καθοριστούν, όπως αναγράφονται στο παράρτηµα του παρόντος κανονισµού, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι κατ’ αποκοπή τιµές κατά την εισαγωγή που αναφέρονται στο άρθρο 4 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3223/94 καθορίζονται όπως αναγράφονται στον πίνακα που εµφαίνεται στο παράρτηµα. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 9 Φεβρουαρίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 8 Φεβρουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 337 της 24. 12. 1994, σ. 66. (2) ΕΕ L 198 της 15. 7. 1998, σ. 4. 9. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 34/11 του κανονισµού της Επιτροπής, της 8ης Φεβρουαρίου 2000, για τον καθορισµό των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή για τον καθορισµό τιµών εισόδου ορισµένων οπωροκηπευτικών ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός ΣΟ Κωδικός τρίτης χώρας (1) (σε EUR/100 χιλιόγραµµα) Κατ’ αποκοπή τιµή κατά την εισαγωγή 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 212 624 999 052 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 600 624 999 052 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 624 999 039 400 404 720 728 999 064 388 400 528 720 999 109,0 57,9 104,9 191,1 115,7 132,5 166,1 149,3 190,9 190,9 135,9 71,9 144,3 117,4 42,3 38,4 41,1 37,7 59,8 43,9 53,4 61,4 57,4 68,3 73,2 143,4 76,1 67,3 85,7 54,4 67,4 66,2 62,7 83,4 87,4 84,0 70,5 76,8 80,4 70,0 104,4 110,8 100,4 101,4 97,4 (1) Ονοµατολογία των χωρών που καθορίζεται από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2543/1999 της Επιτροπής (ΕΕ L 307 της 2. 12. 1999, σ. 46). Ο κωδικός «999» αντιπροσωπεύει «άλλες καταγωγές»


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0372/00 från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen. Tillämpning av artikel 33 i EG-fördraget i Förenade kungariket.

eurovoc_concepts: working population engaged in agriculture

text: 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/143 (2000/C 330 E/160) SKRIFTLIG FR¯GA P-0372/00 fr(cid:229)n Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen (8 februari 2000) ˜mne: Till(cid:228)mpning av artikel 33 i EG-f(cid:246)rdraget i F(cid:246)renade kungariket ˜r kommissionen n(cid:246)jd med hur F(cid:246)renade kungariket uppfyller sina (cid:229)taganden i enlighet med artikel 33. 1b i EG-f(cid:246)rdraget (i det konsoliderade Amsterdamf(cid:246)rdraget)? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 februari 2000) M(cid:229)let med den gemensamma jordbrukspolitiken framg(cid:229)r av artikel 33 (f. d. artikel 39) i EG-f(cid:246)rdraget. I enlighet med vad domstolen fastst(cid:228)llt skall gemenskapens institutioner vid antagandet av den gemen- samma organisationen av jordbruksmarknader i enlighet med EG-f(cid:246)rdraget se till att det sker en st(cid:228)ndig harmonisering av jordbrukspolitikens olika m(cid:229)l som fastst(cid:228)llts i artikel 33 (cid:129) som eventuellt kan vara motstridiga inb(cid:246)rdes (cid:129) och i den m(cid:229)n det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt till(cid:229)ta att ett av m(cid:229)len prioriteras under en viss tid f(cid:246)r att tillm(cid:246)tesg(cid:229) de ekonomiska faktorer eller villkor som (cid:228)r avg(cid:246)rande f(cid:246)r besluten. Domstolen har upprepade g(cid:229)nger h(cid:228)nvisat till att EU-institutionerna har stort utrymme f(cid:246)r egen bed(cid:246)mning i denna fr(cid:229)ga. H(cid:228)rav f(cid:246)ljer att ett enskilt av de i artikel 33 anf(cid:246)rda m(cid:229)l inte i sig utg(cid:246)r en l(cid:228)mplig m(cid:229)ttstock f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av en enskild medlemsstats handlingar och det (cid:229)ligger d(cid:228)rf(cid:246)r inte kommissionen att g(cid:246)ra en s(cid:229)dan bed(cid:246)mning. Medlemsstaterna skall naturligtvis i samband med genomf(cid:246)randet av den gemensamma inom ramen f(cid:246)r deras ansvarsomr(cid:229)de, f(cid:246)lja EG-r(cid:228)ttens allm(cid:228)nna principer och de jordbrukspolitiken, s(cid:228)rskilda reglerna i EU:s r(cid:228)ttsakter, och det (cid:228)r kommissionens uppgift att se till att dessa krav uppfylls i konkreta fall. (2000/C 330 E/161) SKRIFTLIG FR¯GA E-0374/00 fr(cid:229)n Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: H(cid:246)gre utbildning i F(cid:246)renade kungariket (14 februari 2000) Anser inte kommissionen att dess utbildningsprogram s(cid:229)som Erasmus och Sokrates (som ger alla studenter inom EU m(cid:246)jlighet att studera i andra medlemsstater) undermineras av den or(cid:228)ttvisa situationen i F(cid:246)renade kungariket d(cid:228)r en icke-brittisk student som (cid:246)nskar utbilda sig i Skottland f(cid:229)r skjuta upp betalningen av sin undervisningsavgift medan en student som vill l(cid:228)sa i England m(cid:229)ste betala vid inskrivningen? ˜r kommissionen av (cid:229)sikten att denna situation medf(cid:246)r or(cid:228)ttvisa f(cid:246)rdelar f(cid:246)r universiteten i Skottland j(cid:228)mf(cid:246)rt med konkurrenterna i England, Wales och Nordirland n(cid:228)r det g(cid:228)ller att f(cid:229) studenter, och utg(cid:246)r inte detta d(cid:228)rf(cid:246)r en (cid:246)vertr(cid:228)delse av EU:s konkurrenslagstiftning? (2000/C 330 E/162) SKRIFTLIG FR¯GA E-0375/00 fr(cid:229)n Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Undervisningsavgifter f(cid:246)r h(cid:246)gre utbildning (14 februari 2000) Decentraliseringen i F(cid:246)renade kungariket har nu lett till en situation d(cid:228)r studenter fr(cid:229)n andra medlems- stater inom EU f(cid:229)r dispens med att erl(cid:228)gga undervisningsavgifter i Skottland men d(cid:228)remot inte i England, Wales och Nordirland


