title: Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön vesipolitiikan puitteista (9085/3/1999 – C5-0209/1999 — 1997/0067(COD))

eurovoc_concepts:
EU action
EU environmental policy
quality of the environment
water
water management

text: C 339/136 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 11. 2000 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 Loppumääräykset pidättää itselleen oikeuden vapauttaa varauksessa olevat Equal-aloitteen määrärahat vasta sitten, kun 41. komissio on esittänyt lopullisen ohjelman; 42. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille. * * * 6. Yhteisön vesipolitiikka *** II A5-0027/2000 Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parla- mentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön vesipolitiikan puitteista (9085/3/1999 ’ C5-0209/1999 ’ 1997/0067(COD)) (Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely) Euroopan parlamentti, joka # ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (9085/3/1999 # C5-0209/1999) (1), # ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta ja komis- 49 (3), parlamentille ehdotuksista neuvostolle (KOM(97) Euroopan ja sion muutetuista KOM(97) 614 (4) ja KOM(1998) 76 (5)), # ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (KOM(1999) 271) (6), # ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, # ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan, # ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0027/2000), 1. 2. tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti; kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 1) Johdanto-osan − 1 kappale (uusi) − 1) Vesi ei ole mikä tahansa kauppatavara, vaan se on Euroopan unionin kansojen yhteistä perintöä, jota on sel- laisena suojeltava, puolustettava ja kohdeltava. (1) EYVL C 343, 30. 11. 1999, s. 1. (2) EYVL C 150, 28. 5. 1999, s. 388. (3) EYVL C 184, 17. 6. 1997, s. 20. (4) EYVL C 16, 20. 1. 1998, s. 14. (5) EYVL C 108, 7. 4. 1998, s. 94. (6) EYVL C 342, 30. 11. 1999, s. 1. 29. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 339/137 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 2) Johdanto-osan 21 kappale 21) Tarvitaan yhteisiä periaatteita, jotta jäsenvaltioiden pyrki- mykset yhteisön alueen vesien määrän ja laadun suojelun parantamiseksi voidaan sovittaa yhteen ja jotta voidaan edistää kestävää vedenkäyttöä, torjua useiden valtioiden alueelle vaikut- tavia veteen liittyviä ongelmia, suojella vesiekosysteemejä sekä niihin suoraan yhteydessä olevia maaekosysteemejä ja kosteik- koja sekä turvata ja kehittää yhteisön vesien käyttömahdolli- suuksia. 21) Tarvitaan yhteisiä periaatteita, jotta jäsenvaltioiden pyrki- mykset yhteisön alueen vesien määrän ja laadun suojelun parantamiseksi voidaan sovittaa yhteen ja jotta voidaan edistää kestävää vedenkäyttöä, torjua useiden valtioiden alueelle vaikut- tavia veteen liittyviä ongelmia, suojella vesiekosysteemejä sekä niihin suoraan yhteydessä olevia maaekosysteemejä ja kosteik- koja, kuivia ja puolikuivia alueita sekä turvata ja kehittää yhteisön vesien käyttömahdollisuuksia. (Tarkistus 3) Johdanto-osan 21 a kappale (uusi) 21 a) Veden hyvä laatu takaa väestön juomaveden saan- nin. (Tarkistus 5) Johdanto-osan 21 b kappale (uusi) 21 b) Olisi tunnustettava, että vaikka rannikon kalata- loutta harjoitetaan vesistöalueiden ulkopuolella, se on yksi vesistöalueiden ympäristön kaikesta pilaantumisesta eniten kärsivistä taloudellisen toiminnan muodoista. (Tarkistus 6) Johdanto-osan 22 kappale 22) Olisi vahvistettava yhteiset määritelmät, jotka koskevat veden laatua ja, jos se on tarpeen ympäristönsuojelun kannalta, määrää. Olisi asetettava ympäristötavoitteita, jotta voidaan taata pinta- ja pohjavesien hyvän tilan toteutuminen koko yhteisössä. 22) Olisi vahvistettava yhteiset määritelmät, jotka koskevat veden laatua ja, jos se on tarpeen ympäristönsuojelun kannalta, määrää. Olisi asetettava ympäristötavoitteita, jotta voidaan taata pinta- ja pohjavesien hyvän tilan toteutuminen kaikkialla yhteisön alueella ja jotta EU:n tasolla vältetään vesien tilan huononeminen. (Tarkistus 7) Johdanto-osan 23 a kappale (uusi) 23 a) Lopullisena tavoitteena on kaikkien ihmistoimin- nasta aiheutuvien pilaavien aineiden täydellinen poistami- nen ja tila, jossa luonnossa esiintyvien aineiden taustapi- toisuuksia ei ylitetä. (Tarkistus 8) Johdanto-osan 29 kappale 29) Olisi pyrittävä kaikkien vesistöalueiden vesien hyvään tilaan sovittamalla yhteen samoihin ekologisiin ja hydrologisiin järjestelmiin kuuluvia pinta- ja pohjavesiä koskevat toimenpi- teet. 29) Olisi pyrittävä kaikkien vesistöalueiden ja hydrogeolo- gisten alueiden vesien hyvään tilaan sovittamalla yhteen samoihin ekologisiin ja hydrologisiin sekä hydrogeologisiin järjestelmiin kuuluvia pinta- ja pohjavesiä koskevat toimenpi- teet. C 339/138 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 11. 