title: Tolkningsmeddelande från Kommissionen - Friheten att tillhandahålla tjänster och det allmänna bästa inom försäkringsbranschen

eurovoc_concepts:
freedom to provide services
insurance company
right of establishment

text: 16. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 43/5 TOLKNINGSMEDDELANDE FR¯N KOMMISSIONEN Friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster och det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta inom f(cid:246)rs(cid:228)kringsbranschen (2000/C 43/03) Genom r(cid:229)dets tredje direktiv 92/49/EEG och 92/96/EEG (1) uppr(cid:228)ttades en inre marknad p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsomr(cid:229)det. Direktiven inf(cid:246)r ett system f(cid:246)r godk(cid:228)nnande och ekonomisk kontroll av f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag i den medlemsstat d(cid:228)r huvudkontoret finns (hemlandet). Hemlandets godk(cid:228)nnande ger f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag r(cid:228)tt att bedriva f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet inom hela Europeiska gemenskapen, antingen enligt etableringsr(cid:228)tten om agenturer eller filialer som inr(cid:228)ttas i n(cid:229)gon av medlemsstaterna eller en- ligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster. F(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som verkar i andra medlemsstater m(cid:229)ste f(cid:246)lja de villkor som v(cid:228)rds- taten med h(cid:228)nsyn till det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta har satt upp f(cid:246)r verk- samheten. Enligt det system som inf(cid:246)rs genom direktiven (cid:228)r det bara f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagets hemland som (cid:228)r beh(cid:246)rigt att ekono- miskt (cid:246)vervaka f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagets verksamhet, vare sig verk- samheten bedrivs enligt etableringsr(cid:228)tten eller friheten att till- handah(cid:229)lla tj(cid:228)nster. att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag inom Europeiska gemenska- pen och det utbud av f(cid:246)rs(cid:228)kringstj(cid:228)nster som finns inom den inre marknaden, s(cid:229) att de kan v(cid:228)lja dem som b(cid:228)st motsvarar deras behov i fr(cid:229)ga om t(cid:228)ckning och pris. I kommissionens meddelande till r(cid:229)det av den 28 oktober 1998 (2) om finansiella tj(cid:228)nster, som utarbetades p(cid:229) r(cid:229)dets be- g(cid:228)ran efter m(cid:246)tet i Cardiff i juni 1998, framh(cid:246)lls att gemen- skapsbest(cid:228)mmelserna kan tolkas p(cid:229) olika s(cid:228)tt, vilket p(cid:229)verkar r(cid:228)ttss(cid:228)kerheten, och hindrar den inre marknaden f(cid:246)r finansiella tj(cid:228)nster att fungera som avsett. Vid m(cid:246)tet i K(cid:246)ln den 4 juni 1999 antog Europeiska unionens r(cid:229)d kommissionens hand- lingsplan (3), som lades fram p(cid:229) grundval av diskussionerna mellan under kommissionens ordf(cid:246)randeskap och de angivna f(cid:246)rslagen och prioriteringarna. F(cid:246)r att den inre marknaden skall fungera ef- fektivt anges i handlingsplanen som ett prioriterat m(cid:229)l att anta ett tolkningsmeddelande fr(cid:229)n kommissionen om fritt tillhanda- h(cid:229)llande av tj(cid:228)nster och det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta i f(cid:246)rs(cid:228)kringssek- torn. finansministrarnas f(cid:246)retr(cid:228)dare personliga Den dialog kommissionen f(cid:246)rt med m(cid:229)nga ekonomiska akt(cid:246)rer har visat att det fortfarande r(cid:229)der os(cid:228)kerhet om tolkningen av r(cid:228)ckvidden f(cid:246)r reglerna i f(cid:246)rdraget och best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)r- s(cid:228)kringsdirektiven, s(cid:228)rskilt i fr(cid:229)ga om de grundl(cid:228)ggande be- greppen friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster och det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta (av domstolen ben(cid:228)mnt allm(cid:228)nintresset, (cid:246). a. ). Detta leder ofta till att kontrollmyndigheterna vidtar (cid:229)tg(cid:228)rder eller inf(cid:246)r sanktioner mot f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)retag som (cid:246)nskar bedriva verk- samhet p(cid:229) den inre marknaden eller att s(cid:228)rskilda krav eller villkor st(cid:228)lls p(cid:229) s(cid:229)dana f(cid:246)retag om de (cid:246)nskar bedriva r(cid:246)relse inom dessa myndigheters territorier. Detta skapar stor os(cid:228)ker- het p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)retagen, (cid:228)ven i r(cid:228)ttsligt avseende, n(cid:228)r det g(cid:228)ller b(cid:229)de det regelverk som till(cid:228)mpas p(cid:229) deras verksamhet i de olika medlemsstaterna och egenskaperna hos de produkter de (cid:246)nskar erbjuda. Dessa skiftande villkor (cid:228)r till allvarlig skada f(cid:246)r de mekanismer som inr(cid:228)ttats genom de tredje direktiven och (cid:228)r ocks(cid:229) av en art som kan avskr(cid:228)cka vissa f(cid:246)rs(cid:228)krings- bolag fr(cid:229)n att utnyttja de friheter som fastst(cid:228)lls i f(cid:246)rdraget och vars ut(cid:246)vande tredje direktiven (cid:228)r t(cid:228)nkta att underl(cid:228)tta. D(cid:228)ri- genom hindras den fria r(cid:246)rligheten f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringstj(cid:228)nster inom unionen. Dessa skillnader hindrar ocks(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringstagarna fr(cid:229)n (1) Direktiv 92/49/EEG (EGT L 228, 11. 8. 1992, s. 1) och direktiv 92/96/EEG (EGT L 360, 9. 12. 1992, s. 1) senast (cid:228)ndrat genom Eu- ropaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 95/26/EEG (EGT L 168, 18. 7. 1995, s. 7). Det h(cid:228)r tolkningsmeddelandet (cid:228)r kommissionens bidrag till diskussionen om friheten att tillhandah(cid:229)lla f(cid:246)rs(cid:228)kringstj(cid:228)nster (del 1) och om det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta (del 2) mot bakgrund av r(cid:229)dets tredje direktiv 92/49/EEG och 92/96/EEG om f(cid:246)rs(cid:228)k- ringar. I det arbete som bedrivits bland annat i F(cid:246)rs(cid:228)kringskommittØn och den tekniska gruppen f(cid:246)r tolkning av till(cid:228)mpningen av f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven har medlemsstaterna, privata akt(cid:246)rer, Eu- ropaparlamentet samt Ekonomiska och sociala kommittØn del- tagit. (2) KOM(98) 625 (cid:148)Finansiella tj(cid:228)nster: att skapa en handlingsram(cid:148). (3) KOM(1999) 232, 11. 5. 1999. C 43/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 2. 2000 Kommissionen offentliggjorde ett f(cid:246)rslag till meddelande i Euro- peiska gemenskapernas officiella tidning (4) och inledde en bred remissrunda. Kommissionen har f(cid:229)tt in m(cid:229)nga bidrag fr(cid:229)n alla ber(cid:246)rda (bland annat fr(cid:229)n medlemsstater, organisationer f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag, kon- f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivare och f(cid:246)rmedlare, sumentf(cid:246)reningar och advokatfirmor). Den har ocks(cid:229) anordnat utfr(cid:229)gningar av intresserade parter. verksamhet p(cid:229) den inre marknaden, utan bara de mest fre- kventa eller mest troliga fr(cid:229)gorna. Kommissionen vill framh(cid:229)lla och systematisera principerna f(cid:246)r etableringsr(cid:228)tten och friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster enligt domstolens tolkning, och diskutera hur de b(cid:246)r till(cid:228)mpas p(cid:229) de tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven (5). Tolkningen utg(cid:229)r fr(cid:229)n best(cid:228)m- melserna i f(cid:246)rdraget, gemenskapens f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiv och domstolens r(cid:228)ttspraxis, som uttrycker m(cid:229)nga viktiga principer f(cid:246)r etableringsr(cid:228)tten och friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster (6). Genom att offentligg(cid:246)ra f(cid:246)religgande tolkningsmeddelande vill kommissionen (cid:229)stadkomma insyn i och f(cid:246)rtydliga gemenskaps- best(cid:228)mmelserna. Alla ber(cid:246)rda parter, s(cid:229)som nationella f(cid:246)rvalt- ningar, ekonomiska akt(cid:246)rer och konsumenter f(cid:229)r d(cid:228)rigenom riktlinjer f(cid:246)r kommissionens inst(cid:228)llning till den r(cid:228)ttsliga ramen f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet. Tolkningarna och reflexionerna i det h(cid:228)r meddelandet ber(cid:246)r bara s(cid:228)rskilda problem inom f(cid:246)rs(cid:228)kringssektorn (7) och t(cid:228)cker inte alla fr(cid:229)gor som kan uppkomma i fr(cid:229)ga om f(cid:246)rs(cid:228)krings- (4) EGT C 365, 3. 12. 1997. (5) Se kommissionens tolkningsmeddelande om frihet att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster (cid:246)ver gr(cid:228)nserna (EGT C 334, 9. 12. 1993, s. 3). (6) N(cid:228)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven kan tolkas p(cid:229) olika s(cid:228)tt f(cid:246)ljer det f(cid:246)relig- gande dokumentet den tolkning kommissionen anser ligga n(cid:228)rmast f(cid:246)rdraget. Det skall framh(cid:229)llas att n(cid:228)r en sekund(cid:228)rr(cid:228)ttslig akt kan leda till flera tolkningar b(cid:246)r man enligt EG-domstolens r(cid:228)ttspraxis f(cid:246)redra den tolkning som (cid:228)r f(cid:246)renlig med f(cid:246)rdraget framf(cid:246)r en tolkning som strider mot f(cid:246)rdraget (se dom av den 4 december 1986 i m(cid:229)l 205/84, kommissionen mot Tyskland, Rec. 1986, s. 3755). (7) P(cid:229) bankomr(cid:229)det har kommissionen offentliggjort ett tolkningsmed- tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster och begreppet (cid:148)det (SEK(97) 1193 slutlig, i andra bankdirektivet delande om frihet att allm(cid:228)nna b(cid:228)sta(cid:148) 20. 6. 1997). Det b(cid:246)r framh(cid:229)llas att tolkningarna i detta meddelande inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis (cid:228)r representativa f(cid:246)r medlemsstaternas ofta mycket olika tolkningar och inte i sig inneb(cid:228)r n(cid:229)gra nya skyl- digheter f(cid:246)r dem. De f(cid:246)regriper inte heller kommissionens slut- liga tolkning av principerna f(cid:246)r etableringsr(cid:228)tten och friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster n(cid:228)r det g(cid:228)ller utvecklingen av kom- munikationsteknik och dess anv(cid:228)ndning i f(cid:246)rs(cid:228)kringsbranschen. Den politik f(cid:246)r informationssamh(cid:228)llet och den elektroniska handeln som Europeiska gemenskapen har utarbetat p(cid:229) gemen- skapsniv(cid:229) syftar till att gynna utvecklingen av informations- samh(cid:228)llets tj(cid:228)nster och deras fria r(cid:246)rlighet mellan medlemssta- terna, s(cid:228)rskilt den elektroniska handeln (8). Utvecklingen av den elektroniska handeln kommer att f(cid:229) stor betydelse och erbjuda m(cid:246)jligheter f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)krings- och finansverksamheten vilket p(cid:229) sikt kan p(cid:229)verka distributionen av f(cid:246)rs(cid:228)kringsprodukter inom gemenskapen. Den nuvarande r(cid:228)ttsliga ramen f(cid:246)r den gemen- samma f(cid:246)rs(cid:228)kringsmarknaden grundas p(cid:229) system som inte tar h(cid:228)nsyn till s(cid:229)dan ny teknik f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet p(cid:229) den inre marknaden och d(cid:228)rf(cid:246)r kan mer arbete i fr(cid:229)gan komma att kr(cid:228)vas. I detta avseende ger f(cid:246)rslaget till Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv om distansf(cid:246)rs(cid:228)ljning av finansiella tj(cid:228)nster till konsumenter (9) harmoniserade l(cid:228)mpliga regler f(cid:246)r distans- f(cid:246)rs(cid:228)ljning av finansiella tj(cid:228)nster till kunder som kommer att bidra till en omfattande anv(cid:228)ndning av ny kommunikations- teknik f(cid:246)r distansbruk som exempelvis Internet. Kommissionens tolkningsbesked f(cid:246)regriper naturligtvis inte hel- ler den tolkning EG-domstolen kan komma att g(cid:246)ra eftersom domstolen i sista instans (cid:228)r beh(cid:246)rig att tolka f(cid:246)rdraget och sekund(cid:228)rr(cid:228)tten. (8) R(cid:229)dets resolution av den 8 oktober 1996 om de nya prioritering- arna f(cid:246)r informationssamh(cid:228)llet. Kommissionens meddelande till r(cid:229)- det (cid:148)G(cid:246)r arbetsmarknaden en tj(cid:228)nst!(cid:148), CSE(96) 6 slutlig, 27. 11. 1996. Kommissionens meddelande till r(cid:229)det, Europaparlamentet och Eko- nomiska och sociala kommittØn (cid:148)Regelverkets (cid:246)ppenhet inom den inre marknaden f(cid:246)r informationssamh(cid:228)llets tj(cid:228)nster (cid:150) F(cid:246)rslag till Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv om en tredje (cid:228)ndring av direktiv 83/189/EEG om ett informationsf(cid:246)rfarande betr(cid:228)ffande tek- niska standarder och f(cid:246)reskrifter(cid:148) (KOM(96) 392 slutlig, 30. 8. 1996). F(cid:246)rslag till Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv om vissa r(cid:228)ttsliga aspekter p(cid:229) den elektroniska handeln p(cid:229) den inre marknaden (KOM(1998) 586 slutlig, 18. 11. 1998) och det (cid:228)ndrade f(cid:246)rslaget KOM (1999) 427 slutlig, 17. 8. 1999. F(cid:246)rslag till direktiv om elek- troniska signaturer (KOM (98) 297 slutlig, 13. 5. 1998) och (cid:228)ndrat f(cid:246)rslag till Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv om en gemensam ram f(cid:246)r elektroniska signaturer (KOM(1999) 195 slutlig, 29. 4. 1999). (9) KOM(98) 468 slutlig, 14. 10. 1998. F(cid:246)r det (cid:228)ndrade f(cid:246)rslaget se KOM(1999) 385 slutlig, 23. 7. 1999. 16. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 43/7 I. FRIHET ATT TILLHANDAH¯LLA TJ˜NSTER OCH ETABLE- RINGSR˜TT ENLIGT F(cid:214)RS˜KRINGSDIREKTIVEN A. GR˜NSDRAGNING MELLAN ETABLERINGSR˜TTEN OCH FRIHE- TEN ATT TILLHANDAH¯LLA TJ˜NSTER (10) 1. Frihet att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster a) Tillf(cid:228)llig karakt(cid:228)r Genom artikel 49 och f(cid:246)ljande i f(cid:246)rdraget inr(cid:228)ttas principen om fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r tj(cid:228)nster. Principen (cid:228)r efter (cid:246)verg(cid:229)ngs- perioden direkt och villkorsl(cid:246)st till(cid:228)mplig (11). Principen ger de ber(cid:246)rda parterna r(cid:228)ttigheter som de nationella myndig- heterna m(cid:229)ste respektera och tillvarata, och nationella be- st(cid:228)mmelser som strider mot principen f(cid:229)r inte till(cid:228)mpas, vare sig det (cid:228)r fr(cid:229)gan om best(cid:228)mmelser i lag, administrativa best(cid:228)mmelser, eller konkreta enskilda f(cid:246)rvaltningsbeslut (12). (10) I det h(cid:228)r meddelandet anv(cid:228)nds begreppen (cid:148)den medlemsstat d(cid:228)r tj(cid:228)nsterna utf(cid:246)rs(cid:148), (cid:148)fritt tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster(cid:148), (cid:148)den med- lemsstat d(cid:228)r risken (cid:228)r bel(cid:228)gen(cid:148), (cid:148)hemland(cid:148) och (cid:148)filialstat(cid:148) enligt definitionerna i direktiv 88/357/EEG, 90/619/EEG, 92/49/EEG och 92/96/EEG. Den medlemsstat d(cid:228)r tj(cid:228)nsterna utf(cid:246)rs: medlemsstat d(cid:228)r en risk (cid:228)r bel(cid:228)gen, s(cid:229)som definierats i artikel 2 d i direktiv 88/357/EEG, om risken f(cid:246)rs(cid:228)kras fr(cid:229)n ett f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)retag eller en filial i en annan medlemsstat, eller den medlemsstat d(cid:228)r ett (cid:229)tagande g(cid:246)rs i enlighet med artikel 2 e i direktiv 90/619/EEG, om (cid:229)tagandet t(cid:228)cks i en annan medlemsstat av ett f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)retag eller en filial (direktiv 92/49/EEG artikel 1 e respektive direktiv 92/96/EEG ar- tikel 1 f). Fritt tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster: det f(cid:246)rh(cid:229)llandet att ett f(cid:246)rs(cid:228)krings- f(cid:246)retag i en medlemsstat f(cid:246)rs(cid:228)krar risker eller (cid:229)taganden, vilka (cid:228)r bel(cid:228)gna i en annan medlemsstat i den mening som avses i artikel 2 d i direktiv 88/357/EEG eller i artikel 2 e i direktiv 90/619/EEG. Hemland: medlemsstat d(cid:228)r det f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)retag som f(cid:246)rs(cid:228)krar en risk eller svarar f(cid:246)r ett (cid:229)tagande har sitt huvudkontor (artikel 1 c i direktiv 92/49/EEG och artikel 1 d i direktiv 92/96/EEG). Filialstat: medlemsstat d(cid:228)r den filial som f(cid:246)rs(cid:228)krar en risk eller g(cid:246)r ett (cid:229)tagande (cid:228)r bel(cid:228)gen (direktiv 92/49/EEG artikel 1 d och direktiv 92/96/EEG artikel 1 e). Filial: agentur eller filial till ett f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)retag. Ett f(cid:246)retags sta- digvarande n(cid:228)rvaro inom en medlemsstats territorium betraktas som en agentur eller en filial, (cid:228)ven om n(cid:228)rvaron inte har formen av en filial eller en agentur utan endast best(cid:229)r av ett kontor som f(cid:246)rest(cid:229)s av f(cid:246)retagets egen personal eller av n(cid:229)gon som (cid:228)r fri- st(cid:229)ende fr(cid:229)n f(cid:246)retaget men som har en st(cid:229)ende fullmakt att f(cid:246)re- tr(cid:228)da f(cid:246)retaget p(cid:229) samma s(cid:228)tt som en agentur (direktiv 92/49/EEG artikel 1 b, direktiv 92/96/EEG artikel 1 b samt artiklarna 3 i direktiv 88/357/EEG och direktiv 90/619/EEG. (11) Den 1 januari 1970. Se m(cid:229)l 205/84, kommissionen mot Tyskland, Rec 1986, s. 3755, eller fr(cid:229)n den dag de nya medlemsstaterna ansluts till gemenskaperna dom av den 29 april 1999 i m(cid:229)l C-224/97, Ciola, Rec. 1999, s. I-2517. (12) Dom av den 24 april 1999 i m(cid:229)l C-224/97, Ciola, Rec. 1999, s. I-2517. Enligt domstolens r(cid:228)ttspraxis inneb(cid:228)r fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r tj(cid:228)ns- ter antingen att den som tillhandah(cid:229)ller tj(cid:228)nsten eller mot- tagaren f(cid:246)rflyttar sig, ett fall som avses i artikel 50. 3 i f(cid:246)r- draget, att den som mottar tj(cid:228)nsten f(cid:246)rflyttar sig till den medlemsstat d(cid:228)r den som tillhandah(cid:229)ller tj(cid:228)nsten finns eller att varken den som tillhandah(cid:229)ller tj(cid:228)nsten eller mottagaren f(cid:246)rflyttar sig (13). Best(cid:228)mmelserna i artikel 49 och fram(cid:229)t till(cid:228)mpas med andra ord varje g(cid:229)ng n(cid:229)gon erbjuder tj(cid:228)nster i en annan medlemsstat (cid:228)n den d(cid:228)r han eller hon (cid:228)r etable- rad, oavsett var mottagarna av tj(cid:228)nsterna (cid:228)r etablerade. N(cid:228)r alla v(cid:228)sentliga delar av verksamheten begr(cid:228)nsas till en enda medlemsstat till(cid:228)mpas inte best(cid:228)mmelserna om fritt tillhan- dah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster (14). Begreppet tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster skiljer sig i grunden fr(cid:229)n begreppet etablering p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt att tj(cid:228)nster som tillhan- dah(cid:229)lls i v(cid:228)rdstaten karakteriseras som tillf(cid:228)lliga, medan etablering f(cid:246)ruts(cid:228)tter varaktig verksamhet i v(cid:228)rdstaten. Detta framg(cid:229)r av f(cid:246)rdraget, eftersom det i artikel 50 s(cid:228)gs att den som tillhandah(cid:229)ller en tj(cid:228)nst tillf(cid:228)lligt f(cid:229)r ut(cid:246)va sin verksam- het i det land d(cid:228)r tj(cid:228)nsten tillhandah(cid:229)lls (15). Enligt domsto- lens r(cid:228)ttspraxis m(cid:229)ste man bed(cid:246)ma om tj(cid:228)nsterna (cid:228)r av tillf(cid:228)llig karaktar med utg(cid:229)ngspunkt i varaktighet, frekvens, periodicitet och kontinuitet. Att tj(cid:228)nsten skall vara tillf(cid:228)llig hindrar inte att den som tillhandah(cid:229)ller tj(cid:228)nster inr(cid:228)ttar viss infrastruktur i v(cid:228)rdstaten om det beh(cid:246)vs f(cid:246)r att kunna utf(cid:246)ra tj(cid:228)nsterna (16). EG-domstolen har uttalat att (cid:228)ven tj(cid:228)nster som varaktigt tillhandah(cid:229)lls fr(cid:229)n hemlandet utan att tj(cid:228)nstetillhandah(cid:229)lla- (13) De f(cid:246)renade m(cid:229)len 286/82 och 26/83, Luisi och Carbone, Rec. I-195, M(cid:229)l s. 377. M(cid:229)l C-76/90, S(cid:228)ger, Rec. 1991, s. 1984, C-384/93, Alpine, Rec. 1995, s. I-1141. (14) M(cid:229)l C-225/95, 226/95 och 227/95, (cid:148)Kapasakalis(cid:148), Rec. 1998, s. I-4239. M(cid:229)l om turistguider 198/89, 180/89, 154/89, Rec. 1991, s. I-659. (15) M(cid:229)l 286/82 och 26/83, Luise och Carbone, M(cid:229)l C-55/94, Gebhard, Rec. 1995, s. I-4165, punkt 25(cid:150)27. M(cid:229)l 221/89 Factortame, Rec. 1991, s. I-3905: (cid:148)Begreppet etablering i den mening som avses i artikel 43 och fram(cid:229)t i f(cid:246)rdraget omfattar ekonomisk verksamhet som i praktiken ut(cid:246)vas med en fast anl(cid:228)ggning i en annan med- lemsstat f(cid:246)r obest(cid:228)md tid(cid:148). (16) M(cid:229)l C-55/94, Gebhard, Rec. 1995, s. C-56/96, VT4, Rec. 1997, s. I-3143. I-4165, punkt 27. M(cid:229)l C 43/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 2. 