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0392/00 af Inger Schörling (Verts/ALE) til Kommissionen. Åbenhedsprincippet og beskyttelse af meddelere.

eurovoc_concepts:
fraud against the EU
transparency in decision-making

text: C 374 E/64 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/074) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0387/00 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen Om: Den irske marines opbringelse af galiciske fartłjer (15. februar 2000) I de seneste dage er en r(cid:230)kke galiciske fartłjer, der fiskede i Gran Sol, blevet opbragt af fartłjer fra den irske marine med den p(cid:229)stand, at der var tale om tekniske uregelm(cid:230)ssigheder. Fartłjerne blev frigivet efter at have betalt en symbolsk błde, men de łkonomiske fłlger af indstillingen af fiskeriet i den periode, fartłjerne var opbragt, er temmelig graverende. Har Kommissionen kendskab til ovenn(cid:230)vnte begivenheder, der er et evigt tilbagevendende f(cid:230)nomen, og til det pres, der l(cid:230)gges p(cid:229) den galiciske fl(cid:229)de? Finder den de irske myndigheders adf(cid:230)rd passende? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. marts 2000) Kommissionen har ikke kendskab til de forhold, som det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner. Det (cid:230)rede medlem bedes give Kommissionen nłjagtige oplysninger, for at den kan foretage de fornłdne undersłgelser. (2000/C 374 E/075) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0392/00 af Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) til Kommissionen (8. februar 2000) Om:¯benhedsprincippet og beskyttelse af meddelere I den svenske presse har kommissionsmedlem Neil Kinnock h(cid:230)vdet, at princippet om (cid:229)benhed og beskyttelsen af meddelere efter svensk model ikke er velegnet for Kommissionen. Ifłlge Kinnock ville klart vigtige beslutninger blive truffet uformelt, hvis princippet om (cid:229)benhed indfłrtes, og beskyttelse af anmeldere ville fłre til et łget hemmelighedskr(cid:230)mmeri. Kinnock har endvidere p(cid:229)st(cid:229)et, at Paul van Buitenen blev forvandlet fra at v(cid:230)re en god informant, som afslłrede svig i Kommissionen, til en ondsindet informant, der głr sit for at kaste smuds p(cid:229) Kommissionen som institution. Kan kommissionsmedlem Kinnock n(cid:230)rmere redegłre for, ud fra hvilket grundlag han har draget konklusionen om, at princippet om (cid:229)benhed og beskyttelsen af meddelere skulle f(cid:229) den modsatte effekt end den tilsigtede, hvis de blev anvendt i EU? Kan Kommissionen mere detaljeret redegłre for, hvad det er i Paul van Buitenens handlinger, der har bevirket, at han er blevet forvandlet fra en god til en ondsindet meddeler? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (24. marts 2000) Kommissionen offentliggjorde for nylig sit i EU-institutionernes dokumenter (1). Forslaget indeholder de principper og regler, der efter Kommissionens mening er nłd- vendige for at sikre EU-borgerne gennemsigtighed, hvad ang(cid:229)r de oplysninger, institutionerne ligger inde med. Ved udarbejdelsen af forslaget har Kommissionen taget hensyn til de positive erfaringer i forbindelse med adf(cid:230)rdskodeksen (2), medlemsstaternes lovgivning om aktindsigt, navnlig god praksis i de nordiske lande, og EU(cid:146)s s(cid:230)rlige situation. forordning om aktindsigt forslag til Parlamentet og R(cid:229)det vil drłfte denne tekst og til slut fastsatte de bindende regler om dette spłrgsm(cid:229)l. 