2000 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 9) Johdanto-osan 38 a kappale (uusi) 38 a) Vaarallisten tai radioaktiivisten aineiden johtami- selle vesistöihin ei ole luonnostaan oikeutta. Tieteen ja tekniikan kehitys mahdollistaa vähemmän pilaavien tuo- tantotekniikoiden käyttöönoton. (Tarkistus 10) Johdanto-osan 39 kappale 39) Erilaisten vaarallisten aineiden päästöistä aiheutuvaa pilaan- tumista on torjuttava. Neuvoston olisi päätettävä komission ehdotuksesta, mihin aineisiin toiminta pitää kohdistaa ensisijai- sesti ja mitä erityistoimenpiteitä pitää toteuttaa näiden aineiden aiheuttaman vesien pilaantumisen ehkäisemiseksi ottaen huomioon kaikki merkittävät lähteet sekä määritellen kustannustehokas ja tasa- suhteinen sääntelyjärjestelmä. 39) Vaarallisten aineiden vuodoista, päästöistä ja hävikistä aiheutuva pilaantuminen on estettävä. Euroopan parlamen- tin ja neuvoston olisi ennen 1 päivää heinäkuuta 2000 jätet- tävästä ja vähintään kolmen vuoden välein täydennettä- västä ja uudelleen tarkasteltavasta komission ehdotuksesta päätettävä, mihin aineisiin toiminta pitää kohdistaa ensisijai- sesti. Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi komission ehdotuksesta hyväksyttävä näiden aineiden aiheuttaman pilaantumisen toimenpiteet, joissa otetaan huomioon kaikki lähteet ja joiden päämääränä on vähentää vaarallisten aineiden päästöt vesiympäristöön lähelle nollaa vuoteen 2020 mennessä. vaiheittaiseksi estämiseksi (Tarkistus 12) Johdanto-osan 44 a kappale (uusi) 44 a) Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvitta- vista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komis- siolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päi- vänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/ 468/EY (1) mukaisesti. (1) EYVL L 184, 17. 7. 1999, s. 23. (Tarkistus 13) 1 artiklan b alakohta b) edistävät kestävää, käytettävissä olevien vesivarojen pitkän ajan suojeluun perustuvaa vedenkäyttöä; b) edistävät kestävää ja tehokasta, käytettävissä olevien vesi- varojen pitkän ajan suojeluun perustuvaa vedenkäyttöä hydrologisella alueella tai vesistöalueella; (Tarkistus 14) 1 artiklan c a kohta (uusi) c a) on tarkoitettu vähentämään vaarallisten aineiden vuo- dot, päästöt ja hävikki vesiympäristöön lähelle nollaa vuoteen 2020 mennessä, (Tarkistus 16) 2 artiklan 24 kohdan ainoa a alakohta (uusi) Pintaveden hyvä kemiallinen tila on myös kemiallinen tila, jota edellytetään 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädet- tyjen pintavesiä koskevien ympäristötavoitteiden saavutta- miseksi. 29. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 339/139 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 17) 2 artiklan 25 kohta 25) ’Pohjaveden hyvällä kemiallisella tilalla’ tarkoitetaan liitteen V taulukossa 2. 3. 2 määriteltyä tilaa. 25) ’Pohjaveden hyvällä kemiallisella tilalla’ tarkoitetaan pohja- vesimuodostuman kemiallista tilaa, joka täyttää kaikki liitteen V taulukossa 2. 3. 2 vahvistetut ehdot. (Tarkistus 19) 2 artiklan 28 a kohta (uusi) 28 a) ’Vaarallisilla aineilla’ tarkoitetaan a) aineita tai aineryhmiä, hitaasti hajoavia ja todennäköisesti kertyviä; jotka ovat myrkyllisiä, b) muita aineita tai aineryhmiä, joiden arvioidaan edellyttävän samanlaista lähestymistapaa kuin a kohdassa tarkoitetut aineet, vaikka ne eivät täytä kaikkia myrkyllisyyden, hitaan hajoavuuden ja kertyvyyden kriteereitä, mutta antavat aihetta huoleen. Tähän luokkaan kuuluvat sekä aineet, jotka toimivat synergisesti toisten aineiden kanssa ja antavat siten aihetta huoleen, että aineet, joita ei sinänsä ole perus- teltua luokitella vaarallisiksi, mutta jotka hajoavat tai muuttuvat a kohdassa tarkoitetuiksi aineiksi tai saman- laista lähestymistapaa edellyttäviksi aineiksi. (Tarkistus 20) 2 artiklan 28 b kohta (uusi) 28 b) ’Suoralla päästöllä’ tarkoitetaan liitteessä VIII luetel- tujen aineiden päästöjä pohjaveteen niiden käymättä kallio- tai maaperässä. (Tarkistus 21) 2 artiklan 32 kohta 32) ’Ympäristönlaatunormilla’ tiettyjen pilaavien aineiden pitoisuuksia vedessä, sedimentissä tai eliöstössä, joita ei saa ylittää ihmisten terveyden tai ympä- ristön suojelemiseksi. tarkoitetaan sellaisia 32) ’Ympäristönlaatunormilla’ tarkoitetaan sellaisia tai pilaavien vedessä, sedimentissä tai eliöstössä, ihmisten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi. radioaktiivisten aineiden tiettyjen pitoisuuksia joita ei saa ylittää (Tarkistus 22) 2 artiklan 32 a kohta (uusi) 32 a) ’Yhdistetyllä lähestymistavalla’ tarkoitetaan ensim- mäisessä vaiheessa päästöjen vähentämistä parasta käy- tettävissä olevaa tekniikkaa hyödyntäen ja toisessa vai- heessa sen tutkimista, vastaako saavutettu veden laatu tässä direktiivissä asetettuja ympäristön laatutavoit- teita ja onko tarpeen toteuttaa muita toimenpiteitä parhaan käytettävissä olevan tekniikan hyödyntämisen lisäksi. C 339/140 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 11. 