2000 ren reser till v(cid:228)rdstaten skall omfattas av best(cid:228)mmelserna om fritt tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster (17). omfattas av best(cid:228)mmelserna i kapitlet om etableringsr(cid:228)tt och inte av kapitlet om tj(cid:228)nster(cid:148) (20). b) F(cid:246)rbud mot att kringg(cid:229) nationell r(cid:228)tt Domstolen har erk(cid:228)nt varje v(cid:228)rdmedlemsstats r(cid:228)tt att inf(cid:246)ra best(cid:228)mmelser i syfte att f(cid:246)rhindra att friheten att tillhanda- h(cid:229)lla tj(cid:228)nster enligt artikel 49 i f(cid:246)rdraget missbrukas av en tillhandah(cid:229)llare av tj(cid:228)nster vars verksamhet helt eller huvud- sakligen avser det egna territoriet (dvs. v(cid:228)rdlandets), f(cid:246)r att kringg(cid:229) best(cid:228)mmelser avseende verksamheten som skulle ha varit till(cid:228)mpliga p(cid:229) honom om han hade varit etablerad inom denna v(cid:228)rdmedlemsstats territorium (18). Domstolen till(cid:228)gger att det (cid:228)r best(cid:228)mmelserna om etableringsr(cid:228)tten, d(cid:228)remot inte de som g(cid:228)ller det fria tillhandah(cid:229)llandet av tj(cid:228)nster, som kan vara till(cid:228)mpliga i en s(cid:229)dan situation (19). Frekvenskriteriet (cid:228)r viktigt f(cid:246)r att kunna fastst(cid:228)lla om n(cid:229)gon f(cid:246)rs(cid:246)ker kringg(cid:229) bestemmelserna genom att missbruka den r(cid:228)tt artikel 49 ger, men r(cid:228)cker inte f(cid:246)r att definiera tillhan- dah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster (ett institut kan ocks(cid:229) arbeta tillf(cid:228)lligt). Kommissionen anser inte att det utg(cid:246)r missbruk eller kring- g(cid:229)ende av best(cid:228)mmelserna n(cid:228)r ett f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag ofta an- litas p(cid:229) det egna territoriet (cid:150) till exempel via elektronisk kommunikation (cid:150) av konsumenter som (cid:228)r bosatta i en an- nan medlemsstat, om det inte kan fastst(cid:228)llas att den som tillhandah(cid:229)ller tj(cid:228)nsterna avsiktligt missbrukat best(cid:228)mmelser- na. 2. Etableringsr(cid:228)tt F(cid:246)retag som p(cid:229) obegr(cid:228)nsad tid (cid:228)r permanent n(cid:228)rvarande i den medlemsstat d(cid:228)r tj(cid:228)nsterna utf(cid:246)rs lyder under f(cid:246)rdragets best(cid:228)mmelser om etableringsr(cid:228)tt. Domstolen har uttalat att den som (cid:148)(cid:228)r medborgare i en medlemsstat, ut(cid:246)var stadigvarande och kontinuerligt en yrkesverksamhet i en annan medlemsstat, d(cid:228)r han fr(cid:229)n en stadigvarande plats f(cid:246)r aff(cid:228)rsverksamhet v(cid:228)nder sig till bland andra medborgare i denna stat [. ] (17) Se m(cid:229)l C-56/96, VT4, Rec. 1997, s. I-3143. (18) Tidigare citerad dom av den 4 december 1986 i m(cid:229)l 205/84, kommissionen mot Tyskland, Rec. 1986, s. 3755, dom av den 3 december 1974 i m(cid:229)l 33/74, Van Binsbergen, Rec. 1974, s. 1299. Dom av den 3 februari 1993 i m(cid:229)l C-148/91, Veronica, Rec. 1993, s. I-487. Dom av den 5 oktober 1994 i m(cid:229)l C-23/93, TV 10, Rec. 1994, s. I-4795 samt punkterna 56 och 68 i generaladvokat Lenz f(cid:246)rslag till avg(cid:246)rande i m(cid:229)l C-56/96, VT4, Rec. 1997, s. I-3143. J(cid:228)mf(cid:246)r generaladvokat Lenz f(cid:246)rslag till avg(cid:246)rande av den 9 mars 1999 i Centros-m(cid:229)let C-212/97, Rec. 1999, s. I-1459. Det sist- n(cid:228)mnda m(cid:229)let avser (cid:229)beropat missbruk av r(cid:228)tten till sekund(cid:228)r etablering. Domstolen till(cid:228)mpar den r(cid:228)ttspraxis som utvecklats om kringg(cid:229)ende av best(cid:228)mmelser om friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster. (19) Det tidigare citerade m(cid:229)let 205/84, punkt 22. M(cid:229)l 33/74, van Bisbergen, Rec. 1974, s. 1299, punkt 13. I en dom i m(cid:229)let kommissionen mot Tyskland av den 4 december 1986 (21) uttalade EG-domstolen f(cid:246)ljande: (cid:148)Ett f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)retag fr(cid:229)n en annan medlemsstat som upp- r(cid:228)tth(cid:229)ller en permanent n(cid:228)rvaro i den medlemsstat d(cid:228)r det tillhandah(cid:229)ller tj(cid:228)nster omfattas av f(cid:246)rdragets best(cid:228)mmelser om etableringsr(cid:228)tt, och detta (cid:228)ven om denna n(cid:228)rvaro inte best(cid:229)r av en filial eller agentur utan endast av ett enkelt kontor som sk(cid:246)ts av f(cid:246)retagets egen personal eller av en sj(cid:228)lvst(cid:228)ndig person som har fullmakt att varaktigt f(cid:246)retr(cid:228)da f(cid:246)retaget p(cid:229) samma s(cid:228)tt som en agentur(cid:148). Domstolen medger allts(cid:229) att ett f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som anlitar f(cid:246)rmedlare som (cid:228)r permanent etablerade p(cid:229) en annan med- lemsstats territorium, f(cid:246)r att p(cid:229) ett varaktigt och kontinuer- ligt s(cid:228)tt ut(cid:246)va verksamhet i den medlemsstaten, kan f(cid:246)rlora friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster och lyda under etable- ringsr(cid:228)tten. Domstolen vill f(cid:246)rebygga missbruk av frihet att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster f(cid:246)r att kringg(cid:229) de regler som v(cid:228)rd- staten till(cid:228)mpar p(cid:229) f(cid:246)retag som (cid:228)r etablerade d(cid:228)r (22). Domstolen har nyligen medgivit att det f(cid:246)rh(cid:229)llandet att det fria tillhandah(cid:229)llandet av tj(cid:228)nster (cid:228)r av tillf(cid:228)llig karakt(cid:228)r inte utesluter m(cid:246)jligheten av att tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren f(cid:246)rv(cid:228)rvar viss infrastruktur (mottagning, kontor osv. ) i den utstr(cid:228)ck- ning som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att tj(cid:228)nsterna skall kunna genomf(cid:246)ras, utan att han f(cid:246)r den skull kommer att omfattas av etable- ringsr(cid:228)tten (23). I ett s(cid:229)dant fall skall den tillf(cid:228)lliga karakt(cid:228)ren hos tj(cid:228)nstetillhandah(cid:229)llandet bed(cid:246)ms utifr(cid:229)n tj(cid:228)nsternas var- frekvens, periodicitet och kontinuitet (24). Blotta aktighet, f(cid:246)rekomsten av en fast f(cid:246)rankring i en medlemsstat (cid:228)r dock inte i sig bevis f(cid:246)r att det r(cid:246)r sig om en situation som faller under etableringsr(cid:228)tten. (20) Tidigare citerad dom i Gebhard-m(cid:229)let 221/89 och m(cid:229)l 221/89 Factortame, Rec. 1991, s. I-3905. (21) M(cid:229)l 205/84, Rec. 1986, s. 3755. (22) M(cid:229)l 205/84, Rec. 1986, s. 3755, punkterna 21 och 22. M(cid:229)l C-148/91, Veronica, Rec. 1993, s. I-487. M(cid:229)l C-56/96, VT4, Rec. 1997, s. I-3143. J(cid:228)mf(cid:246)r generaladvokat Lenz f(cid:246)rslag till avg(cid:246)rande. (23) Det tidigare citerade Gebhard-m(cid:229)let C-55/94. Det b(cid:246)r ocks(cid:229) fram- h(cid:229)llas att generaladvokaten redan i f(cid:246)rslag till avg(cid:246)rande i m(cid:229)l 205/84, kommissionen mot Tyskland, uttalade att bara d(cid:228)rf(cid:246)r att en agentur eller f(cid:246)retr(cid:228)dare inr(cid:228)ttats i v(cid:228)rdstaten inneb(cid:228)r det inte i sig n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis etablering. (24) Det tidigare citerade Gebhard-m(cid:229)let C-55/94. 16. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 43/9 Mot bakgrund av EG-domstolens r(cid:228)ttspraxis anser kommis- sionen att den medlemsstat i vilken tj(cid:228)nsten tillhandah(cid:229)lls inte kan j(cid:228)mst(cid:228)lla varje tj(cid:228)nsteleveranst(cid:246)rs stadigvarande n(cid:228)rvaro inom sitt territorium med en etablering och obli- gatoriskt underst(cid:228)lla denne etableringsr(cid:228)ttens regler (25). (cid:148). Ett av de viktigaste k(cid:228)nnetecknen f(cid:246)r en filial eller en agentur (cid:228)r att de st(cid:229)r under moderf(cid:246)retagets ledning och kontroll. (cid:148). 3. Gr(cid:229)zon Gr(cid:228)nsdragningen mellan de b(cid:229)da begreppen tillhandah(cid:229)l- lande av tj(cid:228)nster och etablering (cid:228)r dock inte alltid l(cid:228)tt. Vissa situationer (cid:228)r mycket sv(cid:229)ra att klassificera, s(cid:228)rskilt om f(cid:246)r- s(cid:228)kringsbolag anv(cid:228)nder viss permanent infrastruktur i den medlemsstat d(cid:228)r f(cid:246)rs(cid:228)kringstj(cid:228)nsterna tillhandah(cid:229)lls. Det r(cid:246)r sig s(cid:228)rskilt om f(cid:246)ljande fall: a) Anlitande av egenf(cid:246)retagare som (cid:228)r etablerade i v(cid:228)rd- staten. b) Elektroniska installationer f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet. Med utg(cid:229)ngspunkt kommissionen fram f(cid:246)ljande tolkningar i fr(cid:229)gan. i EG-domstolens r(cid:228)ttspraxis l(cid:228)gger a) Anlitande av egenf(cid:246)retagare som (cid:228)r etablerade i v(cid:228)rdstaten Fr(cid:229)gan (cid:228)r om f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag etablerade i medlemsstat A som anlitar en oberoende fysisk eller juridisk person (26) som (cid:228)r etablerad i medlemsstat B f(cid:246)r att bedriva f(cid:246)rs(cid:228)krings- verksamhet d(cid:228)r, sj(cid:228)lva b(cid:246)r anses bedriva f(cid:246)rs(cid:228)kringsverk- samhet i medlemsstat B p(cid:229) ett varaktigt s(cid:228)tt, vilket skulle inneb(cid:228)ra att de j(cid:228)mst(cid:228)lls med f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som (cid:228)r etablerade i v(cid:228)rdstaten och att f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamheten inte bedrivs enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster. I en dom i m(cid:229)let De Bloos av den 6 oktober 1976 (27) uttalade EG-domstolen f(cid:246)ljande: (25) Se bland annat det tidigare citerade Gebhard-m(cid:229)let C-55/94 och m(cid:229)l C-56/96, VT4, Rec. 1997, s. I-3143. (26) Det b(cid:246)r noteras att begreppet (cid:148)oberoende fysisk eller juridisk per- son(cid:148) avser fysiska eller juridiska personer som (cid:228)r r(cid:228)ttsligt skilda fr(cid:229)n det f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag de f(cid:246)retr(cid:228)der, oavsett verksamhetsform eller ben(cid:228)mning. Begreppet avser h(cid:228)r allts(cid:229) inte den sn(cid:228)vare bety- delsen i r(cid:229)dets direktiv 77/92/EEG (EGT L 26, 31. 1. 1977) som handlar om f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)rmedling, d(cid:228)r man skiljer f(cid:246)rs(cid:228)kringsagen- ter (personer som handlar i ett eller flera f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)retags namn och f(cid:246)r dersas r(cid:228)kning, eller endast f(cid:246)r deras r(cid:228)kning) fr(cid:229)n f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsm(cid:228)klare (personer som, med avseende p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kring av risker, och med full frihet att v(cid:228)lja f(cid:246)retag, upptr(cid:228)der som f(cid:246)rmedlare mellan personer som s(cid:246)ker s(cid:229)dan f(cid:246)rs(cid:228)kring och f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)re- tag, utf(cid:246)r f(cid:246)rberedande arbete inf(cid:246)r ing(cid:229)ende av s(cid:229)dana f(cid:246)rs(cid:228)kring- savtal och, d(cid:229) s(cid:229) (cid:228)r l(cid:228)mpligt, bist(cid:229)r vid administrering och full- g(cid:246)rande av avtalen, s(cid:228)rskilt vid f(cid:246)rs(cid:228)kringsfall). (27) M(cid:229)l 14/76, Rec. 1976, s. 1497. Denna dom, liksom de domar som n(cid:228)mns i fotnoterna 27, 28 och 29 har meddelats avseende tolk- ningen av begreppet filial enligt Brysselkonventionen om domstols beh(cid:246)righet och om verkst(cid:228)llighet av domar p(cid:229) privatr(cid:228)ttens om- r(cid:229)de. EG-domstolen f(cid:246)rtydligade i domen i Somafer-m(cid:229)let av den 22 november 1978 (28) f(cid:246)ljande: (cid:148). Med begreppet filial, agentur eller liknande avses ett verksamhetscentrum som varaktigt framtr(cid:228)der som repre- sentant f(cid:246)r ett f(cid:246)retag till vilket det h(cid:246)r, har en aff(cid:228)rsledning och (cid:228)r materiellt s(cid:229) utrustat att det kan f(cid:246)rhandla med tredje man p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt att denne (cid:150) trots att han vet att det eventuellt uppkommer ett r(cid:228)ttsf(cid:246)rh(cid:229)llande med det f(cid:246)retag till vilket centrumet h(cid:246)r och som har sitt s(cid:228)te i utlandet (cid:150) inte beh(cid:246)- ver v(cid:228)nda sig direkt till detta f(cid:246)retag utan kan ing(cid:229) avtal p(cid:229) platsen f(cid:246)r det verkamhetscentrum som representerar f(cid:246)re- taget. (cid:148). Domstolen drar h(cid:228)rav slutsatsen att en ensam koncessions- innehavare som inte st(cid:229)r under f(cid:246)retagets kontroll eller led- ning inte kan anses vara en filial, agentur eller liknande. I domen Blanckaert och Willems av den 18 mars 1981 (29) uttalade domstolen f(cid:246)ljande: (cid:148). en handelsagent (mellanhand) (cid:228)r oberoende i den m(cid:229)n dess juridiska status ger frihet att organisera huvudverksam- heten och avg(cid:246)ra hur mycket tid som (cid:228)gnas f(cid:246)retag han eller hon f(cid:246)retr(cid:228)der, och vilken de f(cid:246)retr(cid:228)dda f(cid:246)retagen inte kan f(cid:246)rbjuda att samtidigt f(cid:246)retr(cid:228)da flera konkurrerande bolag inom samma produktions- eller handelssektor, och som dessutom bara (cid:246)verf(cid:246)r best(cid:228)llningar till moderbolaget utan att delta vare sig i uppg(cid:246)relsen eller genomf(cid:246)randet av dem, och skall inte anses utg(cid:246)ra en filial, agentur eller annan inr(cid:228)ttning. (cid:148). Generaladvokat Darmon uttalade i sitt f(cid:246)rslag till avg(cid:246)rande i m(cid:229)let Shearson Lehman Hutton av den 27 oktober 1992 (30) att till (cid:148)Beroendef(cid:246)rh(cid:229)llandet f(cid:246)retag som (cid:228)r etablerade i en annan avtalsslutande stat (31) (cid:228)r h(cid:228)r inte det avg(cid:246)rande kri- teriet. Den avg(cid:246)rande fr(cid:229)gan (cid:228)r ist(cid:228)llet om det underordnade f(cid:246)retaget har beh(cid:246)righet att f(cid:246)rhandla med tredje part. (cid:148). (28) M(cid:229)l 33/78, Rec. 1978, s. 2183. Se (cid:228)ven dom av den 6 april 1995 i m(cid:229)l C-439/93, Lloyd’s Register of Shipping mot SociØtØ Campenon Bernard, Rec. 1995, s. I-961. (29) M(cid:229)l 139/80, Rec. 1981, s. 819. (30) M(cid:229)l C-89/91, Rec. 1992, I-165. (31) Generaladvokaten anv(cid:228)nder termen avtalsslutande stat eftersom m(cid:229)let g(cid:228)llde Brysselkonventionen om domstols beh(cid:246)righet och om verkst(cid:228)llighet av domar p(cid:229) privatr(cid:228)ttens omr(cid:229)de. C 43/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 2. 2000 In en rapport om Brysselkonventionen framh(cid:246)ll (cid:228)ven P. Jenard att det (cid:228)r fr(cid:229)ga om agentur eller filial endast (cid:148)d(cid:229) det utl(cid:228)ndska bolaget f(cid:246)retr(cid:228)ds av en person som (cid:228)r beh(cid:246)rig att binda bolaget i f(cid:246)rh(cid:229)llandet till tredje part. (cid:148) (32). i s(cid:229)dana fall anses vara en filial till denna f(cid:246)rs(cid:228)krings- givare, i den m(cid:229)n uppdraget inneb(cid:228)r att mellanhanden (cid:228)r underst(cid:228)lld f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagets kontroll och ledning. P(cid:229) (cid:246)vriga f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag skall best(cid:228)mmelserna om fritt tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster till(cid:228)mpas. R(cid:228)ttspraxis visar enligt kommissionen att f(cid:246)r att oberoende fysiska eller juridiska personer, som till exempel mellanh(cid:228)n- der, skall anses bundna till ett givet f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag, p(cid:229) vilket best(cid:228)mmelserna och etableringsr(cid:228)tt skall till(cid:228)mpas ist(cid:228)llet f(cid:246)r friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster, m(cid:229)ste f(cid:246)ljande tre kumulativa rekvisit vara uppfyllda: i) De skall vara underst(cid:228)llda det f(cid:246)retr(cid:228)dda f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagets ledning och kontroll. ii) De skall kunna ing(cid:229) f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kingsbolaget bindande (cid:229)tagan- den. iii) De skall ha ett stadigvarande uppdrag. Det (cid:228)r allts(cid:229) bara n(cid:228)r oberoende fysiska eller juridiska per- soner verkligen fungerar som en f(cid:246)rl(cid:228)ngning av f(cid:246)rs(cid:228)krings- bolaget som best(cid:228)mmelserna om filialer skall till(cid:228)mpas p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget. i) Den oberoende fysiska eller juridiska personen (cid:228)r underst(cid:228)lld det f(cid:246)retr(cid:228)dda f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagets ledning och kontroll F(cid:246)r att avg(cid:246)ra om rekvisitet (cid:228)r uppfyllt m(cid:229)ste man fr(cid:228)mst granska om den oberoende fysiska eller juridiska personen i f(cid:246)rbindelserna med f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget (cid:228)r till- r(cid:228)ckligt fri att organisera verksamheten och avg(cid:246)ra hur mycket arbetstid som skall (cid:228)gnas f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget, i synnerhet f(cid:246)r att samtidigt kunna f(cid:246)retr(cid:228)da andra kon- kurrerande f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag. Om en oberoende fysisk eller juridisk person har ett exklusivt uppdrag f(cid:246)r ett enda f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag tyder det p(cid:229) att denna (cid:228)r underst(cid:228)lld f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagets led- ning och kontroll. Inom f(cid:246)rs(cid:228)kringssektorn f(cid:246)retr(cid:228)der dock f(cid:246)rs(cid:228)kringsm(cid:228)klare vanligen flera konkurrerande f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag samtidigt. Ofta (cid:228)r de f(cid:246)retr(cid:228)dda f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsbolagen verksamma p(cid:229) olika f(cid:246)rs(cid:228)kringsomr(cid:229)den. En mellanhand som arbetar f(cid:246)r flera f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag, men har ett exklusivt uppdrag f(cid:246)r ett av bolagen skall (32) EGT C 59, 5. 3. 