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/65 I Parlamentet og andre steder har n(cid:230)stformanden, der er ansvarlig for personale og administrative reformer, navnlig udtalt sig anerkendende om Sveriges lange og positive tradition for aktindsigt og dermed normer, der fortjener at blive efterlevet, men at EU-institutionerne realistisk set nok ikke vil kunne kopiere disse normer inden for den n(cid:230)rmeste fremtid. I offentlige erkl(cid:230)ringer har n(cid:230)stformanden ogs(cid:229) p(cid:229)peget, at de uformelle informationsudvekslinger, der finder sted, inden et dokument f(cid:229)r status som officielt dokument, ikke er tilg(cid:230)ngelige for offentligheden. I det forslag, Kommissionen har fremsat, omfatter definitionen af et dokument ikke »dokumenter til internt brug som fx baggrundsdokumenter og debatopl(cid:230)g, udtalelser fra tjenestegrene samt uformelle meddelel- ser«. Uden denne udelukkelse, der ifłlge Udvalget af Uafh(cid:230)ngige Eksperter var nłdvendig, fordi »Kommis- sionen skal have mulighed for at overveje, hvordan en politik skal udformes, inden den bliver offentlig- gjort«, ville folk v(cid:230)re tilbageholdende med at freml(cid:230)gge og udveksle disse dokumenter, og dette kunne resultere i stłrre hemmeligholdelse uden at głre arbejdet mere effektivt. Endelig fejlciteres n(cid:230)stformanden i henvisningerne i forespłrgslen. Han har gentaget, at de uregelm(cid:230)ssig- heder, som en tjenestemand i Kommissionen afslłrede, alle var genstand for disciplin(cid:230)rsager eller retssager inden afslłringen. Han har ogs(cid:229) henvist til p(cid:229)stande i den svenske presse om, at svig fortsat forekom blandt tusinder af tjenestem(cid:230)nd i organisationen. Dette er vitterlig usandt, og denne form for generaliseret p(cid:229)stand injurierer Kommissionen og dens personale og v(cid:230)kker uberettiget mistillid hos borgerne. (1) KOM(2000) 30 Endelig udg. (2) Adf(cid:230)rdskodeks for aktindsigt i R(cid:229)dets og Kommissionens dokumenter vedtaget af R(cid:229)det den 20. 12. 1993 (EFT L 340 af 31. 12. 1993, s. 43) og af Kommissionen den 8. februar 1994 (EFT L 46 af 18. 2. 1994, s. 58). Europa- Parlamentet vedtog en afgłrelse om aktindsigt i dets dokumenter den 10. juli 1997 (EFT L 263 af 25. 9. 1997, s. 27). (2000/C 374 E/076) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0399/00 af Ioannis Averoff (PPE-DE) og Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen (15. februar 2000) Om: Gennemfłrelse af f(cid:230)llesskabslovgivningen og f(cid:230)llesskabsfinansiering der er bevilliget Gr(cid:230)kenland til beskyttelse af skove F(cid:230)llesskabsforordning nr. 3528/86 (1) og nr. 2158/92 (2), som vedrłrer beskyttelse af skove mod luftforure- ning og brande, p(cid:229)l(cid:230)gger medlemsstaterne konkrete forpligtelser som f. eks. at udarbejde planer for beskyttelse mod brande. Med forordningerne gives ligeledes medlemsstaterne mulighed for at finansiere aktioner, som hłrer under bestemmelserne i disse forordninger. Vedrłrende gennemfłrelsen af de ovenn(cid:230)vnte forordninger i Gr(cid:230)kenland bedes Kommissionen besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. Har Gr(cid:230)kenland i henhold til artikel 10 i Amsterdam-traktaten sendt Kommissionen de oplysninger, som specielt er anfłrt i forordning nr. 2158/92? 2. Kan den give en oversigt over de belłb, Gr(cid:230)kenland har modtaget under de to finansieringsforord- i dag, og hvilken procent udgłr disse belłb i forhold til de andre ninger siden 1995 og indtil medlemsstater i middelhavsomr(cid:229)det? 3. Har Gr(cid:230)kenland modtaget anden f(cid:230)llesskabsfinansiering til beskyttelsen af sine skove? Hvilke belłb forhold til de łvrige medlemsstater i i s(cid:229) fald om, og hvilken procent udgłr de i drejer det middelhavsomr(cid:229)det? (1) EFT L 326 af 21. 11. 1986, s. 2. (2) EFT L 217 af 31. 7. 1992, s. 3