2000 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 23) 3 artiklan 4 kohta 4. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että tämän direktiivin vaatimukset 4 artiklassa määritettyjen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, ja erityisesti kaikki toimenpideohjelmat sovite- taan yhteen koko vesipiirissä. Kansainvälisten vesipiirien osalta kyseisten jäsenvaltioiden on yhdessä huolehdittava yhteensovit- tamisesta. Kyseisten jäsenvaltioiden pyynnöstä komissio avustaa toimenpideohjelmien laatimista. 4. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että tämän direktiivin vaatimukset 4 artiklassa määritettyjen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, ja erityisesti kaikki toimenpideohjelmat sovite- taan yhteen koko vesipiirissä. Kansainvälisten vesipiirien osalta kyseisten jäsenvaltioiden on yhdessä huolehdittava yhteensovit- tamisesta. Kyseisten jäsenvaltioiden pyynnöstä komissio avustaa toimenpideohjelmien laatimista. Rajojen yli ulottuvien kan- sainvälisten vesistöalueiden osalta on ensisijaisesti pyrit- tävä säilyttämään kansainvälisten yleissopimusten perus- teella syntyneet rakenteet. (Tarkistus 24) 4 artiklan 1 kohdan johdantokappale ja a alakohta Jäsenvaltioiden on toteuttamalla vaiheittain 11 artiklan 1. mukaiset toimenpiteet pyrittävä saavuttamaan seuraavat tavoitteet: a) ehkäistä pintavesien ekologisen tilan huonontumista ja vesien pilaantumista sekä ennallistaa pintavesiä tavoitteena saavut- taa viimeistään 16 vuoden kuluttua tämän direktiivin voi- maantulopäivästä kaikissa pintavesimuodostumissa vesien hyvä tila tai voimakkaasti muutetuissa ja keinotekoisissa vesi- muodostumissa hyvä ekologinen potentiaali ja pintaveden hyvä kemiallinen tila liitteessä V vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 3 koh- dan mukaisia määräaikojen pidentämisiä sekä 4, 5 ja 6 kohtaa, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 artiklan tarkoittamien kansainvälisten sopimusten soveltamista osa- puoliin; 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vesistöalueen hoitamisesta vastaava viranomainen ottaa käyttöön vesi- piirin hoitosuunnitelmissa mainitut toimenpideohjelmat. Jäsenvaltioiden tulee: a) suojella, parantaa ja ennallistaa kaikkia pintavesiä tavoit- teena saavuttaa viimeistään 10 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä kaikissa pintavesimuodos- tumissa vesien hyvä tila liitteessä V vahvistettujen vaati- musten mukaisesti ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 3 kohdan mukaisia määräaikojen pidentämisiä sekä 4, 5 ja 6 kohtaa, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 artik- lan tarkoittamien kansainvälisten sopimusten soveltamista osapuoliin; a a) estää asteittain vesien pilaantuminen vähentämällä jat- kuvasti vaarallisten aineiden vuotoja, päästöjä ja hävik- kiä, jolloin tavoite niiden torjumisesta saavutettaisiin 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä; a b) ehkäistä kaikkien pintavesien tilan huonontumista, mukaan lukien voimakkaasti muutetut ja keinotekoiset vesimuodostumat, tämän direktiivin voimaantulopäi- västä alkaen ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 5 ja 6 kohtaa; a c) ehkäistä voimakkaasti muutettujen ja keinotekoisten vesimuodostumien ekologisen potentiaalin ja pintave- sien kemiallisen tilan heikentymistä; a d) suojella voimakkaasti muutettuja ja keinotekoisia vesimuodostumia ja kohottaa niiden laatua tavoitteena saavuttaa viimeistään 10 vuoden kuluttua tämän direk- tiivin voimaantulopäivästä hyvä ekologinen potenti- aali ja pintaveden hyvä kemiallinen tila kaikissa näissä vesimuodostumissa liitteessä V vahvistettujen vaati- 29. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 339/141 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET musten mukaisesti ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 3 kohdan mukaisia määräaikojen pidentämisiä sekä 5 ja 6 kohtaa; (Tarkistus 25) 4 artiklan 1 kohdan b alakohta b) ehkäistä pohjaveden tilan huonontumista, ennallistaa poh- javesimuodostumia ja säilyttää tasapaino vedenoton ja pohjaveden muodostumisen välillä tavoitteena saavuttaa liitteen V vaatimusten mukainen pohjaveden hyvä tila kai- kissa pohjavesimuodostumissa viimeistään 16 vuoden kulut- tua tämän direktiivin voimaantulopäivästä, sekä kääntää ja pysyvät pilaavien aineiden laskeviksi merkitykselliset pitoisuuksien nousevat muutossuunnat, jotka johtuvat ihmistoiminnan vaikutuksesta ottaen huomioon mahdolli- suus soveltaa 3 kohdan mukaisia määräaikojen pidentämi- siä sekä 4, 5 ja 6 kohtaa; b) b a) ehkäistä pohjaveden määrällisen ja kemiallisen tilan huo- nontumista; ennallistaa pilaantuneita pohjavesimuodostumia ja säi- lyttää tasapaino vedenoton ja pohjaveden muodostumisen