1979, s. 1. F(cid:246)r att mellanhanden skall likst(cid:228)llas med en filial till f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget i v(cid:228)rdstaten och etableringsr(cid:228)tten till- l(cid:228)mpas p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagets verksamhet ist(cid:228)llet f(cid:246)r fri- heten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster m(cid:229)ste dock de b(cid:229)da an- dra rekvisit som n(cid:228)mnts vara uppfyllda. Bed(cid:246)mningen (cid:228)r densamma oavsett om mellanhanden (cid:228)r en fysisk eller en juridisk person. ii) Den oberoende fysiska eller juridiska personen m(cid:229)ste kunna g(cid:246)ra (cid:229)taganden som (cid:228)r bindande f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget F(cid:246)r att avg(cid:246)ra om rekvisitet (cid:228)r uppfyllt b(cid:246)r man enligt domstolens r(cid:228)ttspraxis unders(cid:246)ka om tredje man som v(cid:228)nder sig till den oberoende fysiska eller juridiska per- sonen kan ing(cid:229) avtal med denna utan att v(cid:228)nda sig till f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget sj(cid:228)lvt. De (cid:229)taganden f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagen g(cid:246)r gentemot f(cid:246)rs(cid:228)k- ringstagarna h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:228)mst fr(cid:229)n den oberoende fysiska eller juridiska personens uppdrag att sluta f(cid:246)rs(cid:228)kringsav- tal f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som inte (cid:228)r etablerade i v(cid:228)rd- staten, i bolagets namn och f(cid:246)r dess r(cid:228)kning. Syftet med f(cid:246)rs(cid:228)kringsagenturer eller filialer (cid:228)r att de med direkt bindande verkan skall kunna sluta f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal med tredje man i huvudkontorets namn och f(cid:246)r dess r(cid:228)kning, i egenskap av huvudkontorets f(cid:246)rl(cid:228)ngning. Om en fysisk eller juridisk oberoende person har r(cid:228)tt att i f(cid:246)rs(cid:228)krings- bolagets namn l(cid:228)mna anbud med de viktigaste delarna av det f(cid:246)reslagna avtalet, men f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget har r(cid:228)tt att avvisa s(cid:229)dana anbud som redan undertecknats av kunden, (cid:228)r (cid:229)taganderekvisitet inte uppfyllt. I vissa fall kan andra inslag i det uppdrag en oberoende fysisk eller juridisk person f(cid:229)tt fr(cid:229)n ett f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag tyda p(cid:229) att bolaget haft f(cid:246)r avsikt att g(cid:246)ra direkta (cid:229)ta- ganden i f(cid:246)rh(cid:229)llande till f(cid:246)rs(cid:228)kringstagaren. S(cid:229) (cid:228)r fallet om f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivaren givit en oberoende fysisk eller juridisk person fullmakt att g(cid:246)ra skadebest(cid:228)mning och skadereglering med bindande verkan f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsbola- get i f(cid:246)rh(cid:229)llande till tredje man. S(cid:229)dana uppdrag b(cid:246)r dock skiljas fr(cid:229)n fall d(cid:229) oberoende fysiska eller juridiska personer enbart f(cid:229)tt i uppdrag att f(cid:246)rvalta f(cid:246)rs(cid:228)kringsfall, vilket i f(cid:246)rekommande fall ocks(cid:229) kan omfatta att betala ut f(cid:246)rs(cid:228)kringsers(cid:228)ttning p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivarens instruk- tion. 16. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 43/11 iii) Den oberoende fysiska eller juridiska personen har ett stadig- varande uppdrag f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal som tecknats enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster, f(cid:246)r godk(cid:228)nnande eller avslag. Den befogenhet en fysisk eller juridisk oberoende person (till exempel en mellanhand) som (cid:228)r etablerad i v(cid:228)rd- staten har att binda f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget skall grundas p(cid:229) ett varaktigt och kontinuerligt uppdrag som inte (cid:228)r till- f(cid:228)lligt. Ett s(cid:229)dant varaktigt och kontinuerligt uppdrag tyder p(cid:229) att f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget har f(cid:246)r avsikt att inte- grera sig med v(cid:228)rdstatens ekonomi. Kommissionen anser att best(cid:228)mmelserna om fritt tillhan- dah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster skall till(cid:228)mpas p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som vid f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet i andra medlemsstater tempor(cid:228)rt och vid vissa tillf(cid:228)llen anlitar en mellanhand som (cid:228)r etablerad i medlemsstaten (33). Kommissionen anser att f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som tecknar f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster b(cid:246)r kunna utnyttja vissa tj(cid:228)nster i f(cid:246)reg(cid:229)ende eller efter- f(cid:246)ljande produktionsled i den medlemsstat d(cid:228)r tj(cid:228)nsterna tillhandah(cid:229)lls. Ett f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag b(cid:246)r f(cid:246)r att fritt till- handah(cid:229)lla tj(cid:228)nster exempelvis kunna utnyttja f(cid:246)ljande: (cid:151) En lokal expert som analyserar de risker som skall f(cid:246)rs(cid:228)kras enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster. (cid:151) En lokal expert som bed(cid:246)mer skador p(cid:229) egendom som t(cid:228)cks av f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal som tecknats enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster. (cid:151) Marknadsbearbetare som utan att ing(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsav- tal f(cid:246)rser f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagen med f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)rslag fr(cid:229)n potentiella kunder f(cid:246)r godk(cid:228)nnande. (cid:151) Lokala jurister, l(cid:228)kare eller aktuarier som (cid:228)r etable- rade i den medlemsstat d(cid:228)r tj(cid:228)nsterna tillhandah(cid:229)lls. (cid:151) Permanenta inr(cid:228)ttningar som inkasserar f(cid:246)rs(cid:228)krings- premier f(cid:246)r avtal som tecknats enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster (exempelvis kreditinstitut eller factoringf(cid:246)retag). (cid:151) Permanenta inr(cid:228)ttningar som enbart tar emot och till f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget vidarebefordrar skadeanm(cid:228)lningar (33) Ang(cid:229)ende f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r att fritt tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster se avse- ende annan direkt f(cid:246)rs(cid:228)kring (cid:228)n livf(cid:246)rs(cid:228)kring artiklarna 14, 16 och 17 i direktiv 88/357/EEG, (cid:228)ndrade genom artiklarna 34, 35 och 36 i direktiv 92/49/EEG samt avseende livf(cid:246)rs(cid:228)kringar artiklarna 11, 14 och 17 i direktiv 88/357/EEG, (cid:228)ndrade genom artiklarna 34, 35 och 36 i direktiv 92/96/EEG. (cid:151) Permanenta inr(cid:228)ttningar som bara f(cid:246)rvaltar f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsfall, i f(cid:246)rekommande fall (cid:228)ven utbetalning av f(cid:246)rs(cid:228)kringsers(cid:228)ttning p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivarens instruk- tion. F(cid:246)r att ett uppdrag som inneb(cid:228)r permanent n(cid:228)rvaro i den medlemsstat d(cid:228)r tj(cid:228)nsterna tillhandah(cid:229)lls skall kunna j(cid:228)mst(cid:228)llas med en filial till f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget skall upp- draget avse s(cid:229)dan verksamhet som ing(cid:229)r i bolagets af- f(cid:228)rsidØ, det vill s(cid:228)ga f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet. Fysiska eller juridiska personer etablerade i andra medlemsstater som har uppdrag av annan typ (cid:228)n f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet skall inte tas med i bed(cid:246)mningen av i vilken form f(cid:246)r- s(cid:228)kringsverksamheten bedrivs i v(cid:228)rdstaten. Det kan till exempel vara fr(cid:229)gan om ett investeringsbolag som f(cid:229)tt i uppdrag att f(cid:246)rvalta f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagets v(cid:228)rdepappers- portf(cid:246)lj, eller ett f(cid:246)retag som f(cid:246)rvaltar f(cid:246)rs(cid:228)kringsbola- gets fasta egendom i n(cid:229)gon medlemsstat, som anv(cid:228)nds som teknisk reserv. Slutsats Kommissionen anser att det bara (cid:228)r n(cid:228)r de tre ovann(cid:228)mnda rekvisiten avseende f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagets kontroll, f(cid:246)rm(cid:229)gan att g(cid:246)ra direkt bindande (cid:229)taganden f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget och att ha ett stadigvarande uppdrag (cid:228)r uppfyllda som f(cid:246)r- s(cid:228)kringsbolag som anlitar oberoende fysiska eller juridiska personer, till exempel mellanh(cid:228)nder, vilka (cid:228)r permanent etablerade i v(cid:228)rdstaten skall anses ha en filial i v(cid:228)rdstaten, med de r(cid:228)ttsliga konsekvenser som f(cid:246)ljer. S(cid:229)dana f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsbolaget b(cid:246)r d(cid:229) f(cid:246)lja det f(cid:246)rfarande f(cid:246)r att (cid:246)ppna en filial f(cid:246)rsta direktiven 73/239/EEG och 79/267/EEG, i den (cid:228)ndrade lydelsen enligt artikel 32 i de tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven 92/49/EEG och 92/96/EEG (och ange att den planerade verksamheten kom- mer att ut(cid:246)vas via en oberoende mellanhand). Den fysiska eller juridiska oberoende personens verksamhet skall bedri- vas enligt s(cid:229)dana best(cid:228)mmelser om det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta som i v(cid:228)rdstaten till(cid:228)mpas p(cid:229) filialer. som f(cid:246)reskrivs artikel 10 i i ˜ven om best(cid:228)mmelserna om etableringsr(cid:228)tt till(cid:228)mpas p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget inneb(cid:228)r det inte att den oberoende fysiska eller juridiska personen i sig utg(cid:246)r en filial till f(cid:246)rs(cid:228)krings- bolaget. En filial (cid:228)r ett driftst(cid:228)lle som utg(cid:246)r en juridisk beroende del av ett f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag (34). Oberoende fysiska och juridiska personers verksamhet kan per definition inte utg(cid:246)ra (cid:148)en del(cid:148) av ett f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag. Detta p(cid:229)verkar inte den oberoende fysiska eller juridiska personens skyldighet att efterleva de villkor f(cid:246)r att f(cid:229) inleda och bedriva yrkes- m(cid:228)ssig verksamhet som g(cid:228)ller i den medlemsstat d(cid:228)r perso- nen (cid:228)r etablerad. (34) Se i detta sammanhang kommentaren om (cid:148)filial(cid:148) i andra bank- direktivet 89/646/EEG artikel 1. 3 (EGT L 386, 30. 12. 1989) och direktiv 93/22/EEG artikel 1. 8 om investeringstj(cid:228)nster inom v(cid:228)r- depappersomr(cid:229)det (EGT L 141, 11. 6. 1993). C 43/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 2. 2000 b) Elektroniska installationer Med elektroniska installationer avses s(cid:229)dana fasta installatio- ner som till exempel elektroniska terminaler eller basstatio- ner som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att bedriva s(cid:229)dan f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksam- het som avses i bilagan till de f(cid:246)rsta direktiven (35). S(cid:229)dana installationer kan omfattas av etableringsr(cid:228)tten om de uppfyller de kriterier som uppst(cid:228)llts av EG-domstolen (se punkt a ovan). F(cid:246)r att s(cid:229)dana installationer skall kunna j(cid:228)mst(cid:228)llas med etablering kr(cid:228)vs bland annat att de skall vara f(cid:246)rsedda med en ledning, vilket kan tyckas om(cid:246)jligt per definition utom f(cid:246)r det fall att domstolen medger att begreppet inte uteslutande avser en m(cid:228)nsklig ledning utan ocks(cid:229) kan avse en elektronisk ledning. I alla h(cid:228)ndelser tycks det osannolikt att en s(cid:229)dan installation skulle kunna utg(cid:246)ra ett f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolags enda aff(cid:228)rsst(cid:228)lle i en medlemsstat. En s(cid:229)dan installation (cid:228)r f(cid:246)rmodligen anslu- ten till en filial eller agentur i samma land, och har d(cid:229) inte n(cid:229)gon egen ledning utan st(cid:229)r under den verksamhetens led- ning. 4. Frihet att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster parallellt med etable- ringsr(cid:228)tt (s(cid:229) kallad kumulering) Den 1 juli 1994 tr(cid:228)dde de tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven 92/49/EEG och 92/96/EEG i kraft och fr(cid:229)n detta datum f(cid:229)r alla f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag fritt tillhandah(cid:229)lla f(cid:246)rs(cid:228)kringstj(cid:228)ns- ter och samtidigt bedriva verksamhet via etablering (filial). Direktiven ersatte de andra f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven som tidi- gare gav medlemsstaterna r(cid:228)tt att i vissa fall f(cid:246)rbjuda att verksamhet bedrivs b(cid:229)de enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster och enligt etableringsr(cid:228)tten (36). F(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som bedriver verksamhet enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster f(cid:229)r anlita andra som (cid:228)r etablerade i det land d(cid:228)r tj(cid:228)nsterna tillhandah(cid:229)lls f(cid:246)r kringtj(cid:228)nster, b(cid:229)de f(cid:246)re och efter det att f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal tecknas, till exempel f(cid:246)r riskanalys, lokala juridiska eller medicinska tj(cid:228)nster, mot- tagning av skadeanm(cid:228)lan f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringar som tecknats en- ligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster, skadebed(cid:246)mning lo- kalt f(cid:246)r s(cid:229)dana f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal eller information till f(cid:246)rs(cid:228)k- ringstagarna. F(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget m(cid:229)ste dock klart ange om verksamheten bedrivits enligt best(cid:228)mmelserna om etable- ringsr(cid:228)tt eller fritt tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster. Om den elektroniska installationen trots allt (cid:228)r f(cid:246)rs(cid:228)krings- bolagets enda aff(cid:228)rsst(cid:228)lle i en medlemsstat f(cid:246)r den aktuella typen av f(cid:246)rs(cid:228)kringstj(cid:228)nster anser kommissionen att den kan j(cid:228)mst(cid:228)llas med tillhandah(cid:229)llande av en tj(cid:228)nst i den medlems- staten. Att det i v(cid:228)rdstaten finns en person eller ett f(cid:246)retag vars enda uppgift (cid:228)r att utf(cid:246)ra underh(cid:229)ll p(cid:229) maskinen, se till att den (cid:228)r f(cid:246)rsedd med n(cid:246)dv(cid:228)ndig materiel och ta hand om eventuella tekniska problem f(cid:246)r anv(cid:228)ndarna hindrar inte att f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagets verksamhet betraktas som fritt tillhanda- h(cid:229)llande av tj(cid:228)nster utan att det (cid:228)r etablerat. 5. V(cid:228)rdstatens kontroll av auktorisationsvillkoren Kommissionen anser att best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirek- tiven (37) inte till(cid:229)ter att v(cid:228)rdstaten kontrollerar att f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsbolag som avser att sj(cid:228)lva eller via en filial fritt till- handah(cid:229)lla tj(cid:228)nster p(cid:229) statens territorium f(cid:246)ljer de harmo- niserade villkor enligt vilka hemlandet beviljat bolaget auk- torisation. S(cid:229)dana kontroller f(cid:229)r bara utf(cid:246)ras av hemlandet, vilket utf(cid:228)rdar auktorisation. V(cid:228)rdstaten har inte r(cid:228)tt att ifr(cid:229)- gas(cid:228)tta beviljandet (38). Kommissionen utesluter inte att den tekniska utvecklingen i framtiden kan g(cid:246)ra att tolkningen kan beh(cid:246)va ompr(cid:246)vas. Om utvecklingen g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag att i ett land enbart ha en elektronisk installation som fyller en filials funktion och fattar verkliga beslut, som g(cid:246)r att kunden inte alls beh(cid:246)ver v(cid:228)nda sig till moderbolaget, kan kommis- sionen beh(cid:246)va (cid:246)verv(cid:228)ga att inf(cid:246)ra l(cid:228)mpliga gemenskapsr(cid:228)tts- liga regler. De nuvarande r(cid:228)ttsliga best(cid:228)mmelserna utg(cid:229)r fr(cid:229)n att en filial har personal (verksamhetsbeskrivningen m(cid:229)ste till exempel inneh(cid:229)lla namnen p(cid:229) den som ing(cid:229)r i filialens ledning). D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det med dagens regler inte m(cid:246)jligt att j(cid:228)mst(cid:228)lla en s(cid:229)dan installation med en filial. (35) H(cid:228)r avses inte den mobila individuella datautrustning som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att skicka och ta emot f(cid:246)rs(cid:228)kringstj(cid:228)nster via distanskommuni- kation, exempelvis via Internet, vilken analyseras under punkt 6 nedan. Om v(cid:228)rdstaten har anledning att tvivla p(cid:229) att villkoren f(cid:246)ljts f(cid:246)rdraget eller uppmana kan det anv(cid:228)nda artikel 227 i (36) Direktiv 92/49/EEG, artikel 37 och stycke 28 i ingressen samt direktiv 92/96/EEG artikel 17 och stycke 25 i ingressen. (37) Annan f(cid:246)rs(cid:228)kring (cid:228)n livf(cid:246)rs(cid:228)kring: artiklarna 6, 7, 8 och 9 i det f(cid:246)rsta direktivet 73/239/EEG, (cid:228)ndrat genom direktiv 92/49/EEG, artiklarna 4, 5, 6, 7 och 8 samt genom direktiv 95/26/EG (artikel 3). Livf(cid:246)rs(cid:228)kring: artiklarna 6, 7, 8 och 9 i det f(cid:246)rsta direktivet 79/267/EEG, (cid:228)ndrat genom direktiv 92/96/EEG, artiklarna 3, 4, 5, 6 och 7 samt genom direktiv 95/26/EG (artikel 3). (38) Se EG-domstolens dom av den 10 september 1996 ang(cid:229)ende en liknande fr(cid:229)ga i m(cid:229)l C-11/95, kommissionen mot Belgien, Rec. 1996, s. I-4115. Domstolen ans(cid:229)g att v(cid:228)rdstaten inte kunde kr(cid:228)va kontroll av hur ursprungsstaten till(cid:228)mpade best(cid:228)mmelserna om televisionsuts(cid:228)ndning och r(cid:229)dets direktiv 89/552/EEG (direktivet om gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande television) (EGT L 298, 17. 10. 1989, s. 23). 16. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 43/13 kommissionen att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r underl(cid:229)tenhet enligt artikel 226 i f(cid:246)rdraget. 6. F(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet via distanskommunikation, s(cid:228)r- skilt elektronisk handel a) N(cid:228)r kommunikationsmedel som telefon, fax, tidningar och elektronisk handel via till exempel Internet anv(cid:228)nds f(cid:246)r att sluta f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal som avser risker (eller (cid:229)taganden) i en annan medlemsstat (cid:228)n den d(cid:228)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivaren (cid:228)r etable- rad skall f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamheten anses bedrivas enligt fri- heten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster utan att de kontraktsslutande parterna flyttar sig (39). Det g(cid:228)ller allts(cid:229) mestadels tillhanda- h(cid:229)llande av varaktiga tj(cid:228)nster (40). F(cid:246)r att avg(cid:246)ra var det avtalsslutande f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget (cid:228)r etablerat skall man be- akta i vilken medlemsstat f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivaren faktiskt bedri- ver verksamhet (var huvudkontoret eller filialen (cid:228)r bel(cid:228)gen) och inte var de tekniska medel som anv(cid:228)nds f(cid:246)r tj(cid:228)nsten finns (till exempel var Internetservern (cid:228)r bel(cid:228)gen) (41). N(cid:228)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal tecknas via Internet sker det vanligen f(cid:246)rs(cid:228)kringstagaren sj(cid:228)lv kontaktar f(cid:246)rs(cid:228)krings- genom att bolaget med sin utrustning och efterfr(cid:229)gar f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal hos de bolag som anv(cid:228)nder elektronisk utrustning f(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l. Enligt g(cid:228)llande direktiv (cid:228)r det som avg(cid:246)r vilket system som till(cid:228)mpas p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamheten var den risk (eller det (cid:229)tagande) som f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtalet avser (cid:228)r bel(cid:228)gen. Var risken eller (cid:229)tagandet anses bel(cid:228)gen beror p(cid:229) precisa kriterier som fastst(cid:228)lls i f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven (42). F(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:228)kringsverk- samheten skall omfattas av best(cid:228)mmelserna om fritt tillhan- dah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster m(cid:229)ste den risk eller det (cid:229)tagande f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtalet g(cid:228)ller finnas i en annan medlemsstat (cid:228)n den d(cid:228)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivaren (cid:228)r etablerad. (39) De tidigare citerade m(cid:229)len 262/82 och 26/83, Luisi och Carbone, och det tidigare citerade m(cid:229)let C-23/93, TV 10. (40) J(cid:228)mf(cid:246)r avsnitt I. 1, fotnot 17. (41) J(cid:228)mf(cid:246)r i detta avseende det (cid:228)ndrade f(cid:246)rslaget till direktiv om vissa r(cid:228)ttsliga aspekter av den elektroniska handeln p(cid:229) den inre mark- naden. M(cid:229)l C-221/89, Rec. 1991, s. 3905. (42) N(cid:228)r det g(cid:228)ller annan direkt f(cid:246)rs(cid:228)kring (cid:228)n livf(cid:246)rs(cid:228)kring se artikel 2 d i det andra direktivet 88/357/EEG. N(cid:228)r det g(cid:228)ller livf(cid:246)rs(cid:228)kring se artikel 2 e i direktiv 90/619/EEG. Reglerna (cid:228)r annorlunda p(cid:229) bank- omr(cid:229)det d(cid:228)r det andra bankdirektivet 89/646/EEG inte inneh(cid:229)ller n(cid:229)gra best(cid:228)mmelser om lokalisering av bankverksamhet p(cid:229) den inre marknaden. J(cid:228)mf(cid:246)r tolkningsmeddelandet med lokaliserings- kriterier och best(cid:228)mmelser om vilket system som skall till(cid:228)mpas p(cid:229) banktj(cid:228)nster som bedrivs enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)ns- ter (SEK(97) 1193 slutlig, 20. 