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0403/00 af Werner Langen (PPE-DE) til Kommissionen. Virkningerne af den toldfri handels bortfald.

text: 26. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 26 E/37 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (9. marts 2000) For indev(cid:230)rende kan Kommissionen ikke foretage sig noget over for Schweiz i forbindelse med det n(cid:230)vnte lovforslag. Kommissionen er imidlertid opm(cid:230)rksom p(cid:229) den utilfredsstillende juridiske situation, som EU-borgere, der arbejder i Schweiz, befinder sig i. Den har derfor forhandlet sig frem til en omfattende aftale om fri bev(cid:230)gelighed for personer med Schweiz med henblik p(cid:229) at bringe landets bestemmelser p(cid:229) dette omr(cid:229)de, herunder socialsikring og pensionsrettigheder, i overensstemmelse med f(cid:230)llesskabsretten. Denne aftale blev undertegnet den 21. juni 1999 og tr(cid:230)der i kraft, n(cid:229)r Parlamentet har givet sit samtykke, og den er ratificeret af de kontraherende parter. N(cid:229)r aftalen er tr(cid:229)dt i kraft, har Kommissionen til hensigt nłje at overv(cid:229)ge, hvordan Schweiz anvender den, og eventuelle problemer vil blive taget op i det blandede udvalg, der skal neds(cid:230)ttes i henhold til aftalen. (2001/C 26 E/050) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0403/00 af Werner Langen (PPE-DE) til Kommissionen (8. februar 2000) Om: Virkningerne af den toldfri handels bortfald Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Kłln besluttede den 4. juni 1999 at lade EU-ordningen for toldfri handel udlłbe pr. 30. juni 1999. Forud for denne beslutning fandt der heftige drłftelser sted om, hvilke virkninger beslutningen ville have. Der henvistes is(cid:230)r til, at afskaffelsen af den toldfri handel ville medfłre et drastisk bortfald af arbejds- pladser: 1. R(cid:229)der Kommissionen over oplysninger om, hvilke virkninger afskaffelsen af den toldfri handel har haft for arbejdsmarkedet? 2. Ved Kommissionen, hvilke virkninger beslutningen har haft (kystomr(cid:229)der, lufthavne, turismen, den toldfri detailhandel osv. )? for bestemte regioner og brancher 3. Har Kommissionen kendskab til, hvilke medlemsstater der har truffet kompenserende foranstaltninger for berłrte regioner eller brancher, og i bekr(cid:230)ftende fald i hvilket omfang og inden for rammerne af hvilke foranstaltninger? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (9. marts 2000) Med hensyn til oplysninger om virkningerne for besk(cid:230)ftigelsen af afskaffelsen af toldfri handel inden for F(cid:230)llesskabet henviser Kommissionen det (cid:230)rede medlem til svarene p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-1999/99 fra hr. Davies (1) og E-2135/99 fra hr. Staes (2). Hvad ang(cid:229)r regionale og branchem(cid:230)ssige virkninger, har Kommissionen ikke modtaget oplysninger, der antyder at afskaffelsen har haft nogen s(cid:230)rlig virkning for bestemte regioner eller brancher. Den undersłger for łjeblikket, om medlemsstaterne har truffet kompensationsforanstaltninger for at lłse s(cid:230)rlige problemer, de eventuelt er stłdt p(cid:229). (1) EFT C 203 E af 18. 7. 2000, s. 109. (2) EFT C 225 E af 8. 8. 2000, s. 57


title: WRITTEN QUESTION P-0390/00 by Liam Hyland (UEN) to the Commission. Israeli refusal of entry visa to EU citizens.