välillä; b b) välttää ihmistoiminnasta aiheutuvien pilaavien ainei- den kulkeutuminen pohjaveteen ottaen huomioon 11 artiklan 3 kohdan g alakohta; b c) minimoida mahdollisimman hyvin erityisesti maata- aiheutuva pohjavesien louden hajakuormituksesta pilaantuminen 10 artiklan mukaisen yhdistetyn lähes- tymistavan avulla tavoitteena saavuttaa kaikissa pohjave- simuodostumissa liitteen V vaatimusten mukainen tila, jossa pohjavesien ihmistoiminnasta aiheutunut pilaan- tuminen ei ole merkittävää, viimeistään 10 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä sekä kään- tää laskeviksi merkitykselliset ja pysyvät pilaavien aineiden jotka johtuvat pitoisuuksien nousevat muutossuunnat, liitteessä V ihmistoiminnan vaikutuksesta ja ylittävät vahvistettujen laatunormien puolenvälin ottaen huomi- oon mahdollisuus soveltaa 3 kohdan mukaisia määräaiko- jen pidentämisiä sekä 4, 5 ja 6 kohtaa; (Tarkistus 26) 4 artiklan 1 kohdan c alakohta c) noudattaa kaikkia suojelualueisiin liittyviä normeja ja tavoitteita viimeistään 16 vuoden kuluessa tämän direktii- vin voimaantulopäivästä, jollei siinä yhteisön lainsäädän- nössä, jonka mukaan kukin suojelualue on perustettu, toi- sin määrätä. Tekstin esitystapa saksan- ja suomenkielisessä virallisessa lehdessä poikkeaa muista kieliversioista. Tästä johtuen sanojen ”toteuttamalla vaiheittain 11 artiklan mukaisesti toi- menpiteet” poisto sisältyy tarkistukseen 24. c) noudattaa kaikkia suojelualueisiin liittyviä normeja ja tavoitteita viimeistään 10 vuoden kuluessa tämän direktii- vin voimaantulopäivästä, jollei siinä yhteisön lainsäädän- nössä, jonka mukaan kukin suojelualue on perustettu, toi- sin määrätä. (Tarkistus 78) 4 artiklan 3 kohta 3. Edellä olevan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisia mää- räaikoja voidaan pidentää 1 kohdan tavoitteiden vaiheittaiseksi saa- vuttamiseksi vesimuodostumissa, joiden osalta kaikki seuraavat ehdot täyttyvät: Edellä olevan 1 kohdan a ja bc alakohdan mukaisia mää- joiden osalta 3. räaikoja voidaan pidentää vesimuodostumissa, kaikki seuraavat ehdot täyttyvät: a) jäsenvaltiot toteavat, että näiden vesimuodostumien tilan tarpeellista paranemista ei kokonaisuudessaan voida koh- tuullisesti saavuttaa 1 kohdassa säädettyjen määräaikojen puitteissa; a) jäsenvaltiot toteavat, että näiden vesimuodostumien tilan tarpeellista paranemista ei kokonaisuudessaan voida saa- vuttaa 1 kohdassa säädettyjen määräaikojen puitteissa seu- raavista syistä: C 339/142 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 11. 2000 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET ’ vaadittavan paranemisen aste voidaan tekniseen toteutettavuuteen liittyvistä syistä saavuttaa vain vaiheittain, ja näiden vaiheiden kesto ylittää mää- räajan, ’ paranemisen loppuunsaattaminen määräajassa olisi suhteettoman kallista, ’ luonnonolot eivät mahdollista vesimuodostumien tilan nopeaa paranemista; b) määräajan pidentäminen ja sen perusteet selvitetään erityi- sesti 13 artiklassa edellytetyssä vesipiirin hoitosuunnitel- massa; b) määräajan pidentäminen ja sen perusteet selvitetään erityi- sesti 13 artiklassa edellytetyssä vesipiirin hoitosuunnitel- massa; c) d) pidennetyt määräajat eivät saa ylittää ajanjaksoa, jonka aikana kolme seuraavaa vesipiirin hoitosuunnitelmaa saate- taan ajan tasalle paitsi, jos luonnonolot ovat sellaiset, että tavoitteita ei voida saavuttaa tänä aikana. Näitä viimeksi mainittuja tapauksia lukuun ottamatta kolmannesta jatko- ajasta on toimitettava hakemus komissiolle, jonka on teh- tävä päätös hakemuksesta kolmen kuukauden kuluessa; jotka ovat vesipiirin hoitosuunnitelmassa esitetään yhteenveto 11 artiklassa vaadituista toimenpiteistä, tarpeen vaaditun vesimuodostumien tilan vaiheittaiseksi saavutta- miseksi pidennetyn määräajan kuluessa, sekä toimenpitei- den todennäköinen toteuttamisaikataulu. Seuraavissa vesi- piirin hoitosuunnitelmissa esitetään katsaus kyseisten toimenpiteiden toteuttamisesta sekä yhteenveto mahdolli- sista lisätoimenpiteistä. c) d) pidennetyt määräajat eivät saa ylittää ajanjaksoa, jonka aikana kolme seuraavaa vesipiirin hoitosuunnitelmaa saate- taan ajan tasalle paitsi, jos luonnonolot ovat sellaiset, että tavoitteita ei voida saavuttaa tänä aikana. Näitä viimeksi mainittuja tapauksia lukuun ottamatta toisesta jatkoajasta on toimitettava hakemus komissiolle, jonka on tehtävä päätös hakemuksesta kolmen kuukauden kuluessa; jotka ovat vesipiirin hoitosuunnitelmassa esitetään yhteenveto 11 artiklassa vaadituista toimenpiteistä, tarpeen vaaditun vesimuodostumien tilan vaiheittaiseksi saavutta- miseksi pidennetyn määräajan kuluessa, syyt kaikkiin vii- vytyksiin näiden toimenpiteiden ottamisessa käyttöön sekä toimenpiteiden todennäköinen toteuttamisaikataulu. Seuraavissa vesipiirin hoitosuunnitelmissa esitetään katsaus kyseisten toimenpiteiden