6. 1997). Mot bakgrund av g(cid:228)llande best(cid:228)mmelser anser kommis- sionen att f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet som bedrivs via elektro- nisk handel (till exempel via Internet), och som avser att t(cid:228)cka en risk som finns i en annan medlemsstat (cid:228)n den stat d(cid:228)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivaren (cid:228)r etablerad, omfattas av f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsdirektivens best(cid:228)mmelser om det fria tillhandah(cid:229)llandet av tj(cid:228)nster. F(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som via Internet sluter f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsavtal f(cid:246)r risker eller (cid:229)taganden i andra medlemsstater m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r g(cid:246)ra en s(cid:229)dan anm(cid:228)lan som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att fritt tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster (43). De nuvarande best(cid:228)mmelserna om den inre marknaden f(cid:246)r informationssamh(cid:228)llets f(cid:246)rs(cid:228)kringar tar ingen h(cid:228)nsyn till nya teknik f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet p(cid:229) den inre mark- naden. D(cid:228)rf(cid:246)r har kommissionen i ett meddelande till r(cid:229)det om en handlingsplan f(cid:246)r finansiella tj(cid:228)nster (44) sagt att den planerar att utarbeta en gr(cid:246)nbok f(cid:246)r att utreda om best(cid:228)m- melserna i de g(cid:228)llande f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven erbjuder en r(cid:228)ttslig ram som fr(cid:228)mjar den elektroniska handeln med fi- nansiella tj(cid:228)nster och samtidigt skyddar konsumenterna. b) Att anv(cid:228)nda elektronisk handel bara i reklamsyfte, f(cid:246)r aff(cid:228)rs- kommunikation eller f(cid:246)r marknadsf(cid:246)ring kan d(cid:228)remot inte anses utg(cid:246)ra f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet. I avsnitt III i det h(cid:228)r meddelandet anges att ingen anm(cid:228)lan kr(cid:228)vs enligt f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsdirektiven f(cid:246)r i v(cid:228)rdstaten, utan reklamverksamhet bara f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet som bedrivs i en annan medlemsstat enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster (45). Kommissionen anser att reklam- och marknadsf(cid:246)ringsverk- samhet inte kr(cid:228)ver n(cid:229)gon s(cid:229)dan anm(cid:228)lan som avses i artik- larna 34 och fram(cid:229)t i de tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven, och (43) Ang(cid:229)ende annan direkt f(cid:246)rs(cid:228)kring (cid:228)n livf(cid:246)rs(cid:228)kring, se artiklarna 14, 16 och 17 i direktiv 88/357/EEG, (cid:228)ndrade genom artiklarna 34, 35 och 36 i direktiv 92/49/EEG samt avseende livf(cid:246)rs(cid:228)kringar artiklarna 11, 14 och 17 i direktiv 88/357/EEG, (cid:228)ndrade genom artiklarna 34, 35 och 36 i direktiv 92/96/EEG om livf(cid:246)rs(cid:228)kringar, n(cid:228)r det g(cid:228)ller fritt tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster som faller inom detta omr(cid:229)de. (44) KOM(1999) 232, 11. 5. 1999. (45) J(cid:228)mf(cid:246)r kommissionens meddelande (cid:148)Ett europeiskt initiativ p(cid:229) om- r(cid:229)det elektronisk handel(cid:148), KOM(97) 15 slutlig. F(cid:246)rslag till Europa- parlamentets och r(cid:229)dets direktiv om vissa r(cid:228)ttsliga aspekter p(cid:229) den elektroniska handeln p(cid:229) den inre marknaden (KOM(1998) 586 slutlig, 18. 11. 1998) och det (cid:228)ndrade f(cid:246)rslaget (KOM(1999) 427 slutlig, 17. 8. 1999). C 43/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 2. 2000 som kr(cid:228)vs f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet som bedrivs enligt fri- heten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster. tj(cid:228)nster med alla tillg(cid:228)ngliga kommunikationsmedel i den med- lemsstat d(cid:228)r filialen eller d(cid:228)r tj(cid:228)nsterna tillhandah(cid:229)lls, s(cid:229) l(cid:228)nge de f(cid:246)ljer eventuella best(cid:228)mmelser om reklamens utformning och inneh(cid:229)ll som fastst(cid:228)llts med h(cid:228)nsyn till det allm(cid:228)nna b(cid:228)s- ta (49). 7. (cid:214)vrigt Kommissionen anser att det h(cid:246)gst troligt strider mot gemen- skapsr(cid:228)tten om en medlemsstat kr(cid:228)ver att f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som under en viss period tillhandah(cid:229)ller tj(cid:228)nster p(cid:229) dess territorium enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster m(cid:229)ste etablera sig d(cid:228)r f(cid:246)r att kunna forts(cid:228)tta verksamheten. B. ANM˜LAN F(cid:214)R ATT (cid:214)PPNA FILIAL ELLER FRITT TILLHANDA- H¯LLA TJ˜NSTER Kommissionen anser att den anm(cid:228)lan som kr(cid:228)vs enligt de tredje samordningsdirektiven b(cid:229)de f(cid:246)r att (cid:246)ppna och f(cid:246)r att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster (46) bara syftar till att informera de re- spektive tillsynsmyndigheterna och inte avser konsumentskydd. Kommissionen anser att kravet inte p(cid:229)verkar giltigheten i f(cid:246)r- s(cid:228)kringsavtal som tecknats utan f(cid:246)rhandsanm(cid:228)lan. Det skall framh(cid:229)llas att den expertgrupp som analyserar hur gemenskapens f(cid:246)rs(cid:228)kringslagstiftning kan f(cid:246)renklas i den tredje etappen av Slim-programmet f(cid:246)r enklare f(cid:246)rs(cid:228)kringslagstiftning inom unionen har rekommenderat att bibeh(cid:229)lla det nuvarande anm(cid:228)lningsf(cid:246)rfarandet, men samtidigt anpassa det f(cid:246)r att alla f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag i gemenskapen snabbt skall kunna godk(cid:228)nna ans(cid:246)kningar om f(cid:246)rs(cid:228)kringsskydd enligt friheten att tillhanda- h(cid:229)lla tj(cid:228)nster, utan att f(cid:246)r den skull slippa anm(cid:228)lningskravet (47). Kommissionen anser att r(cid:228)tten att g(cid:246)ra reklam (50) inte omfat- tas av anm(cid:228)lningskravet i de tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven (artik- larna 34 och f(cid:246)ljande) f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet som bedrivs enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster. Alla andra tolkningar skulle vara konstlade, eftersom det inte uttryckligen kr(cid:228)vs enligt de tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven. Enligt artikel 34 och f(cid:246)ljande i de tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven kr(cid:228)vs anm(cid:228)lan n(cid:228)r man avser att bedriva f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet en- ligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster, men inte f(cid:246)r reklamverk- samhet. Att till(cid:228)mpa anm(cid:228)lningskravet p(cid:229) reklam skulle ocks(cid:229) kunna leda till inkonsekvenser. F(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagen skulle teoretiskt kunna tvingas att underr(cid:228)tta myndigheterna i alla medlemssta- ter som eventuellt kan se reklamen, (cid:228)ven om bolaget inte ens planerar n(cid:229)gon verksamhet i de medlemsstaterna. Kommissionen v(cid:228)lkomnar rekommendationen och kommer att utreda hur de g(cid:228)llande best(cid:228)mmelserna kan beh(cid:246)va (cid:228)ndras f(cid:246)r att alla f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag i gemenskapen snabbt skall kunna godk(cid:228)nna ans(cid:246)kningar om f(cid:246)rs(cid:228)kringsskydd och fritt tillhanda- h(cid:229)lla tj(cid:228)nster. Detta s(cid:228)rskilt n(cid:228)r bolag som inte gjort f(cid:246)rhands- anm(cid:228)lan uppmanas att ing(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster (48). Kommissionen kommer att l(cid:228)gga fram n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)rslag. Kommissionen anser att anm(cid:228)lningskravet i artikel 34 och f(cid:246)l- jande i de tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven inte skall till(cid:228)mpas p(cid:229) n(cid:229)gon form av reklam oavsett medium (s(cid:229)som post, fax eller elektronisk kommunikation). Anm(cid:228)lan kr(cid:228)vs bara f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsbolag som avser att bedriva f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster och som tillhandah(cid:229)ller f(cid:246)r- s(cid:228)kringsprodukter till m(cid:246)jliga kunder i en annan medlemsstat. C. REKLAM F(cid:214)R F(cid:214)RS˜KRINGSTJ˜NSTER I de tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven fastst(cid:228)lls att f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag f(cid:229)r marknadsf(cid:246)ra sina med huvudkontor i en medlemsstat (46) Ang(cid:229)ende f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r att (cid:246)ppna filial se artikel 10 i f(cid:246)rsta f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektivet 73/239/EEG, (cid:228)ndrat genom artikel 32 i direk- tiv 92/49/EEG om annan direkt f(cid:246)rs(cid:228)kring (cid:228)n livf(cid:246)rs(cid:228)kring, samt artikel 10 i f(cid:246)rsta f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektivet 79/267/EEG, (cid:228)ndrat genom artikel 32 i direktiv 92/96/EEG om livf(cid:246)rs(cid:228)kringar. Ang(cid:229)ende f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r att fritt tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster se avse- ende annan direkt f(cid:246)rs(cid:228)kring (cid:228)n livf(cid:246)rs(cid:228)kring artiklarna 14, 16 och 17 i direktiv 88/357/EEG, (cid:228)ndrade genom artiklarna 34, 35 och 36 i direktiv 92/49/EEG samt avseende livf(cid:246)rs(cid:228)kringar artiklarna 11, 14 och 17 i direktiv 88/357/EEG, (cid:228)ndrade genom artiklarna 34, 35 och 36 i direktiv 92/96/EEG. (47) KOM(1999) 88 slutlig, 25. 2. 1999. (48) KOM(1999) 88 slutlig, 25. 2. 1999. Detta st(cid:228)llningstagande ber(cid:246)r bara reklam formellt och p(cid:229)ver- kar inte medlemsstaternas r(cid:228)tt att inom ramen f(cid:246)r g(cid:228)llande gemenskapsr(cid:228)tt enligt artiklarna 41 i de tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirek- tiven p(cid:229) det egna territoriet fastst(cid:228)lla best(cid:228)mmelser om rekla- mens inneh(cid:229)l f(cid:246)r att skydda det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta. (49) Artikel 41 i tredje direktivet 92/49/EEG om annan direkt f(cid:246)rs(cid:228)k- ring (cid:228)n livf(cid:246)rs(cid:228)kring samt artikel 41 i tredje livf(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektivet 92/96/EEG. (50) Med reklam avses (cid:148)varje form av framst(cid:228)llning i samband med n(cid:228)rings- eller aff(cid:228)rsverksamhet, hantverk eller yrkesut(cid:246)vning f(cid:246)r att fr(cid:228)mja tillhandah(cid:229)llandet av varor eller tj(cid:228)nster, d(cid:228)ribland fast egendom, r(cid:228)ttigheter och skyldigheter(cid:148) (direktiv 84/450/EEG av den 10 september 1984 om vilseledande reklam, EGT L 250, 19. 9. 1984, s. 17). Se ocks(cid:229) artikel 2 e i det redan citerade f(cid:246)rslaget till Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv om vissa r(cid:228)ttsliga aspek- ter p(cid:229) den elektroniska handeln p(cid:229) den inre marknaden (aff(cid:228)rs- meddelanden). 16. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 43/15 II. DET ALLM˜NNA B˜STA ENLIGT TREDJE F(cid:214)RS˜KRINGS- DIREKTIVEN OCH BEST˜MMELSERNAS TILL˜MPLIGHET Medlemsstaterna f(cid:229)r ocks(cid:229) kr(cid:228)va att skall anm(cid:228)las innan f(cid:246)rs(cid:228)kringen marknadsf(cid:246)rs (51). f(cid:246)rs(cid:228)kringsvillkoren I de tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven h(cid:228)nvisas till domstolens r(cid:228)tts- praxis och begreppet det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta, s(cid:228)rskilt i f(cid:246)reskrif- terna om att auktoriserade f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag skall f(cid:246)lja v(cid:228)rd- statens best(cid:228)mmelser i fr(cid:229)gan. S(cid:229)dana f(cid:246)reskrifter finns i de s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelserna om etableringsfrihet (artikel 32. 4 i direktiv 92/49/EEG och artikel 32. 4 i direktiv 92/96/EEG) och implicit i best(cid:228)mmelserna om etableringsr(cid:228)tten och friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster (artik- larna 28 och 41 i direktiv 92/49/EEG, artiklarna 28 och 41 i direktiv 92/96/EEG). 1. Begreppet det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta enligt de tredje f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsdirektiven I de tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven h(cid:228)nvisas vid ett flertal till- f(cid:228)llen till begreppet det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta. a) N(cid:228)r en filial inr(cid:228)ttas skall v(cid:228)rdstaten inom tv(cid:229) m(cid:229)nader, r(cid:228)knat fr(cid:229)n den dag d(cid:229) anm(cid:228)lan mottagits fr(cid:229)n f(cid:246)rs(cid:228)krings- bolagets hemland, underr(cid:228)tta f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget om de vill- kor som med h(cid:228)nsyn till det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta g(cid:228)ller f(cid:246)r verk- samhet i filialstaten (artikel 10 i direktiv 73/239/EEG och 79/267/EEG, vilka (cid:228)ndrats genom artiklarna 32 i direktiv 92/49/EEG och 92/96/EEG), (artikel 10 i direktiven 73/239/EEG och 79/267/EEG, (cid:228)ndrade genom artikel 32 i direktiven 92/49/EEG och 92/96/EEG). b) N(cid:228)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal marknadsf(cid:246)rs m(cid:229)ste den medlemsstat d(cid:228)r (cid:229)tagandet g(cid:246)rs eller risken (cid:228)r bel(cid:228)gen godk(cid:228)nna f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsavtal om livf(cid:246)rs(cid:228)kring eller annan direkt f(cid:246)rs(cid:228)kring med f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som (cid:228)r auktoriserade i andra medlemssta- ter, vare sig de drivs via filial eller enligt friheten att till- handah(cid:229)lla tj(cid:228)nster, f(cid:246)rutsatt att avtalen inte strider mot r(cid:228)ttsreglerna till skydd f(cid:246)r det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta i den med- lemsstat d(cid:228)r (cid:229)tagandet g(cid:246)rs eller d(cid:228)r risken (cid:228)r bel(cid:228)gen (ar- tikel 28 i direktiv 92/49/EEG och artikel 28 i direktiv 92/96/EEG). c) N(cid:228)r sjukf(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal helt eller delvis ers(cid:228)tter det skydd vid sjukdom som ges genom det lagstadgade socialf(cid:246)rs(cid:228)k- ringssystemet f(cid:229)r alla medlemsstater som till(cid:229)ter detta enligt artikel 54 i det tredje direktivet om annan direkt f(cid:246)rs(cid:228)kring (cid:228)n livf(cid:246)rs(cid:228)kring (92/49/EEG) f(cid:246)reskriva att avtalen skall f(cid:246)lja de s(cid:228)rskilda r(cid:228)ttsreglerna till skydd f(cid:246)r det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta. d) F(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som (cid:228)r auktoriserade i hemlandet f(cid:229)r med alla tillg(cid:228)ngliga medel marknadsf(cid:246)ra sina tj(cid:228)nster i filialstaten eller i den medlemsstat d(cid:228)r tj(cid:228)nsterna utf(cid:246)rs, med iaktta- gande av s(cid:229)dana eventuella best(cid:228)mmelser om formen och inneh(cid:229)llet i marknadsf(cid:246)ringen som antagits till skydd f(cid:246)r det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta (artikel 41 i direktiv 92/49/EEG och artikel 41 i direktiv 92/96/EEG). F(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven syftar huvudsakligen till att ge alla f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som (cid:228)r auktoriserade i n(cid:229)gon av medlems- staterna r(cid:228)tt att bedriva f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet inom hela Europeiska unionen, vare sig det sker enligt best(cid:228)mmelserna om etableringsr(cid:228)tt eller best(cid:228)mmelserna om friheten att till- handah(cid:229)lla tj(cid:228)nster. Best(cid:228)mmelserna till(cid:228)mpas p(cid:229) alla f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsbolag som har auktorisation i hemlandet och bedriver f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet i n(cid:229)gon eller n(cid:229)gra andra medlems- stater (cid:228)n hemlandet. Gemenskapens lagstiftare har inte av- sett att g(cid:246)ra n(cid:229)gon (cid:229)tskillnad mellan filial och fritt tillhan- dah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster (52). De skillnader som f(cid:246)reskrivs g(cid:228)l- ler endast anm(cid:228)lningsf(cid:246)rfarandet, n(cid:228)rmare best(cid:228)mt f(cid:246)r inr(cid:228)t- tandet av en filial (artikel 32 i direktiv 92/49/EEG) och f(cid:246)r att bedriva f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet som fritt tillhandah(cid:229)llna tj(cid:228)nster (artikel 34 och f(cid:246)ljande artiklar i direktiv 92/49/EEG och direktiv 92/96/EEG) (53). I sk(cid:228)l 19 i direktiv 92/49/EEG och i sk(cid:228)l 20 i direktiv 92/96/EEG s(cid:228)gs att den medlemsstat d(cid:228)r risken (cid:228)r bel(cid:228)gen (51) I sammanhanget b(cid:246)r det framh(cid:229)llas att artikel 54. 2 i det tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektivet 92/49/EEG inneh(cid:229)ller villkor f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)krings- bolagens verksamhet n(cid:228)r s(cid:229)dana sjukf(cid:246)rs(cid:228)kringar tekniskt sett fun- gerar likadant som en livf(cid:246)rs(cid:228)kring. I fr(cid:229)ga om obligatorisk arbetsskadef(cid:246)rs(cid:228)kring f(cid:229)r de ber(cid:246)rda med- lemsstaterna kr(cid:228)va att alla f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)retag skall f(cid:246)lja de s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser som finns f(cid:246)r detta slag av f(cid:246)rs(cid:228)kring i deras natio- nella lagstiftning, med undantag av best(cid:228)mmelser om den finansi- ella tillsynen f(cid:246)r vilken hemlandet skall vara ensamt ansvarigt (ar- tikel 55 i direktiv 92/49/EEG). (52) Det b(cid:246)r framh(cid:229)llas att principen om (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande, vilken till(cid:228)mpas b(cid:229)de p(cid:229) filialer och p(cid:229) fritt tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster, inte (cid:228)r n(cid:229)gon nyhet som inf(cid:246)rts genom de tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirek- tiven utan (cid:228)ven f(cid:246)rekommer i andra direktiv om finansiella tj(cid:228)nster, som till exempel det andra bankdirektivet 89/646/EEG (EGT L 386, 30. 12. 1989), senast (cid:228)ndrat genom direktiv 92/30/EEG (EGT L 110, 21. 4. 1992, s. 52) eller i direktiv 93/22/EEG om investeringstj(cid:228)nster inom v(cid:228)rdepappersomr(cid:229)det (EGT L 141, 11. 6. 1993, s. 27). (53) Det skall framh(cid:229)llas att principerna f(cid:246)r auktorisation och kontroll enbart av ursprungsstaten inte hindrar att v(cid:228)rdstaten till(cid:228)mpar best(cid:228)mmelser p(cid:229) andra r(cid:228)ttsomr(cid:229)den s(cid:229)som till exempel skatter(cid:228)t- ten, best(cid:228)mmelser om socialf(cid:246)rs(cid:228)kring eller arbetsr(cid:228)tt, vilka kan inneb(cid:228)ra att gemenskapsf(cid:246)retag behandlas olika beroende p(cid:229) om de bedriver verksamhet enligt best(cid:228)mmelserna om fritt tillhanda- h(cid:229)llande av tj(cid:228)nster eller enligt etableringsr(cid:228)tten. S(cid:229)dana best(cid:228)m- melsers f(cid:246)renlighet med gemenskapsr(cid:228)tten bed(cid:246)ms alltid enligt de kriterier f(cid:246)r det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta som finns i r(cid:228)ttspraxis, n(cid:228)mligen att best(cid:228)mmelserna inte f(cid:229)r vara diskriminerande eller (cid:246)verlap- pande och att de skall vara n(cid:246)dv(cid:228)ndiga och proportionerliga bland annat. C 43/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 2. 