text: 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/187 Answer given by Mrs Reding on behalf of the Commission (30 March 2000) The Commission has a good relationship with the European Journalism Training Association (EJTA) and values its programme for the training of future European journalists. The Commission has given annual financial support to a series of (cid:145)Euroreporter(cid:146) projects amounting to some € 200 000 per year for the past decade. Late payments from the Commission are mainly due to the late submission of the final reports from the EJTA secretariat, without which no commitments for new applications can be made. The EJTA(cid:146)s final report for 1997 and the application for 1998 arrived too late to ensure a financial contribution from the Commission for 1998. The Commission is prevented from giving retroactive support to projects. As for (cid:145)Euroreporter(cid:146) 1999, the first 50 % of the contribution has already been paid and the remaining balance will be paid as soon as the Commission receives the final 1999 accounts from EJTA. No formal request has yet been submitted by EJTA to the Commission for the year 2000. (2000/C 303 E/213) WRITTEN QUESTION E-0389/00 by Ilda Figueiredo (GUE/NGL) to the Council (16 February 2000) Subject: Genetic tests on immigrants in Switzerland On Sunday the Mise au Point programme broadcast by the Swiss French-language television channel TSR broke the news about a draft law which is already in the hands of the Federal Councillor Ruth Metzler. According to the programme, would-be immigrants wishing to enter the country in order to join other members of their family will in future (if the law is adopted) be required to undergo genetic tests in order to establish kinship. In view of the fact that an Agreement exists between the European Union and Switzerland: 1. What is the European Union intending to do about disturbing evidence of a xenophobic attitude towards foreigners which, in this particular case, brings Nazi practices to mind? 2. What will the Council do in the light of the fact that many foreign nationals live in Switzerland, including nationals from a number of EU Member States? Reply (13 April 2000) It is not for the Council to express an opinion on broadcasts by the television channel mentioned by the Honourable Member. (2000/C 303 E/214) WRITTEN QUESTION P-0390/00 by Liam Hyland (UEN) to the Commission (8 February 2000) Subject: Israeli refusal of entry visa to EU citizens On 10 October 1999, 25 members of a Catholic charity from Co. Wexford, Ireland were denied entry to Israel, manhandled by police and defamed in the media. Following high level intervention by the Irish government and Catholic church leaders, Israel proposes allowing the group to enter its territory but not C 303 E/188 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 before 31 March 2000, for a maximum period of 30 days, and under certain other conditions which the Irish Ministry of Foreign Affairs deems unacceptable. Can the Commission state that it will investigate as a matter of urgency the actions of the Israeli authorities and commit itself to intervening on behalf of these EU citizens to ensure that they are accorded access to Israel under conditions which do not treat them as a threat to national security? Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (24 February 2000) The Commission is fully aware of the events involving the Catholic charity group from Co Wexford trying to visit Israel. Extensive and detailed information was handed to the Commission both by Members of the Parliament and by the Israeli Mission in Brussels. These documents described an unfortunate chain of events which led to this regrettable situation. The Commission shares the concern of the Irish authorities and trusts an appropriate solution can be found in the very near future. It notes that the Irish Foreign Ministry is in close contact with the Israeli government in order to find a swift resolution of the issue. Matters of consular protection and access to third countries do not fall within competence of the Commission, but it would be ready to offer its good services if requested by the Irish authorities. (2000/C 303 E/215) WRITTEN QUESTION E-0396/00 by Doris Pack (PPE-DE) to the Commission (15 February 2000) Subject: FIBT TV rights Every year, the Milan-based FIBT (International Bobsleighing and Tobogganing Federation) organises World Cup and European and world championship competitions for two-man and four-man bobs. It awards the right to stage these events to individual national associations and bobsleigh-run owners subject to the terms of an agreement which it draws up and which applicants are required to accept. Section 1. 13. 4 of the FIBT(cid:146)s International Rules states that all TV, film, video and radio rights and rights pertaining to new media, including CD-ROM and the Internet, for FIBT events are owned exclusively by the FIBT. The FIBT has concluded a long-term contract with Eurosport on the basis of this provision. Local event organisers and national associations, who bear all the financial risk in respect of the competitions, are not allowed themselves to sell broadcasting rights. Local event organisers and FIBT member associations are thus deprived of the funds they need to finance the artificial-ice bobsleigh runs in future. Will the Commission please state: 1. Whether the FIBT(cid:146)s rules and its agreement with event organisers run counter to Community case law as it is currently evolving with regard to sport? 2. Whether the FIBT(cid:146)s rules are an obstacle to the free movement of services?


title: QUESTION ÉCRITE P-0395/00 posée par Dorette Corbey (PSE) à la Commission. Quotas pour la chasse aux phoques au Canada.