toteuttamisesta sekä yhteenveto mahdollisista lisätoimenpiteistä. (Tarkistus 30) 4 artiklan 4 kohta 4. Jäsenvaltiot voivat asettaa tietyille vesimuodostumille vähemmän vaativia ympäristötavoitteita kuin 1 kohdan a ja b alakohdassa vaaditut, kun molemmat seuraavat edellytykset täyt- tyvät: 4. Jäsenvaltiot voivat asettaa tietyille pintavesi- ja pohjave- simuodostumille vähemmän vaativia ympäristötavoitteita kuin 1 kohdan a ’ a d ja b ’ b c alakohdassa vaaditut, kun kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) jäsenvaltiot toteavat, että vesimuodostuma on niin ihmis- toiminnan muuttama tai sen luonnonolot ovat sellaiset, että tilan parantaminen on mahdotonta tai kohtuuttoman kal- lista; ja a) jäsenvaltiot toteavat, että liitteessä V olevan 2. 3 ja 2. 4 kohdan mukaisella menetelmällä esitetyn pohjaveden tason ja/tai laadullisen tilan osalta sekä pintaveden osalta vesimuodostuma on niin aikaisemman ihmistoi- minnan muuttama tai sen luonnonolot ovat sellaiset, että 1 kohdan a ’ a d ja b ’ b c alakohdassa vaadittujen tavoitteiden saavuttaminen on mahdotonta tai suhteet- toman kallista; a a) ympäristötarpeita ja sosiaalisia tarpeita, joita vesimuo- dostuman vallitsevat ominaispiirteet palvelevat, ei voida tyydyttää muilla, ympäristön kannalta parem- milla käytännön keinoilla; 29. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 339/143 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET b) vähemmän vaativien tavoitteiden asettaminen ja sen syyt esitetään erityisesti 13 artiklassa edellytetyssä vesipiirin hoitosuunnitelmassa ja kyseiset tavoitteet tarkistetaan joka kuudes vuosi. b) vähemmän vaativien tavoitteiden asettaminen ja sen syyt esitetään erityisesti 13 artiklassa edellytetyssä vesipiirin hoitosuunnitelmassa ja kyseiset tavoitteet tarkistetaan joka kuudes vuosi; b a) jäsenvaltiot varmistavat, että ’ pintavesien tapauksessa saavutetaan mahdollisim- man hyvä ekologinen ja kemiallinen tila aikaisem- man ihmistoiminnan luonteesta ja aikaisemmasta pilaantumisesta johtuvat väistämättömät vaikutuk- set huomioon ottaen, ’ pohjavesien tapauksessa aiheutetaan mahdollisim- man vähäiset pohjaveden määrällisen ja kemialli- sen tilan muutokset muutoksen luonteesta tai aikaisemmasta pilaantumisesta johtuvat väistämät- tömät vaikutukset huomioon ottaen, ja ’ pintavesi- ja pohjavesimuodostumien tila ei huo- none entisestään. (Tarkistus 31) 4 artiklan 4 a kohta (uusi) 4 a. Jäsenvaltiot voivat nimetä pintavesimuodostuman keinotekoiseksi tai voimakkaasti muutetuksi, kun hyvän ekologisen tilan saavuttamiseksi välttämättömät parannuk- set haittaisivat merkittävästi i) ympäristöä laajemmin, ii) vesiliikennettä tai virkistyskäyttöä, iii) toimintoja, joihin vettä varastoidaan, esimerkiksi juo- maveden hankintaa, energian tuotantoa tai kastelua, iv) säännöstelyä, tulvasuojelua, maankuivatusta ja muita vastaavia tarkoituksia, v) raaka-aineiden louhintaa, ja kun ’ vesimuodostuman keinotekoisten tai muutettujen ominaispiirteiden tuomaa hyötyä ei voida saavuttaa muilla, ympäristön kannalta paremmilla käytännön keinoilla, ja ’ muutosten avulla voidaan päästä mahdollisimman lähelle parasta toteutettavissa olevaa ekologista jatku- moa, erityisesti ajatellen eläimistön vaellusta ja sopivia kutemis- ja lisääntymisalueita. tai voi- Vesimuodostuman nimeäminen keinotekoiseksi makkaasti muutetuksi tähän nimeämiseen on ja syyt nimenomaisesti esitettävä 13 artiklan mukaisessa vesipiirin hoitosuunnitelmassa, joka ajantasaistetaan joka kuudes vuosi. C 339/144 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 11. 2000 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistukset 33 ja 84) 4 artiklan 5 kohta Vesimuodostumien tilan huononemisen, 5. johtuu ennalta arvaamattomista tai poikkeuksellisista oloista, erityisesti tulvista ja kuivuudesta, ei katsota rikkovan tämän direktiivin vaatimuksia, kun kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: joka a) b) c) d) e) kaikki käytännössä mahdolliset toimenpiteet on toteutettu tilan edelleen huononemisen estämiseksi eikä tämän direk- tiivin tavoitteiden saavuttamista haitata sellaisissa muissa vesimuodostumissa, joihin edellä mainitut olot eivät vai- kuta; edellytykset, joiden perusteella tällaisten ennalta arvaamat- tomien tai poikkeuksellisten olojen katsotaan vallitsevan, sekä soveltuvat indikaattorit esitetään vesipiirin hoitosuun- nitelmassa; joihin on ryhdyttävä poikkeuksellisissa toimenpiteet, oloissa, sisällytetään toimenpideohjelmaan eivätkä ne estä vesimuodostuman tilan ennallistamista sen jälkeen, kun tilanne on ohi; ennalta arvaamattomien ja poikkeuksellisten olojen vaiku- tuksia tarkastellaan vuosittain ja muiden tilanteiden kuin tul- vien ja kuivuuden osalta ryhdytään kaikkiin käytännössä mahdollisiin toimenpiteisiin vesimuodostuman ennallista- miseksi edeltävään tilaan niin pian kuin on käytännössä kohtuullista; ja seuraavaan ajantasaistettuun vesipiirin hoitosuunnitelmaan liitetään yhteenveto olosuhteiden vaikutuksista sekä tämän kohdan a ja d alakohdan mukaisista toteutetuista tai toteu- tettavista toimenpiteistä. 