2000 (cid:148). har ansvaret f(cid:246)r att det inte finns n(cid:229)gra hinder inom dess territorium mot att tillhandah(cid:229)lla alla de f(cid:246)rs(cid:228)krings- produkter som saluf(cid:246)rs inom gemenskapen, f(cid:246)rutsatt att de inte strider mot de r(cid:228)ttsregler till skydd f(cid:246)r det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta som g(cid:228)ller i den medlemsstaten och att det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta inte skyddas av hemlandets r(cid:228)ttsregler, samt med kra- vet att s(cid:229)dana r(cid:228)ttsregler m(cid:229)ste till(cid:228)mpas utan diskrimine- ring p(cid:229) alla f(cid:246)retag som (cid:228)r verksamma i den medlemsstaten och vara objektivt n(cid:246)dv(cid:228)ndiga samt st(cid:229) i proportion till det avsedda m(cid:229)let. (cid:148) 2. Begreppet det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta a) Principer i r(cid:228)ttspraxis (57) Begreppet de tallm(cid:228)nna b(cid:228)sta har tillkommit genom EG- domstolens r(cid:228)ttspraxis, fr(cid:228)mst n(cid:228)r det g(cid:228)ller fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r varor och tj(cid:228)nster men begreppet kan i f(cid:246)rl(cid:228)ngningen ocks(cid:229) till(cid:228)mpas p(cid:229) etableringsr(cid:228)tten (58). Sk(cid:228)len i direktiv har juridiskt v(cid:228)rde f(cid:246)r tolkningen och infor- merar om vilka avsikter gemenskapens lagstiftare haft (54). Kommissionen anser att f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som f(cid:246)ljer f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsdirektivens best(cid:228)mmelser d(cid:228)rf(cid:246)r bara kan tvingas att anpassa sina tj(cid:228)nster till v(cid:228)rdstatens best(cid:228)mmelser om de strider mot det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta, oavsett om verksamheten bedrivs via en filial eller enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster. Inst(cid:228)llningen ahr ocks(cid:229) bekr(cid:228)ftats i domstolens r(cid:228)ttspraxis p(cid:229) senare tid. Domstolen har uttalat att bara best(cid:228)nnekser in det akkn(cid:228)nna b(cid:228)sta f(cid:229)r inskr(cid:228)nka eller hindra de b(cid:229)da grundl(cid:228)ggande r(cid:228)t- tigheterna at fritt tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster (55) och etablerings- r(cid:228)tten (56). I f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven definieras dock inte be- greppet det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta. D(cid:228)r n(cid:228)mns det endast i sk(cid:228)len vilka villkor som domstolens r(cid:228)ttspraxis kopplar till begrep- pet (cid:148)det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta(cid:148). Det beror p(cid:229) att det g(cid:228)ller ett begrepp som enligt domstolens r(cid:228)ttspraxis inte (cid:228)r slutgiltigt definierat och m(cid:246)jligt att utveckla. D(cid:228)rigenom m(cid:246)jligg(cid:246)rs en bed(cid:246)mning av gemenskapsr(cid:228)ttens f(cid:246)renlighet med en natio- nell (cid:229)tg(cid:228)rd p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) p(cid:229) omr(cid:229)den som inte har- moniserats, vilket hindrar att verksamhet bedrivs enligt r(cid:228)t- ten till fri etablering och fritt tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster. Det beror framf(cid:246)r allt p(cid:229) att medlemsstaterna p(cid:229) de omr(cid:229)- den som inte harmoniserats sj(cid:228)lva bed(cid:246)mer i vilken m(cid:229)n det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta ber(cid:246)rs och denna bed(cid:246)mning kan variera avsev(cid:228)rt till en annan beroende p(cid:229) nationell h(cid:228)vd och medlemsstaternas syften. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att h(cid:228)nvisa till domstolens r(cid:228)ttspraxis i fr(cid:229)gan. fr(cid:229)n en medlemsstat (54) Dom av den 11 april 1973 i Michel-m(cid:229)let 76/72, Rec. s. 457, Garc(cid:237)a-m(cid:229)let C-238/94, Rec. 1996, s. I-1673. (55) Dom av den 25 juli 1991, i S(cid:228)ger-m(cid:229)let C-76/90, Rec. 1991, s. I-4221. Se komissionens analys i tolkningsmeddelandet om friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster (cid:246)ver gr(cid:228)nserna (EGT C 334, 9. 12. 1993, s. 3) och i kommissionens tolkningsmeddelande om frihet att tillhan- dah(cid:229)lla tj(cid:228)nster och begreppet (cid:148)det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta(cid:148) i andra bank- direktivet (SEK(97) 1193, 26. 6. 1997). (56) Den i fotnot 6 n(cid:228)mnda domen av den 30 november 1995 i Gebhard-m(cid:229)let C-55/94, Rec. 1995, s. I-4165. Se (cid:228)ven dom av den 31 mars 1993 i Kraus-m(cid:229)let C-19/92, Rec. 1993, s. I-1663. Dom av den 9 mars 1999 i Centros-m(cid:229)let C-212/97, Rec. 1999, s. I-1459. Domstolen har dock aldrig givit n(cid:229)gon definition p(cid:229) be- greppet, som forts(cid:228)tter att utvecklas. Domstolen avg(cid:246)r fr(cid:229)n fall till fall om nationella best(cid:228)mmelser skyddar ett tr(cid:228)ng- ande allm(cid:228)nintresse och f(cid:246)rtydligar hur man kan resonera f(cid:246)r att avg(cid:246)ra om en medlemsstat har r(cid:228)tt att (cid:229)beropa vissa best(cid:228)mmelser mot ekonomiska akt(cid:246)rer som verkar p(cid:229) dess territorium men (cid:228)r etablerade i n(cid:229)gon annan medlemsstat. Domstolen har fastst(cid:228)llt strikta villkor f(cid:246)r att nationella best(cid:228)mmelser skall anses skydda ett tr(cid:228)ngande allm(cid:228)n- intresse och d(cid:228)rigenom r(cid:228)tteligen kunna (cid:229)beropas (59). F(cid:246)r att en nationell best(cid:228)mmelse skall kunna inskr(cid:228)nka eller begr(cid:228)nsa etableringsr(cid:228)tten eller friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster kr(cid:228)ver domstolen f(cid:246)ljande: (cid:151) Best(cid:228)mmelsen skall avse ett omr(cid:229)de som inte harmoni- serats. (cid:151) Best(cid:228)mmelsen skall vara av allm(cid:228)nt intresse. (57) Kommissionens analys kan naturligtvis (cid:228)ndras om domstolens r(cid:228)ttspraxis i fr(cid:229)gan f(cid:246)r(cid:228)ndras. (58) Den tidigare citerade domen av den 30 november 1995 i Gebhard- m(cid:229)let C-55/94. Det (cid:228)r intressant att notera att domen i Gebhard- m(cid:229)let avser ett omr(cid:229)de (frihet att bedriva advokatverksamhet) d(cid:228)r villkoren och friheten att bedriva verksamhet harmoniserats i mycket begr(cid:228)nsad omfattning j(cid:228)mf(cid:246)rt med f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet. P(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsomr(cid:229)det har villkoren harmoniserats mycket l(cid:229)ngt och d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r m(cid:246)jligheten att (cid:229)beropa best(cid:228)mmelser om det all- m(cid:228)nna b(cid:228)sta mycket mer begr(cid:228)nsade. Avtalsr(cid:228)tten p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsomr(cid:229)det har d(cid:228)remot inte harmoniserats i gemenskapens sekund(cid:228)rr(cid:228)ttsliga lagstiftning och medlemsstaterna har en bredare handlingsmarginal. Det (cid:228)r fr(cid:228)mst p(cid:229) detta omr(cid:229)de som pr(cid:246)vningen av det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta b(cid:246)r g(cid:246)ras. (59) Se den tidigare citerade domen i Gebhard-m(cid:229)let, i vilken domstolen uttalat att (cid:148). nationella (cid:229)tg(cid:228)rder som kan hindra eller g(cid:246)ra det mindre attraktivt att ut(cid:246)va de grundl(cid:228)ggande friheter som garan- teras av f(cid:246)rdraget skall uppfylla fyra f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar. De skall vara till(cid:228)mpliga p(cid:229) ett icke-diskriminerande s(cid:228)tt, de skall framst(cid:229) som motiverade med h(cid:228)nsyn till det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta, de skall vara (cid:228)g- nade att s(cid:228)kerst(cid:228)lla f(cid:246)rverkligandet av den m(cid:229)ls(cid:228)ttning som efter- str(cid:228)vas genom dem och de skall inte g(cid:229) ut(cid:246)ver vad som (cid:228)r n(cid:246)d- v(cid:228)ndigt f(cid:246)r att uppn(cid:229) denna m(cid:229)ls(cid:228)ttning. (cid:148) Denna r(cid:228)ttspraxis har d(cid:228)refter bekr(cid:228)ftats av domstolen i domarna i m(cid:229)l C-415/93, (cid:148)Bos- man(cid:148), Rec. 1995, s. I-4921 och m(cid:229)l C-250/95, Futura, Rec. 1997, s. I-2471. 16. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 43/17 (cid:151) Best(cid:228)mmelsen f(cid:229)r inte vara diskriminerande. (cid:151) Best(cid:228)mmelsen skall vara objektivt n(cid:246)dv(cid:228)ndig. Om en medlemsstat anser att det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta moti- verar str(cid:228)ngare konsumentskyddskrav p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)krings- bolag som ut(cid:246)var verksamhet i medlemsstaten (cid:228)n det minimiskydd som fastst(cid:228)lls i gemenskapsbest(cid:228)mmelserna m(cid:229)ste medlemsstatens krav vara proportionerligt f(cid:246)r att inte strida mot gemenskapsr(cid:228)ttens vara. (cid:151) Best(cid:228)mmelsen skall st(cid:229) i proportion till det efterstr(cid:228)vade b) Best(cid:228)mmelsen skall vara av allm(cid:228)nt intresse m(cid:229)let. (cid:151) Det f(cid:229)r inte finnas andra best(cid:228)mmelser i etableringssta- ten som redan skyddar det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta och som tj(cid:228)nstetillhandah(cid:229)llaren m(cid:229)ste f(cid:246)lja. Dessa krav (cid:228)r kumulativa. F(cid:246)r att nationella best(cid:228)mmelser inte skall strida mot principen om fri r(cid:246)rlighet m(cid:229)ste samt- liga villkor vara uppfyllda. Om n(cid:229)got av villkoren inte (cid:228)r uppfyllt anses best(cid:228)mmelsen strida mot gemenskapsr(cid:228)tten. EG-domstolen medger att f(cid:246)ljande omr(cid:229)den kan anses skydda det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta i den m(cid:229)n de inte harmoni- serats (62): (cid:151) branschbest(cid:228)mmelser som avser att skydda tj(cid:228)ns- temottagarna (63), (cid:151) arbetstagarskydd (64) inklusive socialt skydd (65), (cid:151) konsumentskydd (66). (cid:151) bevarande av den nationella finansmarknadens anse- ende (67), Begreppet det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta (cid:228)r ett undantag fr(cid:229)n f(cid:246)rdra- gets grundl(cid:228)ggande principer om fri r(cid:246)rlighet och m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r tolkas restriktivt f(cid:246)r att inte (cid:229)beropas i orimlig om- fattning eller missbrukas. Vid tvist (cid:228)r det alltid den med- lemsstat som till(cid:228)mpar begr(cid:228)nsande best(cid:228)mmelser som skall bevisa att best(cid:228)mmelsen uppfyller de ovanst(cid:229)ende villkoren. (cid:151) bedr(cid:228)geribek(cid:228)mpning (68), (cid:151) allm(cid:228)n ordning (69), (cid:151) immaterialr(cid:228)ttsligt skydd (70), b) Analys av kraven p(cid:229) begreppet det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta a) Best(cid:228)mmelsen skall avse ett omr(cid:229)de som inte harmoniserats I harmoniseringsdirektiven fastst(cid:228)lls en miniminiv(cid:229) i ge- menskapen f(cid:246)r det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta. Best(cid:228)mmelser om till exempel ber(cid:228)kning av tekniska avs(cid:228)ttningar och solvens- marginal, om villkoren f(cid:246)r att ut(cid:246)va f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksam- het, om finansiell kontroll och f(cid:246)rsiktighet ers(cid:228)tter allts(cid:229) medlemsstaternas definitioner av det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta. N(cid:228)r harmoniseringsbest(cid:228)mmelserna i direktiven ger ett minimiskydd f(cid:229)r medlemsstaterna sj(cid:228)lva till(cid:228)mpa str(cid:228)ng- are regler p(cid:229) nationella f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag (60). P(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsdirektivens omr(cid:229)de (cid:228)r detta t. ex. fallet i fr(cid:229)ga om best(cid:228)mmelser som avser regler om placering eller sprid- ning av tillg(cid:229)ngar som representerar de tekniska avs(cid:228)tt- ningarna. Av detta sk(cid:228)l p(cid:229)pekas i de tredje f(cid:246)rs(cid:228)krings- direktiven att, i de fall som best(cid:228)mmelserna i dessa di- rektiv avser minimikrav f(cid:229)r hemlandet fastst(cid:228)lla str(cid:228)ng- are regler f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)retag som (cid:228)r auktoriserade av dess egna beh(cid:246)riga myndigheter (61). (60) Dom av den 12 december 1996, RTI, f(cid:246)renade m(cid:229)l C-320/94, C-328/94, C-329/94, C-337/94, C-338/94 och C-339/94, Rec. 1996, s. I-6471, som kr(cid:228)ver att minimiklausulerna skall f(cid:246)lja f(cid:246)r- draget. (cid:151) bevarande av det nationella historiska och konstn(cid:228)r- liga kulturarvet (71), (cid:151) kulturpolitik och bevarande av den kulturella m(cid:229)ng- falden inom den audiovisuella sektorn (72), (cid:151) likabehandling i skatteh(cid:228)nseende (73), (62) Det finns starka sk(cid:228)l f(cid:246)r att till denna f(cid:246)rteckning foga best(cid:228)mmel- serna i artikel 46 om allm(cid:228)n ordning, s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa. (63) Dom av den 18 januari 1979 i Van Wesenmael-m(cid:229)len 110/78 och 111/78, Rec. 1979, s. 35. (64) Den tidigare citerade domen av den 17 december 1981, Webb. (65) Dom av den 28 mars 1996 i Guiot-m(cid:229)let C-272/94, Rec. 1996, s. I-1905. (66) Den tidigare citerade domen av den 4 december 1986 i m(cid:229)l 205/84, kommissionen mot Tyskland. (67) Tidigare citerad dom av den 10 maj 1995 i m(cid:229)l C-384/93, Alpine Investments BV. (68) Dom av den 24 mars 1994 i Schindler-m(cid:229)let C-275/92, Rec. 1994, s. I-1039. (69) Ibid. (70) Dom av den 18 mars 1980 i Coditel-m(cid:229)let 62/79, Rec. 1980, s. 881. (71) Dom av den 26 februari 1991 i m(cid:229)l C-180/89, kommissionen mot Italien, Rec. 1991, s. 709. (72) Dom av den 25 juli 1991 i m(cid:229)l C-288/89, Collectieve Antenne- voorziening Gouda, Rec. 1991, s. I-4007 och kommissionen mot Nederl(cid:228)nderna i m(cid:229)l C-353/89, Rec. 1991, s. I-4069. Dom av den 3 februari 1993 i m(cid:229)l C-148/91, Veronica Omroep organisatie, Rec. 1993, s. I-487. (61) Tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektivet 92/49/EEG, stycke 8 i ingressen och (73) Dom av den 28 januari 1992 i Bachmann-m(cid:229)let C-204/90, Rec. tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektivet 92/96/EEG, stycke 9 i ingressen. 1992, s. 249. C 43/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 2. 2000 (cid:151) trafiks(cid:228)kerhet (74), (cid:151) borgen(cid:228)rsskydd (75), (cid:151) god handelssed (76) och (cid:151) r(cid:228)ttss(cid:228)kerhet (77). F(cid:246)rteckningen (cid:228)r komma att utvidga den. inte slutgiltig och domstolen kan c) Best(cid:228)mmelsen f(cid:229)r inte vara diskriminerande Om en medlemsstat st(cid:228)ller andra eller str(cid:228)ngare krav p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag i gemenskapen (cid:228)n p(cid:229) de nationella f(cid:246)r- s(cid:228)kringsbolagen och d(cid:228)rmed till(cid:228)mpar diskriminerande begr(cid:228)nsningar (cid:228)r giltiga sk(cid:228)l bara de som anges i artikel 46 i f(cid:246)rdraget (allm(cid:228)n ordning, s(cid:228)kerhet eller h(cid:228)lsa) (78) och inte ekonomiska sk(cid:228)l (79). H(cid:228)r kr(cid:228)vs ocks(cid:229) en mycket strikt tolkning. I s(cid:229)dana fall finns ingen anledning att pr(cid:246)va om den nationella best(cid:228)mmelsen (cid:228)r f(cid:246)renlig med gemenskapsr(cid:228)t- ten med h(cid:228)nvisning till det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta. diskriminerande best(cid:228)mmelser p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsomr(cid:229)det har sm(cid:229) m(cid:246)jligheter att motiveras. d) Best(cid:228)mmelsen skall vara objektivt n(cid:246)dv(cid:228)ndig ˜ven om v(cid:228)rdstaten anser att n(cid:229)gon best(cid:228)mmelse skyd- dar det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta b(cid:246)r det pr(cid:246)vas om best(cid:228)mmelsen verkligen (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig. till exempel I vissa domar har domstolen ansett att nationella be- st(cid:228)mmelser som v(cid:228)rdstaten h(cid:228)vdat vara av allm(cid:228)nt in- tresse, f(cid:246)r konsumentskyddet, varit mer l(cid:229)ngtg(cid:229)ende (cid:228)n skyddet kr(cid:228)ver (80). Domstolen pr(cid:246)var vissa best(cid:228)mmelser som h(cid:228)vdas skydda dem som anlitar tj(cid:228)nsterna, till exempel konsumenter, f(cid:246)r att se om de egentligen inte har andra syften, till exempel att skydda den nationella marknaden. e) Best(cid:228)mmelsen skall st(cid:229) i proportion till det efterstr(cid:228)vade m(cid:229)let Slutligen b(cid:246)r det pr(cid:246)vas om det finns mindre begr(cid:228)n- sande s(cid:228)tt att skydda det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta. Domstolen utreder vanligen om medlemsstaterna har best(cid:228)mmelser som (cid:228)r mindre begr(cid:228)nsande f(cid:246)r medlemsstaternas han- del (81). Ibland finner domstolen n(cid:228)r medlemsstaters lag- stiftning j(cid:228)mf(cid:246)rs att mindre begr(cid:228)nsande best(cid:228)mmelser finns f(cid:246)r att skydda konsumenterna (82). Domstolen har dock (cid:228)ven uttalat att (cid:148)det f(cid:246)rh(cid:229)llandet att en medlemsstat till(cid:228)mpar best(cid:228)mmelser som (cid:228)r mindre str(cid:228)nga (cid:228)n de som till(cid:228)mpas av en annan medlemsstat [inte inneb(cid:228)r] att de senare (cid:228)r f(cid:246)r l(cid:229)ngtg(cid:229)ende och d(cid:228)rmed inte f(cid:246)r- enliga med gemenskapsr(cid:228)tten(cid:148) (83). Det (cid:228)r sv(cid:229)rt att avg(cid:246)ra vilka best(cid:228)mmelser p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsomr(cid:229)det som skulle kunna inneb(cid:228)ra ett allvarligt hot mot samh(cid:228)llets intressen. D(cid:228)rf(cid:246)r kan man anta att (74) Dom av den 5 oktober 1994 i Van Schaik-m(cid:229)let C-55/93, Rec. 1994, s. I-4837. (75) Dom av den 12 december 1996 i m(cid:229)l C-3/95, Reiseb(cid:252)ro Broede, Rec. 1996, s. I-6511. (76) Redan citerad dom av den 10 maj 1995 i m(cid:229)l C-384/93, Alpine Investments BV. Dom av den 25 juli 1991 i m(cid:229)l C-288/89, Col- lectieve Antennevoorziening Gouda, Rec. 1991, s. I-4007. (77) Ibid. (78) Dom av den 4 maj 1993 i m(cid:229)l C-17/92, Federaci(cid:243)n de Distribui- dores CinematogrÆficos, Rec. 1993, s. I-2239, d(cid:228)r domstolen ans(cid:229)g att skydd av kulturpolitiken inte var ett s(cid:229)dant undantag som avses i artikel 46 i f(cid:246)rdraget. Jfr dom av den 29 april 1999 i Ciola-m(cid:229)let C-224/97, punkt 16(cid:150)17, Rec. 1999, s. I-2517. (79) M(cid:229)l 352/85, Rec. 1988, s. 2085; m(cid:229)l C-17/92, Rec. 1993, s. I-2239; dom av den 14 november 1995 i Svensson-m(cid:229)let C-484/93, Rec. 1995, s. I-3955. Domstolen anser att begreppet f(cid:246)ruts(cid:228)tter att det, ut(cid:246)ver den st(cid:246)rning av ordningen i samh(cid:228)llet som varje lag(cid:246)vertr(cid:228)delse inneb(cid:228)r, f(cid:246)religger ett verkligt och till- r(cid:228)ckligt allvarligt hot som p(cid:229)verkar ett av samh(cid:228)llets grundl(cid:228)g- gande intressen (dom av den 27 oktober 1977 i Boucherau-m(cid:229)let 30/77, Rec. 1977, s. 1999). Dom av den 29 oktober 1998 i m(cid:229)l C-114/97, kommissionen mot Spanien, Rec. 1998, s. I-6717. Om en nationell best(cid:228)mmelse som (cid:228)r begr(cid:228)nsande f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som f(cid:229)tt (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande av v(cid:228)rdstaten motiveras med att den skyddar dem tj(cid:228)ns- terna riktas till b(cid:246)r det pr(cid:246)vas om skyddet verkligen beh(cid:246)vs. Domstolen uttalade i en dom av den 4 decem- ber 1986 (84) i ett f(cid:246)rs(cid:228)kringsm(cid:229)l mellan kommissionen och Tyskland att (cid:148)det till och med kan finnas fall d(cid:229) det, p(cid:229) grund av de f(cid:246)rs(cid:228)krade riskerna och f(cid:246)rs(cid:228)kringstaga- ren, saknas behov av att skydda denna genom att till- l(cid:228)mpa tvingande regler i nationell r(cid:228)tt(cid:148). (80) Dom av den 1 december 1998 i Ambry-m(cid:229)let C-410/96, Rec. 1998, s. I-7875, det tidigare citerade m(cid:229)let C-76/90, Denemeyer, och m(cid:229)l 205/84, kommissionen mot Tyskland, Rec. 1986, s. 3755. (81) Se i sista hand domen av den 6 juni 1996, kommissionen mot Italien ((cid:148)SIM(cid:148)-m(cid:229)let), C-101/94, Rec. 1996, s. I-2691. Se (cid:228)ven den tidigare citerade domen av den 10 maj 1995, Alpine Investments i m(cid:229)l C-384/93. (82) Dom av den 18 maj 1993 i Yves Rocher-m(cid:229)let C-129/91, Rec. 1993, s. I-2361. (83) Redan citerad dom av den 10 maj 1995 i m(cid:229)l C-384/93, Alpine Investments BV. (84) Dom av den 4 december 1986 i det tidigare citerade m(cid:229)let 205/84, kommissionen mot Tyskland. 16. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 43/19 F(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven ansluter sig till denna r(cid:228)ttspraxis och f(cid:246)reskriver att f(cid:246)rs(cid:228)kringstagarens s(cid:228)rskilda karakt(cid:228)r och omst(cid:228)ndigheterna skall beaktas i fr(cid:229)ga om vissa best(cid:228)mmelser som skall skydda f(cid:246)rs(cid:228)kringstagarna, till exempel att (cid:148)stora risker(cid:148) skall skiljas fr(cid:229)n (cid:148)gruppris- ker(cid:148) (85) i avtal om annan f(cid:246)rs(cid:228)kring (cid:228)n livf(cid:246)rs(cid:228)kring, hur l(cid:229)ngtg(cid:229)ende kravet p(cid:229) information till f(cid:246)rs(cid:228)krings- tagarna (86) skall vara eller om r(cid:228)tten att s(cid:228)ga upp liv- f(cid:246)rs(cid:228)kring (87). Kommissionen anser att medlemsstaterna n(cid:228)r de till(cid:228)m- par best(cid:228)mmelser som skall skydda det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta b(cid:246)r skilja p(cid:229) om tj(cid:228)nsterna riktas till en v(cid:228)linformerad m(cid:229)lgrupp eller ej och ta h(cid:228)nsyn till hur utsatta de grup- per som skall skyddas (cid:228)r. V(cid:228)rdstaten b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte (cid:229)beropa s(cid:228)rbest(cid:228)mmelser som skall skydda det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta, (cid:229)tminstone inte med s(cid:228)rskild inriktning p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringstagarna, n(cid:228)r f(cid:246)rs(cid:228)k- ringen avser s(cid:229) kallade stora risker eller v(cid:228)l insatta eller yrkesm(cid:228)ssigt verksamma f(cid:246)rs(cid:228)kringstagare (till exempel finansinstitut). Det (cid:228)r knappast f(cid:246)renligt med proportio- nalitetsprincipen. f) Det f(cid:229)r inte finnas andra best(cid:228)mmelser i etableringsstaten som redan skyddar det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta och som tj(cid:228)nstetill- handah(cid:229)llaren m(cid:229)ste f(cid:246)lja Det b(cid:246)r ibland utredas om det i hemlandets lagstiftning finns liknande eller j(cid:228)mf(cid:246)rbara best(cid:228)mmelser om skydd av det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta, som redan till(cid:228)mpas p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsbolag (88). I fr(cid:229)ga om f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven kan en s(cid:229)dan pr(cid:246)vning beh(cid:246)vas bland annat f(cid:246)r att bed(cid:246)ma om v(cid:228)rdstatens best(cid:228)mmelser (cid:228)r f(cid:246)renliga med gemenskapsr(cid:228)tten. (85) Artikel 5 d i direktiv 73/239/EEG, senast (cid:228)ndrat genom direktiv 88/357/EEG och 90/618/EEG. (86) Ang(cid:229)ende annan direkt f(cid:246)rs(cid:228)kring (cid:228)n livf(cid:246)rs(cid:228)kring, se direktiv 92/49/EEG, artikel 31 (kravet p(cid:229) att informera f(cid:246)rs(cid:228)kringstagarna ing(cid:229)s avser fysiska personer) och artikel 43 (infor- innan avtal mationskravet begr(cid:228)nsas till (cid:148)grupprisker(cid:148)). (87) Bara de som tecknat individuella livf(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal har r(cid:228)tt att s(cid:228)ga upp ing(cid:229)ngna f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal och medlemsstaterna beh(cid:246)ver inte bevilja f(cid:246)rs(cid:228)kringstagare denna r(cid:228)tt om de inte, p(cid:229) grund av sin st(cid:228)llning eller p(cid:229) grund av de omst(cid:228)ndigheter under vilka av- talet ing(cid:229)tts, (cid:228)r i behov av detta s(cid:228)rskilda skydd (jfr artikel 15 i direktiv 90/619/EEG, senast (cid:228)ndrat genom direktiv 92/96/EEG, ar- tikel 30). (88) Det tidigare citerade m(cid:229)let 205/84, kommissionen mot Tyskland; Denemeyer-m(cid:229)let C-76/90. Vid denna bed(cid:246)mning b(cid:246)r det till exempel utredas om vissa kontroller som v(cid:228)rdstaten kr(cid:228)ver g(cid:246)rs redan i hem- landet och om information om bokf(cid:246)ring, solvensmar- ginaler, statistik och den finansiella situationen anm(cid:228)lts till beh(cid:246)riga myndigheter i hemlandet. c) (cid:214)vriga h(cid:228)nsyn Att ta in hela omr(cid:229)den av den nationella lagstiftningen i f(cid:246)rteckningen p(cid:229) vilka best(cid:228)mmelser som skyddar det all- m(cid:228)nna b(cid:228)sta (cid:228)r att missbruka begreppet (cid:148)det allm(cid:228)nna b(cid:228)s- ta(cid:148). M(cid:229)nga medlemsstater anser dock att all lagstiftning om konsumentskydd, skatteuppb(cid:246)rd, handelsr(cid:228)tt eller konkur- rensr(cid:228)tt (cid:228)r best(cid:228)mmelser som skall skydda det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta. Kommissionen anser att medlemsstaterna antingen vid antagandet, om lagstiftningen (cid:228)r ny, eller i den anm(cid:228)lan som kr(cid:228)vs enligt artikel 32. 4 i direktiv 92/49/EEG och 92/96/EEG m(cid:229)ste ange exakt vilka best(cid:228)mmelser i lagtexten som i f(cid:246)rekommande fall anses skydda det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta, enligt principerna om att best(cid:228)mmelserna skall vara n(cid:246)d- v(cid:228)ndiga, inte (cid:246)verlappande och proprotionerliga. ˜ven om resonemanget och fr(cid:229)gorna (cid:228)r desamma oavsett om bolagets verksamhet bedrivs i filial eller enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster kan bed(cid:246)mningen av proportio- nalitetsprincipen ibland variera beroende p(cid:229) hur verksam- heten bedrivs. Att fritt tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster (cid:228)r till sin natur n(cid:229)got annat (cid:228)n etablering och begr(cid:228)nsningar anses oftare proportionerliga i f(cid:246)rh(cid:229)llande till akt(cid:246)rer som (cid:228)r permanent verksamma p(cid:229) ett territorium (cid:228)n i f(cid:246)rh(cid:229)llande till akt(cid:246)rer som bedriver tillf(cid:228)llig verksamhet. Ocks(cid:229) domstolen medger skillnaden, och har uttalat att r(cid:228)ttsramen f(cid:246)r dem som tillhandah(cid:229)ller tj(cid:228)nster b(cid:246)r vara mindre restriktiv och kr(cid:228)vande (cid:228)n f(cid:246)r dem som (cid:228)r etable- rade (89). Enligt fastlagd r(cid:228)ttspraxis i artikel 50. 3 i f(cid:246)rdraget (cid:148)inneb(cid:228)r dock inte att hela den nationella lagstiftning som g(cid:228)ller f(cid:246)r [v(cid:228)rdstatens] egna medborgare och som i allm(cid:228)n- het (cid:228)r till(cid:228)mplig p(cid:229) permanent verksamhet som utf(cid:246)rs av f(cid:246)retag som (cid:228)r etablerade i den staten, kan till(cid:228)mpas i dess helhet och p(cid:229) samma s(cid:228)tt p(cid:229) verksamhet som (cid:228)r av tillf(cid:228)llig karakt(cid:228)r och som ut(cid:246)vas av f(cid:246)retag som (cid:228)r etablerade i andra medlemsstater(cid:148) (90). (89) Domstolen har upprepade g(cid:229)nger erinrat om att medlemsstaterna inte f(cid:229)r kr(cid:228)va att tj(cid:228)nster som tillhandah(cid:229)lls p(cid:229) deras territorium m(cid:229)ste uppfylla alla krav som st(cid:228)lls f(cid:246)r etablering, eftersom detta skulle urholka f(cid:246)rdragets best(cid:228)mmelser om friheten att tillhanda- h(cid:229)lla tj(cid:228)nster. Tidigare citerad dom av den 25 juli 1991, S(cid:228)ger. Se (cid:228)ven dom av den 26 februari 1991 i m(cid:229)l C-198/89, kommissionen mot Grekland, Rec. 1991, s. 735. (90) Tidigare citerad dom av den 4 december 1986, kommissionen mot Tyskland. Se (cid:228)ven dom av den 17 december 1981 i m(cid:229)l 279/80, Webb, Rec. 1981, s. 3305. C 43/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 2. 2000 En och samma begr(cid:228)nsning som motiveras av det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta kan d(cid:228)rf(cid:246)r beroende p(cid:229) omst(cid:228)ndigheterna anses pro- portionerlig f(cid:246)r en filial men d(cid:228)remot inte f(cid:246)r tj(cid:228)nstetill- handah(cid:229)llare. Kommissionen anser att medlemsstater som med h(cid:228)nvisning till det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta st(cid:228)ller vissa formella krav p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagen (till exempel avseende tillsyn, registrering, avgifter och information) b(cid:246)r ta h(cid:228)nsyn till i vilken form bolaget bedriver verksamhet, enligt best(cid:228)mmel- serna om (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande. i) skyldighet att fastst(cid:228)lla (cid:229)terk(cid:246)psv(cid:228)rde f(cid:246)r livf(cid:246)rs(cid:228)k- ringar, j) f(cid:246)rbud mot att per telefon erbjuda olika finansiella tj(cid:228)nster till enskilda, utan skriftligt medgivande i f(cid:246)r- v(cid:228)g (s(cid:229) kallad cold calling), Samma distinktion kan dock inte g(cid:246)ras n(cid:228)r det g(cid:228)ller be- st(cid:228)mmelser om konsumentskydd (f(cid:246)rutsatt att (cid:246)vriga krav (cid:228)r uppfyllda). Konsumentskyddet bed(cid:246)ms likadant oavsett om verksamheten bedrivs som fritt tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster eller enligt etableringsr(cid:228)tten. 3. Till(cid:228)mpning av principerna p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringssektorn allm(cid:228)nna b(cid:228)sta Efter ovanst(cid:229)ende redog(cid:246)relse av vad som huvudsakligen k(cid:228)nnetecknar begreppet det f(cid:246)ljer nu kommissionens tolkning av hur begreppet b(cid:246)r till(cid:228)mpas p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsomr(cid:229)det och n(cid:229)gra exempel p(cid:229) vilka natio- nella best(cid:228)mmelser som v(cid:228)rdstatens myndigheter har r(cid:228)tt att till(cid:228)mpa, eftersom de skyddar det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta. Det b(cid:246)r (cid:229)terigen framh(cid:229)llas att tolkningen inte p(cid:229) n(cid:229)got s(cid:228)tt f(cid:246)regriper domstolens tolkning, som (cid:228)r sista instans f(cid:246)r att tolka f(cid:246)rdraget och sekund(cid:228)rr(cid:228)tten. De n(cid:228)mnda best(cid:228)mmel- serna kan exempelvis avse a) information i f(cid:246)rv(cid:228)g om f(cid:246)rs(cid:228)kringsvillkoren, b) f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolags kapitaliseringstransaktioner, c) obligatoriska kvotsystem f(cid:246)r bonus(cid:246)kning eller bonus- minskning, d) f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtalets spr(cid:229)k, e) uppf(cid:246)randekodex i branschen, f) h(cid:246)gsta ber(cid:228)kningsr(cid:228)ntor f(cid:246)r livf(cid:246)rs(cid:228)kringar, g) krav p(cid:229) standardvillkor eller minimivillkor f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)k- ringar, h) best(cid:228)mmelser om obligatorisk sj(cid:228)lvrisk i f(cid:246)rs(cid:228)kringsav- tal, k) v(cid:228)rdstatens best(cid:228)mmelser f(cid:246)r indirekt beskattning av f(cid:246)rs(cid:228)kringspremier i f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal som slutits enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster och krav p(cid:229) att f(cid:246)r- s(cid:228)kringsgivaren skall utse ett skatteombud. a) Information i f(cid:246)rv(cid:228)g om f(cid:246)rs(cid:228)kringsvillkoren De tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven inneh(cid:229)ller ett uttryckligt f(cid:246)r- bud mot alla sorters kontroller av f(cid:246)rs(cid:228)kringsbrev och av- talshandlingar (91) vare sig det sker i f(cid:246)rv(cid:228)g eller l(cid:246)pande, oavsett vad de nationella myndigheterna kallar systemet och vare sig det g(cid:228)ller f(cid:246)rhandsgodk(cid:228)nnande av avtal och priser, l(cid:246)pande anm(cid:228)lan f(cid:246)r indirekt godk(cid:228)nnande, eller inl(cid:228)m- nande av handlingarna innan de anv(cid:228)nds. Att p(cid:229) f(cid:246)rhand eller systematiskt kontrollera handlingar (cid:228)r numera bara till- l(cid:229)tet om det uttryckligen f(cid:246)reskrivs i gemenskapsdirektiven. Det kan g(cid:228)lla till exempel obligatoriska f(cid:246)rs(cid:228)kringar som den obligatoriska trafikf(cid:246)rs(cid:228)kringen (92) eller sjukf(cid:246)rs(cid:228)kringar lagstadgade socialf(cid:246)rs(cid:228)kringssystemet (93), som ers(cid:228)tter det d(cid:228)r medlemsstaterna f(cid:229)r kr(cid:228)va att de allm(cid:228)nna f(cid:246)rs(cid:228)krings- villkoren skall anm(cid:228)las innan de f(cid:229)r spridas men inte har r(cid:228)tt att utf(cid:228)rda godk(cid:228)nnande. F(cid:246)r livf(cid:246)rs(cid:228)kringar f(cid:229)r v(cid:228)rd- staten kr(cid:228)va regelbundna anm(cid:228)lningar av de tekniska ber(cid:228)k- ningsgrunderna f(cid:246)r premier och tekniska avs(cid:228)ttningar (94). F(cid:246)rutom i dessa specifika fall f(cid:229)r medlemsstaterna endast i efterhand och p(cid:229) ett icke-systematiskt s(cid:228)tt kontrollera att deras best(cid:228)mmelser till skydd f(cid:246)r det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta iakttas i de f(cid:246)rs(cid:228)kringskontrakt som marknadsf(cid:246)rs inom deras ter- ritorium. Under inga f(cid:246)rh(cid:229)llanden f(cid:229)r uppfyllandet av ett s(cid:229)dant krav vara en foruts(cid:228)ttning f(cid:246)r att f(cid:246)retaget skall f(cid:229) inleda verksamhet i medlemsstaten. Denna fr(cid:229)ga har redan harmoniserats i gemenskapslagstiftningen i och med att lagstiftaren redan har fastst(cid:228)llt vilka materiella kontrollsys- tem som medlemsstaterna f(cid:229)r anv(cid:228)nda och villkoren f(cid:246)r deras till(cid:228)mpning. Vissa medlemsstater forts(cid:228)tter dock att kr(cid:228)va information p(cid:229) f(cid:246)rhand, vanligen p(cid:229) en blankett f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsvillkor. Mo- tiveringen (cid:228)r att kravet skyddar konsumenterna och ger b(cid:228)ttre insyn i vilka produkter som marknadsf(cid:246)rs nationellt och att det underl(cid:228)ttar myndigheternas uppgift att kontrol- lera f(cid:246)rs(cid:228)kringsprodukter effektivt. (91) Artiklarna 6. 3, 29 och 39 i direktiv 92/49/EEG och artikel 5. 3, 29 och 39 i direktiv 92/96/EEG. (92) Artikel 30. 2 i direktiv 92/49/EEG. (93) Artikel 54. 1 i direktiv 92/49/EEG. (94) Direktiv 92/96/EEG, artikel 29 och direktiv 79/267/EEG, artikel 5. 3. 16. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 43/21 Kommissionen anser att systematiska f(cid:246)rhandskontroller av f(cid:246)rs(cid:228)kringsvillkoren strider mot de tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirekti- ven. Kommissionen anser vidare att medlemsstaterna inte r(cid:228)tteligen kan h(cid:228)vda att kontrollerna skyddar det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta eftersom fr(cid:229)gan redan harmoniserats och d(cid:228)rf(cid:246)r inte uppfyller de krav domstolen fastst(cid:228)llt i r(cid:228)ttspraxis. b) F(cid:246)rs(cid:228)kringsbolags kapitaliseringstransaktioner Myndigheternas auktorisationssystem f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsverk- samhet omfattar bland annat kapitaliseringstransaktioner som grundas (cid:148)p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringstekniska ber(cid:228)kningar, som om- fattar f(cid:246)rpliktelser med fastst(cid:228)lld varaktighet och belopps- storlek mot inbetalning av ett eng(cid:229)ngsbelopp eller fastst(cid:228)llda periodiska inbetalningar(cid:148) n(cid:228)r transaktionerna sker enligt av- tal och kontrolleras av hemlandets tillsynsmyndighet f(cid:246)r f(cid:246)r- s(cid:228)kringar. S(cid:229)dan verksamhet och (cid:246)vrig verksamhet p(cid:229) vilken livf(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven till(cid:228)mpas f(cid:229)r ut(cid:246)vas i hela gemen- skapen, ocks(cid:229) i medlemsstater som inte till(cid:229)ter lokala livf(cid:246)r- s(cid:228)kringsbolag att ut(cid:246)va s(cid:229)dan verksamhet, vilken betraktas som bankverksamhet och d(cid:228)rf(cid:246)r bara f(cid:229)r ut(cid:246)vas av kredit- institut. Kommissionen anser att det inte finns n(cid:229)gon anledning att f(cid:246)rbjuda saluf(cid:246)ring av kapitaliseringsprodukter som uppfyl- ler kriterierna i f(cid:246)rsta livf(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektivet 79/267/EEG, senast (cid:228)ndrat genom direktiv 92/96/EEG, och som mark- nadsf(cid:246)rs i en medlemsstat av livf(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som i hem- landet f(cid:229)tt auktorisation f(cid:246)r s(cid:229)dan verksamhet. Att verksam- heten i v(cid:228)rdstaten inte betraktas som f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet och d(cid:228)rf(cid:246)r inte (cid:228)r till(cid:229)ten f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som (cid:228)r etable- rade d(cid:228)r, hindrar inte f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivare fr(cid:229)n andra medlems- stater fr(cid:229)n att bedriva verksamhet efter (cid:246)msesidigt erk(cid:228)n- nande av auktorisation f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet enligt det tredje livf(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektivet 92/96/EEG (95). Livf(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som i sin verksamhet erbjuder kapitali- seringsproduker i v(cid:228)rdstaten skall, liksom i (cid:246)vrig livf(cid:246)rs(cid:228)k- ringsverksamhet, f(cid:246)lja v(cid:228)rdstatens g(cid:228)llande best(cid:228)mmelser om det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta, s(cid:228)rskilt i fr(cid:229)ga om beskattningen av s(cid:229)dana produkter eller villkoren f(cid:246)r marknadsf(cid:246)ring. som f(cid:246)reskrivs (95) Samma slutsats (cid:228)r med l(cid:228)mpliga (cid:228)ndringar till(cid:228)mplig p(cid:229) andra (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)rsta direktiv 79/267/EEG om samordning av lagar och andra f(cid:246)rfattningar om r(cid:228)tten att starta och driva direkt livf(cid:246)rs(cid:228)kringsr(cid:246)relse. Den (cid:228)r ocks(cid:229) till(cid:228)mplig p(cid:229) punkterna V (Tontiner) och VII (F(cid:246)rvaltning av pen- sionsfonder) i bilagan till direktivet. i artikel 1. 2 i r(cid:229)dets c) Obligatoriska kvotsystem f(cid:246)r s(cid:228)nkning eller h(cid:246)jning av premier f(cid:246)r obligatorisk bilf(cid:246)rs(cid:228)kring (bonus(cid:246)kning eller bonusminskning) Vissa medlemsstater har en mycket detaljerad lagstiftning om hur premier f(cid:246)r obligatorisk trafikf(cid:246)rs(cid:228)kring skall ber(cid:228)k- nas. Best(cid:228)mmelsernas tekniska grunder omfattar kvoter f(cid:246)r s(cid:228)nkning eller h(cid:246)jning av premier (bonus(cid:246)kning eller bonus- minskning). Den teknik som f(cid:246)reskrivs inneb(cid:228)r att en skala med obligatoriska grader fastst(cid:228)lls, som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att be- r(cid:228)kna (cid:229)rspremien. Skalan till(cid:228)mpas b(cid:229)de p(cid:229) nya trafikf(cid:246)rs(cid:228)k- ringsavtal och f(cid:246)r att ge f(cid:246)rs(cid:228)kringstagarna nya positioner p(cid:229) skalan i f(cid:246)rh(cid:229)llande till deras skadefrekvens. D(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:229)r f(cid:246)rs(cid:228)kringspremien inte h(cid:246)jas och s(cid:228)nkas fritt, utan skall fastst(cid:228)llas enligt detaljerade kriterier i medlemsstatens lag- stiftning. Ur f(cid:246)rs(cid:228)kringsteknisk synvinkel utg(cid:246)r s(cid:229)dana sys- tem priss(cid:228)ttningsmekanismer. Den vanligaste motiveringen av s(cid:229)dana obligatoriska system (cid:228)r att de bidrar till att f(cid:246)rebygga trafikolyckor. Att premien stiger efter en olycka skulle g(cid:246)ra f(cid:246)rarna f(cid:246)rsiktigare och mer uppm(cid:228)rksamma. Det h(cid:228)vdas ocks(cid:229) att s(cid:229)dana obligato- riska system bidrar till (cid:246)ppenhet, eftersom f(cid:246)rs(cid:228)kringstaga- ren tack vare dem kan j(cid:228)mf(cid:246)ra de olika f(cid:246)rs(cid:228)kringsproduk- terna och g(cid:246)ra egna val, vilket skulle (cid:246)ka f(cid:246)rs(cid:228)kringstagarnas r(cid:246)rlighet. Genom det tredje direktivet 92/49/EEG om annan direkt f(cid:246)rs(cid:228)kring (cid:228)n livf(cid:246)rs(cid:228)kring inr(cid:228)ttas fri priss(cid:228)ttning och av- skaffas systematiska f(cid:246)rhandskontroller av priser och avtals- villkor. Dessutom s(cid:228)gs att det bara (cid:228)r hemlandet som f(cid:229)r kontrollera f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagens finansiella st(cid:228)llning (96). Att till(cid:229)ta system som fungerar som priss(cid:228)ttningsmekanismer skulle strida mot inneh(cid:229)llet och inneb(cid:246)rden i de tredje f(cid:246)r- s(cid:228)kringsdirektiven. Man b(cid:246)r ocks(cid:229) pr(cid:246)va om inte mindre begr(cid:228)nsande medel skulle kunna ge samma resultat, och till- l(cid:229)ta fri priss(cid:228)ttning f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag enligt det tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektivet 92/49/EEG. Samma sak g(cid:228)ller (cid:246)ppen- heten p(cid:229) marknaden. Kommissionen anser ocks(cid:229) att detta m(cid:229)l kan n(cid:229)s utan att principen om fri priss(cid:228)ttning ifr(cid:229)ga- s(cid:228)tts, genom att inf(cid:246)ra best(cid:228)mmelser som inte ber(cid:246)r avgif- terna. Marknadens (cid:246)ppenhet och f(cid:246)rs(cid:228)kringstagarnas r(cid:246)rlig- het kan garanteras genom att skalorna f(cid:246)r bonus(cid:246)kning eller bonusminskning, f(cid:246)r vilka f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivarna fritt kan fast- st(cid:228)lla f(cid:246)rs(cid:228)kringspremierna, frikopplas fr(cid:229)n alla koefficienter som styr ned- eller uppskrivning. Medlemsstater som anser att de obligatoriska systemen utg(cid:246)r klausuler som m(cid:229)ste finnas i f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal b(cid:246)r unders(cid:246)ka om det (cid:228)nd(cid:229) inte finns mindre restriktiva och tvingande medel som ger samma resultat. (96) Artiklarna 6. 