eurovoc_concepts:
Canada
EU relations
animal skin
application of EU law
environmental policy
import (EU)
marine mammal
protection of animal life

text: C 330 E/150 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/169) QUESTION (cid:201)CRITE P-0393/00 posØe par Caroline Lucas (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (8 fØvrier 2000) Objet: Directive 91/628/CEE du Conseil (modifiØe par la directive 95/29/CE du Conseil de juin 1995) relative (cid:224) la protection des animaux en cours de transport La directive 91/628/CEE du Conseil (1) (modifiØe par la directive 95/29/CE du Conseil (2) relative (cid:224) la protection de animaux en cours de transport indique qu(cid:146)aucun animal vivant ne doit Œtre transportØ dans des conditions telles qu(cid:146)il puisse subir des souffrances et que les (cid:201)tats membres sont responsables de l(cid:146)application de la directive. ConformØment (cid:224) l(cid:146)article 13 de la directive 95/29/CE du Conseil de juin 1995, la Commission prØsente au Conseil, avant le 31 dØcembre 1999, un rapport sur l(cid:146)expØrience acquise par les (cid:201)tats membres depuis la mise en application de la directive, accompagnØ d(cid:146)Øventuelles propositions. Quand la Commission compte- t-elle se conformer (cid:224) cette exigence? La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que, dans les propositions accompagnant son rapport au Conseil, elle doit inviter l(cid:146)Union europØenne (cid:224) adopter un changement fondamental de politique visant (cid:224) abandonner le transport sur une longue distance d(cid:146)animaux vivants et (cid:224) le remplacer par un commerce de la viande exclusivement? (1) (2) JO L 340 du 11. 12. 1991, p. 17. JO L 148 du 30. 6. 1995, p. 52. RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (3 mars 2000) Les responsabilitØs de la Commission en matiŁre de protection animale se sont accrues (cid:224) la suite de la rØcente modification du traitØ CE, en vertu duquel les institutions europØennes et les (cid:201)tats membres doivent considØrer le bien-Œtre des animaux comme une prioritØ dans l(cid:146)Ølaboration de leurs politiques dans les domaines de l(cid:146)agriculture, des transports, du marchØ unique et de la recherche. Au cours du premier trimestre de cette annØe, conformØment (cid:224) l(cid:146)article 13 de la directive 91/628/CEE du Conseil, modifiØe par la directive 95/29/CE du Conseil du 29 juin 1995 relative (cid:224) la protection des animaux en cours de transport, la Commission prØsentera au Conseil un rapport sur l(cid:146)expØrience acquise par les (cid:201)tats membres dans le cadre de l(cid:146)application de la lØgislation communautaire dans ce domaine. La Commission estime que si toutes les dispositions de la lØgislation communautaire sont mises en (cid:156)uvre strictement, les animaux peuvent Œtre transportØs dans des conditions de bien-Œtre satisfaisantes. Cepen- dant, il est Øvident que des problŁmes se posent, en particulier dans le cas de voyages (cid:224) trŁs longue distance, (cid:224) la fois dans la CommunautØ et pour les animaux importØs de pays tiers europØens. Ces problŁmes sont suivis de prŁs par la Commission, qui attire Øgalement l(cid:146)attention des (cid:201)tats membres, le cas ØchØant. Les donnØes concernant la mise en (cid:156)uvre de la directive relative (cid:224) la protection des animaux en cours de transport qui dØcouleront du rapport susmentionnØ ainsi que les nouveaux ØlØments scientifiques en la matiŁre seront pris en considØration par la Commission pour modifier la lØgislation communautaire actuelle. (2000/C 330 E/170) QUESTION (cid:201)CRITE P-0395/00 posØe par Dorette Corbey (PSE) (cid:224) la Commission (8 fØvrier 2000) Objet: Quotas pour la chasse aux phoques au Canada Le ministre canadien de la pŒche et des ocØans, Herb Dhaliwal, a rØcemment communiquØ les quotas 2000 de chasse au phoque harpØ et au phoque (cid:224) capuchon, (cid:224) savoir respectivement 275 000 et 10 000. Si ces quotas sont identiques (cid:224) ceux de l(cid:146)an passØ, il faut nØanmoins rappeler que les annØes prØcØdentes, ils avaient notablement augmentØ (quadruplement depuis 1995). 