5. joka Vesimuodostumien tilan tilapäisen huononemisen, johtuu ennalta arvaamattomissa olevista tai poikkeuksellisista oloista, jotka johtuvat luonnonvoimista tai ylivoimaisesta esteestä, erityisesti poikkeuksellisen laajoista tulvista ja poik- keuksellisen pitkään jatkuneesta kuivuudesta, ei katsota rik- kovan tämän direktiivin vaatimuksia, kun kaikki seuraavat edel- lytykset täyttyvät: a) b) c) d) e) kaikki käytännössä mahdolliset toimenpiteet on toteutettu tilan edelleen huononemisen estämiseksi eikä tämän direk- tiivin tavoitteiden saavuttamista haitata sellaisissa muissa vesimuodostumissa, joihin edellä mainitut olot eivät vai- kuta; edellytykset, joiden perusteella tällaisten ennalta arvaamat- tomissa olevien tai poikkeuksellisten olojen katsotaan val- litsevan, sekä soveltuvat indikaattorit esitetään vesipiirin hoitosuunnitelmassa; joihin on ryhdyttävä poikkeuksellisissa toimenpiteet, oloissa, sisällytetään toimenpideohjelmaan eivätkä ne estä vesimuodostuman tilan ennallistamista sen jälkeen, kun tilanne on ohi; ennalta arvaamattomissa olevien ja poikkeuksellisten olo- jen vaikutuksia tarkastellaan vuosittain ja ryhdytään kaik- kiin käytännössä mahdollisiin toimenpiteisiin vesimuodos- tuman ennallistamiseksi edeltävään tilaan niin pian kuin on käytännössä kohtuullista; ja seuraavaan ajantasaistettuun vesipiirin hoitosuunnitelmaan liitetään yhteenveto olosuhteiden vaikutuksista sekä tämän kohdan a ja d alakohdan mukaisista toteutetuista tai toteu- tettavista toimenpiteistä. (Tarkistus 34) 4 artiklan 6 kohdan b alakohta b) muutosten syyt on erityisesti lueteltu ja perusteltu 13 artik- lan edellyttämässä vesipiirin hoitosuunnitelmassa ja kysei- set tavoitteet tarkistetaan joka kuudes vuosi. b) muutosten syyt on erityisesti lueteltu ja perusteltu 13 artik- lan edellyttämässä vesipiirin hoitosuunnitelmassa ja kysei- set tavoitteet tarkistetaan joka kuudes vuosi; b a) muutosten syyt ovat yleisen edun kannalta erittäin tärkeitä ja/tai uusien muutosten ihmisten terveydelle, ihmisten turvallisuuden ylläpitämiselle tai vesimuo- dostuman yhteydessä sijaitsevan paikallisen alueen kestävälle kehitykselle tuoma hyöty ylittää 1 kohdassa säädetyistä tavoitteista ympäristölle ja yhteiskunnalle koituvan hyödyn; b b) vesimuodostuman uusien muutosten tuomaa hyötyä ei voida saavuttaa muilla, ympäristön kannalta parem- milla käytännön keinoilla. 29. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 339/145 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 35) 4 artiklan 7 kohta 7. Jäsenvaltioiden on 3, 4, 5 ja 6 kohtaa soveltaessaan huo- lehdittava, että soveltaminen ei estä tämän direktiivin tavoittei- den saavuttamista muissa saman vesipiirin vesimuodostumissa ja että se on sopusoinnussa yhteisön muun ympäristölainsää- dännön täytäntöönpanon kanssa. 7. Jäsenvaltioiden on 3, 4, 5 ja 6 kohtaa soveltaessaan huo- lehdittava, että soveltaminen ei sulje pysyvästi pois tai estä tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamista muissa saman vesi- piirin vesimuodostumissa ja että se on sopusoinnussa yhteisön muun ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon kanssa. (Tarkistus 36) 5 artikla Vesipiirin ominaispiirteet, tarkastelu ja vedenkäytön taloudellinen analyysi ihmistoiminnan ympäristövaikutuksien Vesipiirin ominaispiirteet Kunkin jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että kullekin vesipii- 1. rille tai sen alueella olevalle kansainvälisen vesipiirin osalle tehdään , ominaispiirteiden analysointi, , tarkastelu ihmistoiminnan vaikutuksesta pintavesien ja pohjave- den tilaan ja , vedenkäytön taloudellinen analyysi liitteissä II ja III olevien teknisten määrittelyjen mukaisesti ja että ne saatetaan valmiiksi viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimantulopäivästä. 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kunkin vesipii- rin ominaispiirteet analysoidaan viimeistään viiden vuo- den kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä. Ana- lyysin on katettava seuraavat näkökohdat: a) vesipiirin maantieteelliset ja geologiset erityispiirteet; b) vesipiirin hydrografiset erityispiirteet; c) vesipiirin demografiset ominaispiirteet; d) vesipiirin maankäyttö ja taloudellinen toiminta; e) olemassa olevat padot ja patoaltaat eriteltyinä niiden käyttötarkoituksen mukaan (vesivoimasähkön tuotta- minen, juomaveden hankinta, käyttö useaan tarkoituk- seen); vesipiirin ekologiset erityispiirteet luonnon monimuo- toisuus mukaan lukien. f) 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut analyysit ja tarkastelut on tarkis- tettava ja tarvittaessa saatettava ajan tasalle viimeistään 13 vuo- den kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä ja sen jäl- keen joka kuudes vuosi. 