3, 29 och 39 i direktiv 92/49/EEG och artikel 5. 3, 29 och 39 i direktiv 92/96/EEG. C 43/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 2. 2000 Kommissionen anser att obligatoriska system f(cid:246)r bonus(cid:246)k- ning eller bonusminskning strider mot best(cid:228)mmelserna i tredje direktivet i den m(cid:229)n de utg(cid:246)r prisbest(cid:228)mmelser. Kommissionen anser att medlemsstaterna i s(cid:229)dana fall inte kan motivera systemen med h(cid:228)nvisning till det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta, eftersom best(cid:228)mmelser finns p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). Kommissionen ifr(cid:229)gas(cid:228)tter inte medlemsstaternas spr(cid:229)kliga suver(cid:228)nitet (98). Om ett system med bonus(cid:246)kning eller bonusminskning inte ger upphov till n(cid:229)gon statlig (cid:229)tg(cid:228)rd utan till ett avtal mellan yrkesm(cid:228)ssigt verksamma f(cid:246)rs(cid:228)kringstagare, b(cid:246)r dess f(cid:246)r- enlighet med gemenskapsr(cid:228)tten s(cid:228)rskilt bed(cid:246)mas enligt arti- kel 81 i EG-f(cid:246)rdraget. Kommissionen vill p(cid:229)minna om att dess f(cid:246)rordning nr 3932/92 av den 21 december 1992 (97) om till(cid:228)mpning av f(cid:246)rdragets artikel 85. 3 p(cid:229) vissa grupper av avtal, beslut och samordnade f(cid:246)rfaranden inom f(cid:246)rs(cid:228)k- ringssektorn inte godk(cid:228)nner avtal som har till syfte att fast- st(cid:228)lla och sprida standardvillkor f(cid:246)r direktf(cid:246)rs(cid:228)kringar (av- delning III i f(cid:246)rordningen). Undantaget kan, som ett av flera krav, allts(cid:229) inte till(cid:228)mpas annat (cid:228)n p(cid:229) villkor att standardvill- koren (cid:228)r fastst(cid:228)llda och spridda med uttrycklig angivelse av att de endast (cid:228)r v(cid:228)gledande och att de till(cid:229)ter att olika villkor kombineras. De f(cid:246)retag eller f(cid:246)retagssammanslutningar som tr(cid:228)ffar (cid:246)verenskommelser om, (cid:229)tar sig, eller (cid:229)l(cid:228)gger andra f(cid:246)retag att inte utnyttja olika villkor skall inte komma i (cid:229)tnjutande av undantaget. F(cid:246)rordningens avdelning om sam- fr(cid:229)ga om premieber(cid:228)kning (avdelning II) kan i arbetet (cid:246)vrigt inte utg(cid:246)ra r(cid:228)ttslig grund f(cid:246)r ett system f(cid:246)r bonus(cid:246)k- ning eller bonusminskning. i Kommissionen anser att man b(cid:246)r skilja stora industriella risker och handelsrisker fr(cid:229)n grupprisker. Konsumentskyddet (cid:228)r inte ett giltigt argument f(cid:246)r stora industriella risker och handelsrisker. N(cid:228)r det g(cid:228)ller grupprisker och individuella livf(cid:246)rs(cid:228)kringar b(cid:246)r best(cid:228)mmelserna om spr(cid:229)kkrav (cid:228)ven ta h(cid:228)nsyn till andra aspekter. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta b(cid:246)r man beakta internationella avtal, det vill s(cid:228)ga avtal som omfattas av en annan lagstiftning (cid:228)n lagstiftningen i den medlemsstat d(cid:228)r risken finns eller (cid:229)tagandet gjorts. N(cid:228)r f(cid:246)rs(cid:228)kringstagaren (cid:228)r utl(cid:228)ndsk b(cid:246)r man g(cid:246)ra undantag fr(cid:229)n principen att avtalet skall avfattas p(cid:229) det eller de officiella spr(cid:229)ken i den med- lemsstat d(cid:228)r risken eller (cid:229)tagandet finns. I EU-l(cid:228)nderna finns cirka fem miljoner personer som bor i en annan medlems- stat (cid:228)n sin egen. De skulle troligen f(cid:229) ett b(cid:228)ttre skydd om de kunde teckna avtal p(cid:229) sitt modersm(cid:229)l ist(cid:228)llet f(cid:246)r p(cid:229) spr(cid:229)ket i den medlemsstat de bor i eller d(cid:228)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsrisken finns. e) Uppf(cid:246)randekodex i branschen En uppf(cid:246)randekodex som g(cid:228)ller i n(cid:229)gon av Europeiska unio- nens medlemsstater g(cid:228)ller i princip (cid:228)ven f(cid:246)r utl(cid:228)ndska f(cid:246)r- s(cid:228)kringsgivare. Att bryta mot kodexen leder ofta till p(cid:229)f(cid:246)lj- der, fr(cid:228)mst handelsp(cid:229)f(cid:246)ljder. d) F(cid:246)rs(cid:228)kringsavtalets spr(cid:229)k Vissa medlemsstater kr(cid:228)ver att f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal som ing(cid:229)s eller genomf(cid:246)rs p(cid:229) deras territorium m(cid:229)ste vara avfattade p(cid:229) landets officiella spr(cid:229)k. Om avtalsparterna anv(cid:228)nder n(cid:229)- got annat spr(cid:229)k anses det som en (cid:246)vers(cid:228)ttning av original- avtalet, (cid:228)ven om spr(cid:229)ken anv(cid:228)nds i gemenskapen. N(cid:228)r dessa uppf(cid:246)randekodexar ger upphov till avtal mellan f(cid:246)retag eller beslut om f(cid:246)retagssammanslutningar, skall de under alla omst(cid:228)ndigheter f(cid:246)lja konkurrensreglerna i artikel 81 och f(cid:246)ljande artiklar. I detta avseende (cid:228)r det klart att kommissionen inom ramen f(cid:246)r konkurrensreglerna inte kan godk(cid:228)nna avtal eller beslut om f(cid:246)retagssammanslut- ningar som har samma effekt som statliga (cid:229)tg(cid:228)rder som strider mot grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter som dem i artiklarna 39, 43 och 49 i f(cid:246)rdraget. Detta absoluta och villkorsl(cid:246)sa krav motiveras med h(cid:228)nvis- suver(cid:228)nitet, kon- ning till medlemsstaternas sumentskyddet och till att det g(cid:246)r det l(cid:228)ttare att slita tvister i landets domstol. spr(cid:229)kliga (97) EGT L 398, 31. 12. 1992, s. 7. f) H(cid:246)gsta ber(cid:228)kningsr(cid:228)ntor f(cid:246)r livf(cid:246)rs(cid:228)kringar I det tredje livf(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektivet 92/96/EEG samordnas de f(cid:246)rsakringsmatematiska principerna f(cid:246)r att ber(cid:228)kna premie- reserver. (98) Se punkt 2 i (cid:148)Kommissionens meddelande till r(cid:229)det och Europa- parlamentet om anv(cid:228)ndningen av spr(cid:229)k f(cid:246)r information till kon- sumenten i gemenskapen(cid:148), KOM(93) 456 slutlig, 10. 11. 1993. 16. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 43/23 N(cid:228)r det g(cid:228)ller ber(cid:228)kning av tekniska r(cid:228)ntesatser s(cid:228)gs i det tredje livf(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektivet (99) att hemlandet f(cid:229)r fasts(cid:228)lla en maximir(cid:228)ntesats som de f(cid:246)retag landet har tillsyn (cid:246)ver skall anv(cid:228)nda f(cid:246)r att ber(cid:228)kna de f(cid:246)rs(cid:228)kringstekniska avs(cid:228)tt- ningarna. I direktivet s(cid:228)gs (cid:228)ven att hemlandet f(cid:229)r kr(cid:228)va att ocks(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag med huvudkontor i landet systema- tiskt skall anm(cid:228)la vilka tekniska grunder som anv(cid:228)nds f(cid:246)r premieber(cid:228)kningen och ber(cid:228)kningen av de f(cid:246)rs(cid:228)kringstek- niska avs(cid:228)ttningarna. Kommissionen erinrar om att best(cid:228)mmelserna i det tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektivet och det kontrollsystem som ger enbart hemlandet beh(cid:246)righet att utf(cid:246)ra finansiell kontroll av f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsbolag inneb(cid:228)r att v(cid:228)rdstatens best(cid:228)mmelser om max- imir(cid:228)ntesatser varken omfattar filialer eller f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivare som bedriver verksamhet enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster. V(cid:228)rdstaten har inte beh(cid:246)righet att g(cid:246)ra finansiella kontroller i f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som (cid:228)r auktoriserade i ett an- nat land och kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte heller kr(cid:228)va eller kontrollera att de inhemska f(cid:246)rsiktighetsprinciperna f(cid:246)ljs genom att utf(cid:246)ra materiella priskontroller. g) Krav p(cid:229) standardvillkor eller minimivillkor f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)k- ringar Best(cid:228)mmelser om obligatoriska standardklausuler i f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsavtal motiveras dels med att de skyddar den svagare avtalsparten och bevarar balansen mellan avtalsparterna ge- nom att specificera parternas r(cid:228)ttigheter och skyldigheter, dels med att de skyddar tredje man vid olyckor. Standardvillkor f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringar beh(cid:246)ver som sagt inte ge upphov till statliga (cid:229)tg(cid:228)rder utan kan leda till avtal mellan yrkesm(cid:228)ssigt verksamma f(cid:246)rs(cid:228)kringstagare. Kommissionen h(cid:228)nvisar i detta avseende till de inslag som tas upp under punkt c) ovan om till(cid:228)mpningen av sin undantagsf(cid:246)rordning nr 3932/92 (100). Kommissionen anser att den svagare parten skall skyddas bara n(cid:228)r det (cid:228)r objektivt n(cid:246)dv(cid:228)ndigt, till exempel i f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsavtal d(cid:228)r f(cid:246)rs(cid:228)kringstagaren, p(cid:229) grund av sin natur eller sin storlek, har ett s(cid:228)rskilt behov av skydd f(cid:246)r att bevara avtalsbalansen. ¯tg(cid:228)rderna b(cid:246)r (cid:228)ven vara proportionerliga (99) Se artikel 17. 1 b i f(cid:246)rsta f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektivet 79/267/EEG, (cid:228)ndrad genom artikel 18 i tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektivet 92/96/EEG. (100) EGT L 398, 31. 12. 1992, s. 7. best(cid:228)mmelser om standardklausuler och man b(cid:246)r bed(cid:246)ma om det i praktiken (cid:228)r sv(cid:229)rare att f(cid:246)lja v(cid:228)rdstatens i f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal f(cid:246)r andra medlemsstaters f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag (cid:228)n f(cid:246)r v(cid:228)rdstatens f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag. S(cid:229) kan till exempel vara fallet om vissa f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag avskr(cid:228)cks fr(cid:229)n att ge sig in p(cid:229) en ny marknad d(cid:228)rf(cid:246)r att de d(cid:229) skulle vara tvungna att ta fram en helt ny f(cid:246)rs(cid:228)kringsprodukt f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljningen ist(cid:228)llet f(cid:246)r att anv(cid:228)nda s(cid:229)dana f(cid:246)rs(cid:228)kringsprodukter som re- dan anv(cid:228)nds i hemlandet. Inte heller b(cid:246)r krav p(cid:229) standardvillkor eller minimivillkor hindra alternativa formuleringar i f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtalen. h) Nationella best(cid:228)mmelser om obligatorisk sj(cid:228)lvrisk i f(cid:246)r- s(cid:228)kringsavtal Obligatorisk sj(cid:228)lvrisk h(cid:228)vdas skydda konsumenterna, som d(cid:228)rigenom kan teckna f(cid:246)rs(cid:228)kring till rimligt pris. Det har ocks(cid:229) framf(cid:246)rts att premierna skulle bli orimligt h(cid:246)ga om inte f(cid:246)rs(cid:228)kringstagaren sj(cid:228)lv b(cid:228)r en del av kostnaderna vid olycksfall, eftersom f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivaren skulle vara tvungen att gripa in ocks(cid:229) vid olycksfall som avser sm(cid:229) summor. Obligatoriska sj(cid:228)lvrisker anses (cid:228)ven minska risken f(cid:246)r f(cid:246)r- s(cid:228)kringsbedr(cid:228)gerier, vilken (cid:228)r stor vid olycksfall av mindre omfattning. Sj(cid:228)lvrisken skyddar d(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivaren fr(cid:229)n att st(cid:228)llas inf(cid:246)r en anhopning f(cid:246)rs(cid:228)kringsfall som avser sm(cid:229) summor. Argumenten tyder p(cid:229) att obligatoriska sj(cid:228)lv- risker har inf(cid:246)rts f(cid:246)r att kontrollera marknaden och minska priskonkurrensen mellan f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag. Det kan ocks(cid:229) ifr(cid:229)gas(cid:228)ttas om inte syftet med obligatoriska sj(cid:228)lvrisker sna- rare (cid:228)r att skydda f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivarna fr(cid:229)n att f(cid:229) in flera skadeanm(cid:228)lningar som avser sm(cid:229) summor (cid:228)n att skydda f(cid:246)rs(cid:228)kringstagarnas intressen eller n(cid:229)gon sorts allm(cid:228)n moral. Enligt gemenskapsr(cid:228)tten omfattas inte s(cid:229)dant som grundas p(cid:229) rent ekonomiska sk(cid:228)l av best(cid:228)mmelserna om det all- m(cid:228)nna b(cid:228)sta. Liksom kraven p(cid:229) standardklausuler eller mi- nimivillkor i f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal kan s(cid:229)dana best(cid:228)mmelser, om v(cid:228)rdstaten till(cid:228)mpar dem urskillningsl(cid:246)st, faktiskt hindra f(cid:246)r- s(cid:228)kringsbolag fr(cid:229)n att ut(cid:246)va verksamhet enligt etablerings- r(cid:228)tten eller friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster, eftersom de inte f(cid:229)r s(cid:228)lja f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal utan sj(cid:228)lvrisk, (cid:228)ven om avtalen anv(cid:228)nds i deras hemland. ˜ven om sj(cid:228)lvriskerna uttrycker olika f(cid:246)rvaltningsteknik i f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagen b(cid:246)r det under- s(cid:246)kas om obligatoriska sj(cid:228)lvrisker som inf(cid:246)rs genom tving- ande lagstiftning (cid:228)r f(cid:246)renliga med det tredje f(cid:246)rs(cid:228)krings- direktivets m(cid:229)l f(cid:246)r avtal och priser. Vad g(cid:228)ller kraven p(cid:229) standardvillkor eller minimivillkor i f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtalen, b(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagen, om solvenskra- ven i det land som utf(cid:228)rdat auktorisation och sk(cid:246)ter de finansiella kontrollerna (cid:228)r uppfyllda, f(cid:229) s(cid:228)lja f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal med eller utan sj(cid:228)lvrisk i v(cid:228)rdstaten och upplysa konsumen- terna om det, utan att bindas av tvingande nationell lag- stiftning i fr(cid:229)gan. C 43/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 2. 2000 ˜ven om sj(cid:228)lvriskerna uttrycker olika f(cid:246)rvaltningsteknik i f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagen b(cid:246)r det unders(cid:246)kas om obligatoriska sj(cid:228)lvrisker som inf(cid:246)rs genom tvingande lagstiftning (cid:228)r f(cid:246)r- enliga med det tredje f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektivets m(cid:229)l f(cid:246)r avtal och priser. ren har inte r(cid:228)tt att (cid:229)terf(cid:229) den premiereserv som byggts upp. B(cid:229)da sorterna av livf(cid:246)rs(cid:228)kringar t(cid:228)cker olika f(cid:246)rs(cid:228)kringstaga- res behov. Att f(cid:246)rs(cid:228)kringstyperna skiljer i pris visar att av- talen inneb(cid:228)r olika sorters risker f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivaren. Om inf(cid:246)randet av en sj(cid:228)lvrisk eller en sj(cid:228)lvriskniv(cid:229) annars skulle omfattas av ett avtal mellan yrkesm(cid:228)ssigt verksamma f(cid:246)rs(cid:228)kringstagare kan det inte bli f(cid:246)rm(cid:229)l f(cid:246)r undantag fr(cid:229)n kommissionens undantagsf(cid:246)rordning nr 3932/92 (101), enligt vilken standardvillkor som omfattar garanti- eller sj(cid:228)lvrisk- belopp (cid:228)r uteslutna. Om man kr(cid:228)ver att (cid:229)terk(cid:246)psv(cid:228)rde skall anges i alla livf(cid:246)r- s(cid:228)kringar oavsett om de bara t(cid:228)cker risker f(cid:246)r d(cid:246)dsfall skulle ett sparmoment beh(cid:246)vas i alla avtal och premien f(cid:246)r att teckna avtalet h(cid:246)jas. F(cid:246)rs(cid:228)kringsgivaren r(cid:228)knar ut premiere- serven med h(cid:228)nsyn till sparmomentet. F(cid:246)rs(cid:228)kringstagaren har r(cid:228)tt att (cid:229)terf(cid:229) den premiereserv som byggts upp. F(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagen b(cid:246)r sj(cid:228)lva kunna v(cid:228)lja att inf(cid:246)ra sj(cid:228)lv- risker i sina avtal. Om solvenskraven i det land som utf(cid:228)rdat auktorisation och sk(cid:246)ter de finansiella kontrollerna (cid:228)r upp- fyllda b(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagen f(cid:229) s(cid:228)lja f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal med eller utan sj(cid:228)lvrisk i v(cid:228)rdstaten och upplysa konsumenterna om det, utan att bindas av tvingande nationell lagstiftning i fr(cid:229)gan. i) Nationella best(cid:228)mmelser om skyldighet att fastst(cid:228)lla (cid:229)ter- k(cid:246)psv(cid:228)rde eller (cid:229)terb(cid:228)ring i livf(cid:246)rs(cid:228)kringar Kraven p(cid:229) att (cid:229)terk(cid:246)psv(cid:228)rde skall fastst(cid:228)llas i alla livf(cid:246)rs(cid:228)k- ringsavtal som s(cid:228)ljs i medlemsstaten s(cid:228)gs ofta skydda det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta och konsumenterna. Livf(cid:246)rs(cid:228)kringar, som ofta har l(cid:229)ng l(cid:246)ptid, skulle d(cid:228)rmed ge konsumenterna n(cid:246)d- v(cid:228)ndig flexibilitet och frihet att disponera sina besparingar. Krav p(cid:229) att ange vilken (cid:229)terb(cid:228)ring livf(cid:246)rs(cid:228)kringsavtalen ger motiveras med att det skyddar f(cid:246)rs(cid:228)kringstagarnas ekono- miska intressen. Man b(cid:246)r skilja p(cid:229) de tv(cid:229) huvudsakliga livf(cid:246)rs(cid:228)kringstyperna. ¯ ena sidan finns livf(cid:246)rs(cid:228)kringar med sparmoment (till ex- empel blandad liv- och kapitalf(cid:246)rs(cid:228)kring, kapitalf(cid:246)rs(cid:228)kring f(cid:246)r d(cid:246)dsfall med sparmoment eller livr(cid:228)ntef(cid:246)rs(cid:228)kring). F(cid:246)r- s(cid:228)kringsgivaren r(cid:228)knar ut premiereserven med h(cid:228)nsyn till sparmomentet. F(cid:246)rs(cid:228)kringstagaren har r(cid:228)tt att (cid:229)terf(cid:229) den premiereserv som byggts upp. ¯ andra sidan finns livf(cid:246)rs(cid:228)k- ringar utan sparmoment som bara t(cid:228)cker risker i samband med d(cid:246)dsfall (till exempel ren livf(cid:246)rs(cid:228)kring eller f(cid:246)rs(cid:228)kring f(cid:246)r utest(cid:229)ende skuld). Premiereserven f(cid:246)r s(cid:229)dana f(cid:246)rs(cid:228)kringar r(cid:228)knas ut utan h(cid:228)nsyn till sparmoment och f(cid:246)rs(cid:228)kringstaga- Situationen b(cid:246)r bed(cid:246)mas fr(cid:229)n fall till fall i varje medlemsstat men det skall framh(cid:229)llas att det tredje livf(cid:246)rs(cid:228)kringsdirekti- vet 92/96/EEG i fr(cid:229)ga om f(cid:246)rs(cid:228)kringsmatematiska principer som hemlandet har r(cid:228)tt att kr(cid:228)va av f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagen f(cid:246)r premiereserver skiljer p(cid:229) avtal med garanterat (cid:229)terk(cid:246)psv(cid:228)rde och avtal med (cid:229)terb(cid:228)ring. I bilaga II i det tredje f(cid:246)rs(cid:228)krings- direktivet 92/96/EEG fastst(cid:228)lls vilken information f(cid:246)rs(cid:228)k- ringstagarna m(cid:229)ste f(cid:229) innan avtal sluts eller under avtalets l(cid:246)ptid, till exempel uppgifter om (cid:148)(cid:229)terk(cid:246)psv(cid:228)rde och garan- tier samt hur (cid:229)terb(cid:228)ring ber(cid:228)knas och f(cid:246)rdelas(cid:148). Informatio- nen skall (cid:246)ka f(cid:246)rs(cid:228)kringstagarnas k(cid:228)nnedom om och f(cid:246)rst(cid:229)- else av vad som k(cid:228)nnetecknar livf(cid:246)rs(cid:228)kringsprodukterna, s(cid:229) att de kan g(cid:246)ra ett informerat val utifr(cid:229)n egna behov. Det kan ifr(cid:229)gas(cid:228)ttas om det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt och proporito- nerligt att v(cid:228)rdstaten st(cid:228)ller nationella, allm(cid:228)nna och abso- luta krav p(cid:229) att (cid:229)terk(cid:246)psv(cid:228)rde eller (cid:229)terb(cid:228)ring skall anges i alla livf(cid:246)rs(cid:228)kringar som s(cid:228)ljs d(cid:228)r eller om f(cid:246)rs(cid:228)kringstagar- nas ekonomiska intressen skulle kunna skyddas genom mindre restriktiva medel, till exempel en skyldighet att nog- grant informera f(cid:246)rs(cid:228)kringstagaren innan avtal tecknas. j) F(cid:246)rbud mot att per telefon erbjuda olika finansiella tj(cid:228)ns- ter till enskilda, utan skriftligt medgivande i f(cid:246)rv(cid:228)g (s(cid:229) kallad cold calling) EG-domstolen har uttalat (102) att cold calling f(cid:229)r f(cid:246)rbjudas f(cid:246)r andra finansiella produkter, efter att ha granskat en best(cid:228)mmelse som nederl(cid:228)ndska skyddar den inhemska finansmarknadens goda rykte och att trov(cid:228)rdighet. Konsumentskyddet (cid:229)beropas ofta lagstiftningen den f(cid:246)r i (101) EGT L 398, 31. 