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/151 Selon des Øtudes publiØes dans les revues scientifiques Mar(cid:237)ne Mammal Science (juillet 1999) et Conserva- tion Biology (28. 10. 1999), le nombre de phoques (phoques harpØs) effectivement tuØs au cours de la chasse au Canada et au Groenland a ØtØ compris, l(cid:146)an passØ, entre 417 000 et 533 000. S(cid:146)il faut entendre par chasse durable une chasse qui n(cid:146)entra(cid:238)ne pas une diminution de la population (la natalitØ compensant la mortalitØ due (cid:224) la chasse), le nombre d(cid:146)individus effectivement tuØs doit se situer entre 93 000 et 264 000 selon ces Øtudes. Aussi le nombre de phoques qui seront tuØs par les chasseurs doit-il Œtre revu (cid:224) la baisse. 1. La Commission est-elle au courant des Øtudes parues dans les revues scientifiques susmentionnØes? Comment faut-il, selon elle, juger les quotas fixØs par le gouvernement canadien en fonction des 2. conclusions de ces Øtudes? Est-elle disposØe (cid:224) intervenir auprŁs du gouvernement canadien pour lui demander de modifier sa 3. politique? Dans l(cid:146)affirmative, quelles dØmarches entreprendra-t-elle? 4. Peut-elle fournir des informations en ce qui concerne le respect de la directive (83/129/CEE) concernant l(cid:146)importation dans les (cid:201)tats membres de peaux de certains bØbØs-phoques et de produits dØrivØs (1), qui a ØtØ modifiØe en 1985 et en 1989? Peut-elle assurer que les (cid:201)tats membres se conforment rØellement aux dispositions de cette directive? (1) JO L 91 du 9. 4. 1983, p. 30. RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (10 mars 2000) La Commission a connaissance des publications scientifiques mentionnØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Les quotas pour la chasse au phoque harpØ et au phoque (cid:224) capuchon au Canada n(cid:146)ont pas changØ depuis 1996 et aucune des deux espŁces n(cid:146)est considØrØe comme Øtant en danger, selon la liste rouge des animaux menacØs publiØe par l(cid:146)Union internationale pour la conservation de la nature et de ses ressources (UICN). La Commission prend note que les autoritØs canadiennes sont conscientes du fait que le nombre d(cid:146)animaux tuØs par rapport aux quotas pose un problŁme et que, pour cette raison, une enquŒte de grande envergure sur le phoque harpØ a ØtØ menØe par le ministŁre canadien des PŒches et des OcØans en 1999. Les rØsultats finaux de celle-ci sont attendus pour le mois de septembre 2000. Par consØquent, la Commission ne voit pas l(cid:146)utilitØ d(cid:146)intervenir en la matiŁre. La Commission n(cid:146)a aucune raison de penser que la directive 83/129/CEE du Conseil, du 28 mars 1983, concernant l(cid:146)importation dans les (cid:201)tats membres de peaux de certains bØbØs phoques et de produits dØrivØs, qui concerne uniquement les peaux de bØbØs-phoques harpØs (cid:224) manteau blanc et de bØbØs- phoques (cid:224) capuchon (cid:224) dos bleu, n(cid:146)est pas correctement mise en (cid:156)uvre dans les (cid:201)tats membres. Il y a quelques annØes, (cid:224) la suite d(cid:146)erreurs d(cid:146)encodage de peaux d(cid:146)agneaux, on a cru que des peaux de bØbØs- phoques (cid:224) manteau blanc avaient ØtØ importØes dans la CommunautØ. La chasse commerciale des phoques (cid:224) manteau blanc et (cid:224) dos bleu est interdite par la loi canadienne. Depuis cette mesure, le commerce de ces types de peaux a disparu. (2000/C 330 E/171) QUESTION (cid:201)CRITE E-0397/00 posØe par Doris Pack (PPE-DE) (cid:224) la Commission (15 fØvrier 2000) Objet: Droits de la FIBT sur la publicitØ relative au bobsleigh, aux casques de protection et aux athlŁtes Dans son rŁglement international relatif aux Øpreuves de la coupe du monde ainsi que des championnats d(cid:146)Europe et du monde, la FIBT (FØdØration internationale de bobsleigh et de tobogganing), dont le siŁge se situe (cid:224) Milan (Italie), revendique les biens des athlŁtes et des associations et (ou) des fØdØrations nationales comme Øtant sa propriØtØ