2. Analyysi on tarkistettava ja tarvittaessa saatettava ajan tasalle viimeistään 13 vuoden kuluttua tämän direktiivin voi- maantulopäivästä ja sen jälkeen joka kuudes vuosi. (Tarkistus 39) 5a artikla (uusi) 5 a artikla Kustannus-hyötyanalyysi Komissio toteuttaa viiden vuoden kuluessa tämän direktii- vin täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten avustuksella kustannus-hyötyanalyysin mää- rittääkseen tämän direktiivin täytäntöönpanon edellyttä- mien investointien määrän. C 339/146 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 11. 2000 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 40) 7 artiklan 1 kohdan johdantokappale 1. Jäsenvaltioiden on yksilöitävä kaikissa vesipiireissä Jäsenvaltioiden on yksilöitävä kaikilla hydrogeologisilla 1. alueilla ja kaikissa vesipiireissä (Tarkistus 41) 7 artiklan 2 kohta 2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että kaikissa 1 kohdan mukaisesti yksilöidyissä vesimuodostumissa saavutetaan 4 artik- lan mukaiset tavoitteet ja että ne täyttävät tämän direktiivin vaa- timukset sekä pintavesimuodostumien osalta 16 artiklan mukai- set yhteisön ympäristönlaatunormit ja että niistä asianmukaisella vedenkäsittelyllä ja yhteisön lainsäädännön mukaisesti saatava vesi täyttää myös direktiivin 80/778/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/83/EY, vaatimukset. 2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että kaikissa 1 kohdan mukaisesti yksilöidyissä vesimuodostumissa saavutetaan 4 artik- lan mukaiset tavoitteet tämän direktiivin vaatimusten mukai- sesti sekä pintavesimuodostumien osalta vähintään 16 artiklan ja liitteen V mukaiset yhteisön laatunormit, että juomavesilaa- dun saavuttamiseksi voidaan käyttää mahdollisimman kevyttä puhdistuskäsittelyä ja että vesi täyttää myös direktii- vin 80/778/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/83/EY, vaatimukset. (Tarkistus 42) 8 artiklan 1 kohdan luetelmakohdat ja 2 kohta # pintavesien osalta ohjelmiin on kuuluttava ekologisen ja kemiallisen tilan seuranta, # pohjavesien osalta ohjelmiin on kuuluttava kemiallisen ja määrällisen tilan seuranta, # pintavesien osalta ohjelmiin on kuuluttava virtaaman määrän ja nopeuden sekä ekologisen ja kemiallisen tilan laadullinen seuranta, # pohjavesien osalta ohjelmiin on kuuluttava kemiallisen tilan laadullisen ja määrällisen tilan seuranta veden kemiallisia ja biologisia indikaattoreja käyttäen, # suojelualueiden osalta ohjelmia on täydennettävä sen yhteisön lainsäädännön vaatimusten mukaan, jonka nojalla suojelualueet on perustettu. # suojelualueiden osalta ohjelmia on täydennettävä sen yhteisön lainsäädännön vaatimusten mukaan, jonka nojalla suojelualueet on perustettu. Nämä ohjelmat on käynnistettävä viimeistään seitsemän 2. vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä, jollei asianomaisessa lainsäädännössä toisin säädetä. Seurannan on oltava liitteessä V olevien vaatimusten mukaista. Nämä ohjelmat on käynnistettävä viimeistään kuuden 2. vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä, jollei asianomaisessa lainsäädännössä toisin säädetä. Seurannan on oltava liitteessä V olevien vaatimusten mukaista. 2 a. Tekniset määrittelyt sisältävät kaikkien jäsenvaltioi- den hyväksymät standardoidut analyysimenetelmät ja laa- dunvalvonnan. (Tarkistus 43) 9 artiklan 1 kohta 1. Jäsenvaltioiden on otettava huomioon vesipalveluista aiheutu- vien kustannusten kattamisen periaate mukaan lukien ympäristö- ja luonnonvarakustannukset ja silloin on otettava huomioon liitteen III ja erityisesti saastuttaja maksaa mukainen taloudellinen analyysi -periaate. Jäsenvaltiot voivat niin tehdessään ottaa huomioon kustannusten kattamisen sosiaaliset, ympäristöön kohdistuvat ja taloudelliset vaikutukset samoin kuin kyseisen alueen tai aluei- den maantieteelliset ja ilmasto-olot. Jäsenvaltioiden on viimeistään vuonna 2010 varmistet- 1. tava, että ’ veden hinnoittelupolitiikka tarjoaa käyttäjille riittävät kannustimet vesivarojen tehokkaaseen käyttämiseen ja siten edistää tämän direktiivin ympäristötavoittei- den saavuttamista, ’ talouden eri sektorit, jaettuna ainakin teollisuuteen, kotitalouksiin ja maatalouteen, osallistuvat riittävässä määrin vesipalveluista aiheutuvien kustannusten katta- 29. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 339/147 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET miseen, joka perustuu liitteen III mukaiseen taloudelli- seen analyysiin ja jossa otetaan huomioon saastuttaja maksaa -periaate. Jäsenvaltiot voivat niin tehdessään ottaa huomioon asiaan liit- tyvät sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset samoin kuin kysei- sen alueen tai alueiden maantieteelliset ja ilmasto-olot. (Tarkistus 85) 9 artiklan 2 kohta 2. Jäsenvaltioiden on selostettava vesipiirin hoitosuunnitel- massa edellä mainitun periaatteen soveltamiseksi toteutetut käytän- nön toimenpiteet. 