12. 1992, s. 7. (102) Dom av den 10 maj 1995, m(cid:229)l C-384/93, Alpine Investments BV mot Minister van Financiºn, Rec. 1995, s. I-1141. 16. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 43/25 typ denna av marknadsf(cid:246)ring. Domstolens f(cid:246)rbjuda resonemang i det nederl(cid:228)ndska m(cid:229)let kan (cid:246)verf(cid:246)ras ocks(cid:229) fr(cid:229)gan skall p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsprodukter. harmoniseras b(cid:246)r man undvika att inr(cid:228)tta en allm(cid:228)n best(cid:228)mmelse om s(cid:229)dan marknadsf(cid:246)ring av f(cid:246)rs(cid:228)kringspro- dukter och sedan bed(cid:246)ma varje fall individuellt (103). I v(cid:228)ntan p(cid:229) att k) V(cid:228)rdstatens best(cid:228)mmelser f(cid:246)r indirekt beskattning av f(cid:246)r- s(cid:228)kringspremier i f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal som slutits enligt fri- heten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster och krav p(cid:229) att f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsgivaren skall utse ett skatteombud skatt och skatteliknande avgifter Enligt f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven skall premier f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal som slutits enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster bel(cid:228)ggas med indirekt i v(cid:228)rd- staten (104). V(cid:228)rdstaterna till(cid:228)mpar d(cid:228)rf(cid:246)r nationella best(cid:228)m- melser p(cid:229) bolag som fritt tillhandah(cid:229)ller tj(cid:228)nster i landet f(cid:246)r att s(cid:228)kra skatteuppb(cid:246)rden och kan till exempel kr(cid:228)va en utt(cid:246)mmande f(cid:246)rteckning p(cid:229) vilka avtal som tecknats enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster, eller att f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag p(cid:229) territoriet skall utse ett skatteombud (105). Att kr(cid:228)va att f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivare som fritt tillhandah(cid:229)ller tj(cid:228)ns- ter skall utse skatteombud (cid:228)r motiverat enligt gemenskaps- r(cid:228)tten, eftersom det ger v(cid:228)rdstaten m(cid:246)jlighet att se till att dess lagstiftning och skatteuppb(cid:246)rd respekteras. D(cid:228)remot kan det begr(cid:228)nsa friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster eftersom det medf(cid:246)r v(cid:228)sentliga administrativa och ekonomiska kost- nader att utse skatteombud i v(cid:228)rdstaten. Dennas till(cid:228)mpning av best(cid:228)mmelsen m(cid:229)ste ocks(cid:229) konkret leva upp till EU-dom- stolens krav, s(cid:228)rskilt kraven p(cid:229) n(cid:246)dv(cid:228)ndighet och proportio- nalitet. Med tanke p(cid:229) det ovanst(cid:229)ende anser kommissionen att v(cid:228)rd- l(cid:228)nder som inte tar ut n(cid:229)gon indirekt skatt eller skattelik- nande avgifter p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal (106) inte heller r(cid:228)tteligen (103) Se det (cid:228)ndrade f(cid:246)rslaget till direktiv om distansf(cid:246)rs(cid:228)ljning av fi- nansiella till konsumenter KOM(1999) 375 slutlig, 23. 7. 1999. I artikel 3 i detta (cid:228)ndrade f(cid:246)rslag f(cid:246)reskrivs s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder i fr(cid:229)ga om o(cid:246)nskad marknadsf(cid:246)ring. tj(cid:228)nster (104) Artikel 46 i tredje direktivet 92/49/EEG om annan direkt f(cid:246)rs(cid:228)k- ring (cid:228)n livf(cid:246)rs(cid:228)kring samt artikel 44 i tredje livf(cid:246)rs(cid:228)kringsdirekti- vet 92/96/EEG. (105) Uttalande i r(cid:229)dets protokoll fr(cid:229)n det m(cid:246)te d(cid:228)r de tredje f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsdirektiven antogs. (106) Resonemanget g(cid:228)ller (cid:228)ven n(cid:228)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtalen inte beskattas. kan kr(cid:228)va att skatteombud skall utses av f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivare som fritt vill tillhandah(cid:229)lla f(cid:246)rs(cid:228)kringstj(cid:228)nster som inte be- skattas. D(cid:228)rf(cid:246)r anser kommissionen att v(cid:228)rdstaten inte f(cid:229)r hindra fritt tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster och verksamhet genom att avvisa anm(cid:228)lan fr(cid:229)n hemlandet om fritt tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster med h(cid:228)nvisning till att skatteombud i v(cid:228)rdstaten saknas (107). Kommissionen anser s(cid:229)ledes att v(cid:228)rdstaten inte kan avvisa en anm(cid:228)lan som inom ramen f(cid:246)r det fria till- handah(cid:229)llandet av tj(cid:228)nster gjorts av den stat d(cid:228)r f(cid:246)rs(cid:228)krings- bolaget ursprungligen verkar till f(cid:246)ljd av att inget skatte- ombud utsetts i v(cid:228)rdstaten, varigenom det fria tillhandah(cid:229)l- landet av tj(cid:228)nster och denna verksamhet inte kan inledas. Skatteombud beh(cid:246)ver utses f(cid:246)rst n(cid:228)r tj(cid:228)nsterna faktiskt b(cid:246)r- jar tillhandah(cid:229)llas, det vill s(cid:228)ga n(cid:228)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivaren sluter det f(cid:246)rsta f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtalet enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster och f(cid:229)r in den f(cid:246)rsta f(cid:246)rs(cid:228)kringspremien f(cid:246)r verk- samheten (108). Kommissionen anser att v(cid:228)rdstaternas krav p(cid:229) att f(cid:246)rs(cid:228)k- ringsgivare som fritt tillhandah(cid:229)ller tj(cid:228)nster skall utse ett skatteombud i landet f(cid:246)r att de nationella best(cid:228)mmelserna om indirekt beskattning av f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal och skatteupp- b(cid:246)rden skall respekteras i praktiken m(cid:229)ste till(cid:228)mpas p(cid:229) ett s(cid:228)tt som uppfyller de krav domstolen uppst(cid:228)llt i sin r(cid:228)tts- praxis. F(cid:246)r att inte utg(cid:246)ra hinder som strider mot friheten att tillhandah(cid:229)lla f(cid:246)rs(cid:228)kringstj(cid:228)nster i landet m(cid:229)ste best(cid:228)m- melserna bland annat vara proportionerliga och n(cid:246)dv(cid:228)ndiga. 4. Lagvalsregler f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal och begreppet det all- m(cid:228)nna b(cid:228)sta F(cid:246)rs(cid:228)kringsdirektiven (109) inneh(cid:229)ller s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser om vilken materiell r(cid:228)tt som skall till(cid:228)mpas p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringar (107) J(cid:228)mf(cid:246)r artiklarna 14, 16 och 17 i direktiv 88/357/EEG, (cid:228)ndrade genom artiklarna 34, 35 och 36 i direktiv 92/49/EEG samt av- seende livf(cid:246)rs(cid:228)kringar artiklarna 11, 14 och 17 i direktiv 88/357/EEG, (cid:228)ndrade genom artiklarna 34, 35 och 36 i direktiv 92/96/EEG. (108) Ofta g(cid:229)r l(cid:229)ng tid, ibland flera (cid:229)r, efter det att avsikt att tillhanda- h(cid:229)lla tj(cid:228)nster fritt anm(cid:228)lts och innan det f(cid:246)rsta f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtalet tecknas enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster. Att kr(cid:228)va att ett skatteombud skall utses innan verksamheten faktiskt inletts (cid:228)r inte proportionerligt, eftersom f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivare som vill fritt tillhan- dah(cid:229)lla tj(cid:228)nster d(cid:228)rigenom tvingas att inr(cid:228)tta s(cid:229)dana strukturer vilket kan medf(cid:246)ra betydande kostnader och d(cid:228)rf(cid:246)r kan avskr(cid:228)cka f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivaren fr(cid:229)n att fritt tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster. (109) Ang(cid:229)ende annan direkt f(cid:246)rs(cid:228)kring (cid:228)n livf(cid:246)rs(cid:228)kringar, se artiklarna 7 och 8 i andra direktivet 88/357/EEG. Ang(cid:229)ende livf(cid:246)rs(cid:228)kringar, se artikel 4 i andra direktivet 90/619/EEG. C 43/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 2. 2000 inom Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)- av risker det (110). Best(cid:228)mmelserna g(cid:228)ller b(cid:229)de f(cid:246)rs(cid:228)kringsverksamhet som bedrivs enligt etableringsr(cid:228)tten och enligt friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster. Direktiven inneh(cid:229)ller (cid:228)ven till(cid:228)mp- f(cid:246)r hur polislagar och best(cid:228)mmelser ningsbest(cid:228)mmelser om allm(cid:228)n ordning skall till(cid:228)mpas i domstol i den medlems- stat d(cid:228)r risken eller (cid:229)tagandet (cid:228)r bel(cid:228)gna (111). S(cid:229)som tidigare framh(cid:229)llits (cid:228)r det d(cid:228)rf(cid:246)r inte tillr(cid:228)ckligt att uttala att hela v(cid:228)rdstatens f(cid:246)rs(cid:228)kringsr(cid:228)ttsliga lagstiftning (cid:228)r obligatorisk f(cid:246)r att myndigheterna skall kunna kr(cid:228)va att den skall f(cid:246)ljas i sin helhet (116). F(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:228)kringsgivare som bedriver verksamhet via filial eller friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster av v(cid:228)rdstaten skall kunna (cid:229)l(cid:228)ggas att f(cid:246)lja best(cid:228)m- melserna, m(cid:229)ste best(cid:228)mmelserna avse det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta. Att en medlemsstat enligt lagvalsreglerna i f(cid:246)rs(cid:228)kringsdirek- tiven till(cid:228)mpar egna tvingande materiella best(cid:228)mmelser, eller best(cid:228)mmelser om allm(cid:228)n ordning p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal kan, om det utg(cid:246)r hinder, bed(cid:246)mas mot bakgrund av det all- m(cid:228)nna b(cid:228)sta. Begreppet skall fungera som ett filter f(cid:246)r na- tionell lagstiftning, och tvinga medlemsstaternas myndighe- ter att utreda om den nationella lagstiftningen (cid:228)r f(cid:246)renlig med f(cid:246)rdragets principer om fri r(cid:246)rlighet. Materiella r(cid:228)ttsregler om konsumentskydd har stora utsikter att anses skydda det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta. Domstolen har uttalat att konsumentskydd utg(cid:246)r ett allm(cid:228)nintresse som kan moti- vera inskr(cid:228)nkningar i de grundl(cid:228)ggande friheterna. Att s(cid:229) (cid:228)r fallet kan dock inte f(cid:246)ruts(cid:228)ttas. Ovan har sagts att nationella best(cid:228)mmelser som antas i det uttalade syftet att skydda kon- sumenterna kan unders(cid:246)kas av domstolen och i f(cid:246)rekom- mande fall diskvalificeras, om de till exempel inte (cid:228)r n(cid:246)d- v(cid:228)ndiga eller proportionerliga. Alla best(cid:228)mmelser i nationell r(cid:228)tt skall vara f(cid:246)renliga med gemenskapsr(cid:228)tten, oavsett omr(cid:229)de. Domstolen uttalade i en dom av den 21 mars 1972 att (cid:148)Gemenskapsr(cid:228)ttens effekti- vitet kan inte variera beroende p(cid:229) de olika omr(cid:229)den av nationell r(cid:228)tt som den kan p(cid:229)verka(cid:148) (112). Gemenskapsr(cid:228)tten har d(cid:228)rf(cid:246)r i f(cid:246)rekommande fall f(cid:246)retr(cid:228)de framf(cid:246)r nationella privatr(cid:228)ttsliga best(cid:228)mmelser. Domstolen har utrett om nationella civilr(cid:228)ttsliga best(cid:228)mmel- ser (113), civilprocessr(cid:228)ttsliga best(cid:228)mmelser (114) och till och med straffr(cid:228)ttsliga best(cid:228)mmelser (115) varit f(cid:246)renliga med ge- menskapsr(cid:228)tten. (110) Det b(cid:246)r noteras att Romkonventionen om den lagstiftning som g(cid:228)ller f(cid:246)r avtalsm(cid:228)ssiga (cid:229)taganden (EGT L 266, 9. 10. 1980, s. 1), fr(cid:229)n sitt till(cid:228)mpningsomr(cid:229)de exkluderar de f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtal som t(cid:228)cker risker som (cid:228)r bel(cid:228)gna p(cid:229) medlemsstaternas territorier (ar- tikel 1 och 3). (111) Ang(cid:229)ende annan direkt f(cid:246)rs(cid:228)kring (cid:228)n livf(cid:246)rs(cid:228)kringar, se artikel 7. 1 h i andra direktivet 88/357/EEG. Ang(cid:229)ende livf(cid:246)rs(cid:228)kringar, se ar- tikel 4. 4 i andra direktivet 90/619/EEG. (112) Dom av den 21 mars 1972 i m(cid:229)l 82/71, SAIL, Rec. 1972, s. 119. Se (cid:228)ven dom av den 1 juli 1993 i m(cid:229)l C-20/92, Hubbard, Rec. 1993, s. I-3777. (113) Dom av den 30 mars 1993 i m(cid:229)l C-168/91, Konstantinidis, Rec. 1993, s. I-1191. Dom av den 24 januari 1991 i m(cid:229)l C-339/89, Alsthom Atlantique, Rec. 1991, s. 107. Dom av den 13 oktober 1993 i m(cid:229)l C-93/92, Motorradcenter, C-93/92, Rec. 1993, s. I-5009. Dom av den 17 november 1992 i m(cid:229)l C-157/91, kommis- sionen mot Nederl(cid:228)nderna, Rec. 1992, s. I-5899. (114) Se i detta sammanhang dom av den 10 februari 1994 i m(cid:229)l C-398/92, Mund & Fester, Rec. 1994, s. I-467, dom av den 26 september 1996 i m(cid:229)l C-43/95, Data Delecta, Rec. 1996, s. I-4661, dom av den 1 februari 1996 i m(cid:229)l C-177/94, Perfili, Rec. 1996, s. I-161. Se (cid:228)ven den i fotnot 65 n(cid:228)mnda domen i Hubbard-m(cid:229)let. (115) Dom av den 19 januari 1999 i m(cid:229)l C-348/96, Rec. 1999, s. I-11. Den ytterligare pr(cid:246)vningen kr(cid:228)vs p(cid:229) den inre marknaden i fr(cid:229)gor som inte harmoniserats f(cid:246)r att inte nationella (cid:229)tg(cid:228)rder som h(cid:228)vdas skydda konsumenterna i sj(cid:228)lva verket avser att begr(cid:228)nsa eller hindra marknadsf(cid:246)ring av f(cid:246)rs(cid:228)kringstj(cid:228)nster som (cid:228)r annorlunda eller tidigare ok(cid:228)nda i landet. Om medlemsstaterna f(cid:229)r hindra f(cid:246)rs(cid:228)ljning p(cid:229) det egna ter- f(cid:246)rs(cid:228)kringsprodukter som ritoriet med h(cid:228)nvisning till att s(cid:228)ljs i andra medlemsstater inte (cid:228)r f(cid:246)renliga med den egna lagstiftningen skulle det h(cid:228)mma konkurrensen mellan f(cid:246)r- s(cid:228)kringsbolagen. 5. Nationella best(cid:228)mmelser i v(cid:228)rdstaten som skyddar det allm(cid:228)nna b(cid:228)sta Ekonomiska akt(cid:246)rer som f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag, mellanh(cid:228)nder el- ler f(cid:246)rs(cid:228)kringstagare som m(cid:246)ter nationella best(cid:228)mmelser som de anser utg(cid:246)ra en omotiverad inskr(cid:228)nkning av etable- ringsr(cid:228)tten eller friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster kan van- ligen v(cid:228)cka talan eller anm(cid:228)la saken till kommissionen, till exempel genom att inl(cid:228)mna klagom(cid:229)l. Ett f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som avser att bedriva verksamhet i en medlemsstat och anser att best(cid:228)mmelserna (till exempel tvingande best(cid:228)mmelser som m(cid:229)ste finnas i alla avtal och som (cid:228)r annorlunda eller ok(cid:228)nda i bolagets hemland) (cid:228)r be- (116) Se punkt IV. 3 ovan. 16. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 43/27 gr(cid:228)nsande och troligen inte skyddar n(cid:229)got allm(cid:228)nintresse har i praktiken flera val. skall avg(cid:246)ra om parternas talan (cid:228)r v(cid:228)lgrundad, eventuellt efter att ha beg(cid:228)rt f(cid:246)rhandsavg(cid:246)rande fr(cid:229)n EG-domstolen enligt artikel 234 i f(cid:246)rdraget. F(cid:246)r att undvika konflikt kan f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget naturligtvis anpassa alla sina tj(cid:228)nster till v(cid:228)rdstatens best(cid:228)mmelser. F(cid:246)rs(cid:228)kringsbolag som (cid:228)nd(cid:229) s(cid:228)ljer f(cid:246)rs(cid:228)kringsprodukter som inte helt (cid:246)verensst(cid:228)mmer med v(cid:228)rdstatens tvingande be- st(cid:228)mmelser riskerar (cid:229)tal fr(cid:229)n nationella myndigheter eller n(cid:229)gon kund. Bolaget b(cid:246)r vid nationell domstol eller myn- dighet (cid:229)beropa gemenskapsr(cid:228)tten och beg(cid:228)ra fastst(cid:228)llelse av om den best(cid:228)mmelse medlemsstaten vill g(cid:246)ra g(cid:228)llande upp- fyller EG-domstolens krav. Det (cid:228)r en nationell domare som F(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget kan ocks(cid:229) n(cid:228)r som helst v(cid:228)nda sig till kommissionen som, om den anser att begr(cid:228)nsningarna (cid:228)r ogrundade och d(cid:228)rf(cid:246)r strider mot gemenskapsr(cid:228)tten, kan v(cid:228)cka talan mot den ber(cid:246)rda medlemsstaten enligt artikel 226. Det (cid:228)r d(cid:229) kommissionen som skall bevisa att f(cid:246)rdraget (cid:246)vertr(cid:228)tts. I f(cid:246)rekommande fall beslutar EG-domstolen i sista instans om den nationella best(cid:228)mmelsen kan anses har ett allm(cid:228)nintresse (117). (117) Dom av den 17 november 1992, kommissionen mot Nederl(cid:228)nder- na. M(cid:229)l C-157/91, Rec. 1992, s. I-5899. F(cid:246)rteckning (cid:246)ver organisationer inom milj(cid:246)omr(cid:229)det som erh(cid:229)llit gemenskapsst(cid:246)d (2000/C 43/04) I enlighet med de best(cid:228)mmelser som ing(cid:229)r i anm(cid:228)rkningarna till budgetrubrik B4-3060/1999 skall kommissionen i Europeiska gemenskapernas officiella tidning offentligg(cid:246)ra en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver de organisatio- ner som erh(cid:229)llit gemenskapsfinansiering, och de belopp som utbetalts. Resultat av ans(cid:246)kningsomg(cid:229)ngen under ett gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rdsprogram f(cid:246)r icke-statliga organisa- tioner som huvudsakligen (cid:228)r verksamma inom milj(cid:246)skyddsomr(cid:229)det (EGT C 319, 6. 11. 1999, s. 14). Organisation Utbetalt belopp i euro Arbetsprogrammets syfte 1. Seas at Risk (Nederl(cid:228)nderna) 2. World Wide Fund European Policy Office (Belgien) 3. Coalition Clean Baltic (Sverige) 4. Climate Network Europe (Belgien) 5. European Forum on Nature Conservation & Pastoralism (F(cid:246)renade kungariket) 6. Taiga Rescue Network (Sverige) 107 410 350 000 112 075 138 437 109 690 55 229 Samordning av aktiviteter samt utbyte av information om marina milj(cid:246)fr(cid:229)gor. Naturskydd och ekologiska processer Fr(cid:228)mjar milj(cid:246)skydd och naturtillg(cid:229)ngar i (cid:214)stersj(cid:246)omr(cid:229)det. Kapacitetsuppbyggnad, via n(cid:228)tverket av icke-statliga organisationer, med inriktning p(cid:229) problem och l(cid:246)sningar avseende klimat- f(cid:246)r(cid:228)ndringar samt samordning av de euro- peiska icke-statliga organisationernas stra- tegi inom omr(cid:229)det klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar. Fr(cid:228)mja regionala lantbrukssystem som fun- gerar lokala i milj(cid:246)f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Informationskampanj om hur viktigt det boreala skogsekosystemet (cid:228)r. harmoni med