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0391/00 af Maurizio Turco (TDI) til Kommissionen. Anvendelse af strukturfondene i Italien 1994/1999.

text: C 225 E/226 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/263) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0304/00 af Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen (4. februar 2000) Om: Forsinkelser i forbindelse med gennemfłrelsen af projekter under Samhłrighedsfonden i Gr(cid:230)kenland: biologisk affaldsbehandling og genetablering af steder for nedgravning af affald fra Thessaloniki Nogle projekter af stor betydning for miljłbeskyttelsen og forbedring af livskvaliteten for Thessalonikis indbyggere, nemlig »udvidelse og f(cid:230)rdiggłrelse af et biologisk affaldsbehandlingsanl(cid:230)g (cid:129) fase II« og »genetablering af et deponeringssted og undersłgelse/bygning af en fuldst(cid:230)ndig omladningsterminal for Thessaloniki«, er i urimelig grad blevet forsinket samtidig med, at de finansielle rammer for Samhłrigheds- fonden for den tidligere programperiode (1994-1999) allerede er udlłbet. Eftersom de ovenn(cid:230)vnte projekter var optaget blandt de projekter, der siden 1995 har modtaget stłtte fra Samhłrighedsfonden, og skulle have v(cid:230)ret f(cid:230)rdige og i drift pr. 1998, bedes Kommissionen besvare fłlgende: Hvor langt er man n(cid:229)et med projekterne, hvad skyldes forsinkelserne, og hvorn(cid:229)r forventes arbejdet 1. at v(cid:230)re afsluttet? Hvor stort et f(cid:230)llesskabsbidrag er der ydet fra Samhłrighedsfonden for programperioden 1994-1999, 2. og var midlerne tilstr(cid:230)kkelige til at fuldfłre projekterne? Hvilke skridt har Kommissionen taget, eller hvilke skridt agter den at tage med henblik p(cid:229) for det 3. fłrste at f(cid:229) gennemfłrt projekterne hurtigt og for det andet at sikre deres effektive funktion? Hvad ang(cid:229)r de forpligtelser, som de gr(cid:230)ske myndigheder har indg(cid:229)et i forbindelse med projektet for biologisk affaldsbehandling i Thessaloniki, bedes Kommissionen besvare fłlgende: (cid:129) Overv(cid:229)ges vandkvaliteten i det indre og den centrale del af Thermaikos Kolpos, og i bekr(cid:230)ftende fald af hvilket organ? (cid:129) Er det p(cid:229)g(cid:230)ldende kloakeringsnet blevet udvidet? (cid:129) Er industriomr(cid:229)det blevet tilsluttet kloakeringsnettet, og fłres der kontrol med kvaliteten af industri- affaldet? Over hvilke indt(cid:230)gter d(cid:230)kkes drifts- og vedligeholdelsesudgifterne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (23. februar 2000) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (2000/C 225 E/264) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0391/00 af Maurizio Turco (TDI) til Kommissionen (8. februar 2000) Om: Anvendelse af strukturfondene i Italien 1994/1999 De seneste udtalelser fra den italienske revisionsret har p(cid:229) ny skabt polemik i Italien om den korrekte anvendelse af strukturfondene. Ifłlge de oplysninger, revisionsretten r(cid:229)der over, skulle Italien stadig v(cid:230)re langt bagud i gennemfłrelsen af programmerne 1994/1999. 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/227 Er disse forlydender korrekte? Kan Europa-Kommissionen hurtigst muligt offentliggłre de seneste oplysninger, den r(cid:229)der over, vedrł- rende forpligtelser og betalinger pr. region og pr. m(cid:229)l? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (29. februar 2000) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (2000/C 225 E/265) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0427/00 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen Om: Spaniens tildeling af EFRU-midler under m(cid:229)l 1 til Galicien (23. februar 2000) I sit svar af den 21. december p(cid:229) min forespłrgsel (E-1433/99) (1) om denne sag oplyste medlem af Kommissionen, Michel Barnier, at den spanske stat i Galicien anvendte EFRU-midler i stłrrelsesordenen 553,86 mio. € i perioden 1994-1999. Ifłlge kommiss(cid:230)ren udgjorde dette belłb 12,09 % af de samlede bevillinger til de spanske selvstyrende regioner under m(cid:229)l 1, mens Galiciens befolkning udgłr 11,67 % den samlede befolkning i m(cid:229)l 1-omr(cid:229)derne. I sit svar tager Kommissionen (cid:229)benbart kun de midler i betragtning, som den spanske stat bevilger til de selvstyrende regioner, og som disse skal forvalte direkte. Det er imidlertid velkendt, at disse midler kun udgłr 45 % af de samlede bevillinger, som Spanien modtager fra EU, og mit spłrgsm(cid:229)l drejede sig specifikt om anvendelsen af de 55 %, som den spanske stat forbeholder sig ret til at anvende til en centralt gennemfłrt politik, der i mange tilf(cid:230)lde ikke falder ind under m(cid:229)l 1. Kan Kommissionen derfor oplyse, hvor stor en andel af de resterende 55 % af de samlede EFRU-midler under m(cid:229)l 1, som den spanske stat modtog, der anvendtes i Galicien? I hvor hłj grad kan der tages hensyn til disse tal ved godkendelsen af EF-stłtterammen for 2000-2006? (1) Se side 2. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (10. marts 2000) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (2000/C 225 E/266) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0469/00 af Isabelle Caullery (UEN) til Kommissionen (24. februar 2000) Om: EU-interventioner i regionen Ile-de-France Kan Kommissionen i udtłmmende oversigtstabelform og udtrykt i tal angive alle former for bistand og stłtte, som regionen ˛le-de-France og de enkelte departementer herunder, i perioden 1994-1999 har modtaget af de forskellige EU-fonde (ESF, EFRU, EUGFL, etc. ), EIB, bypolitikken og diverse finansielle instrumenter eller af andre kanaler?