2. Jäsenvaltioiden on selostettava vesipiirin hoitosuunnitel- massa veden hinnoittelupolitiikan täytäntöön panemiseksi ehdotetut toimet, joilla pyritään tämän direktiivin ympä- ristötavoitteisiin, ja talouden eri sektorien osallistuminen vesipalveluiden kustannusten kattamiseen. (Tarkistus 46) 9 artiklan 3 a kohta (uusi) Jäsenvaltiot laativat aikataulun tämän artiklan täysi- 3 a. määräisestä soveltamisesta ja sisällyttävät sen 13 artiklassa tarkoitettuun vesipiirin hoitosuunnitelmaan. (Tarkistus 47) 10 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan ensimmäinen osa 1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että 2 kohdassa määritellyn mukaisesti hallittavia päästöjä valvotaan ennakolta tässä artiklassa tarkoitetulla tavalla. 2. a) Jäsenvaltioiden on varmistettava, että: päästöjen hallinta perustuu parhaaseen käyttökelpoiseen tekniikkaan; tai 1. Jäsenvaltioiden on rajoitettava kaikkia päästöjä vesi- muodostumiin tässä artiklassa säädetyn yhdistetyn lähesty- mistavan mukaisesti. Liitteessä X lueteltujen aineiden osalta Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat komission ehdotuksesta päästöille Euroopan laajuiset yhte- näiset raja-arvot (päästönormit). Lisätoimiin on ryhdyt- tävä, jos olemassa olevaan tekniikkaan perustuva päästöjen rajoittaminen ei riitä 4 artiklan mukaisten veden laatuta- voitteiden saavuttamiseen. 2. a) Jäsenvaltioiden on varmistettava, että: päästöjen hallinta perustuu parhaaseen käyttökelpoiseen tekniikkaan; tai b) asetetaan asianmukaisia päästörajoja; tai b) asetetaan asianmukaisia päästörajoja; tai c) hajakuormituspäästöjen hallinnassa sovelletaan, milloin mahdollista, ympäristön kannalta parasta käytäntöä; siten kuin näistä säädetään: c) hajakuormituspäästöjen hallinnassa mahdollista, ympäristön kannalta parasta käytäntöä; sovelletaan, milloin käyttäen lähestymistapoja, joista säädetään: C 339/148 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 11. 2000 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistukset 48 ja 86) 11 artiklan 1 kohta 1. Kunkin jäsenvaltion on huolehdittava, että kullekin vesi- piirille tai jäsenvaltion alueella olevalle kansainvälisen vesipiirin osalle laaditaan toimenpideohjelma, jossa otetaan huomioon 5 artiklassa edellytettyjen analyysien ja tarkastelujen tulokset ja jonka tarkoituksena on saavuttaa vaiheittain 4 artiklan mukaiset tavoitteet. Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa toteuttaa toimenpiteitä, joita sovelletaan kaikkiin vesipiireihin ja/tai kansainvälisten vesipiirien niihin osiin, jotka sijaitsevat jäsenvaltion alueella. 1. Kunkin jäsenvaltion on huolehdittava, että kullekin vesi- piirille tai jäsenvaltion alueella olevalle kansainvälisen vesipiirin osalle laaditaan toimenpideohjelma, jossa otetaan huomioon 5 artiklassa edellytettyjen ja 1 ja 4 artiklan mukaisten tavoittei- den saavuttamiseen tähtäävien analyysien ja tarkastelujen tulokset. Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa toteuttaa oikeudellisia, hallinnollisia tai sopimukseen perustuvia toimenpiteitä, joita sovelletaan kaikkiin vesipiireihin ja/tai kansainvälisten vesipii- rien niihin osiin, jotka sijaitsevat jäsenvaltion alueella. (Tarkistus 87) 11 artiklan 3 kohdan d alakohta d) makean pintaveden ja pohjaveden oton sekä makean pin- taveden patoamisen ennakkovalvonta, mukaan lukien vedenottoa koskeva rekisteri ja vaatimus ennalta haettavasta vedenotto- ja patoamisluvasta. Kyseiset ennakkovalvontatoimenpiteet tarkistetaan säännöllisesti ja saatetaan tarvittaessa ajan tasalle. Jäsenvaltiot voivat vapaut- taa ennakkovalvonnasta sellaisen vedenoton ja patoamisen, joilla ei ole merkittävää vaikutusta veden tilaan; rekisterit, tai d) makean pintaveden ja pohjaveden oton sekä makean pin- taveden patoamisen ennakkovalvonta, mukaan lukien vedenottoa koskeva rekisteri ja vaatimus ennalta haettavasta vedenotto- ja patoamisluvasta, ja jos vedenotolla saattaa olla vaikutuksia veden tilaan, vaati- mus ympäristövaikutusten arvioinnista. Kyseiset ennak- kovalvontatoimenpiteet tarkistetaan säännöllisesti ja saate- taan tarvittaessa ajan tasalle; rekisterit, tai d a) vaatimus toteuttaa toimenpiteitä tehokkaamman vedenkäytön varmistamiseksi vedenkäytön kaikilla aloilla, jos veden kysyntä ylittää vesistöalueella käytet- tävissä olevan kestävän kehityksen edellyttämän mää- rän, erityisesti soveltamalla parasta käytettävissä ole- ja uudelleen vaa käyttämiseksi; tekniikkaa veden säästämiseksi d b) tapauksissa, joissa terveellisen juomaveden riittävää saatavuutta ei voida turvata, vaatimus antaa toimival- taisille paikallisviranomaisille valtuudet kohdentaa vedenkäyttöä uudelleen siirtämällä sitä muilta vettä käyttäviltä aloilta; d c) ennakkolupavaatimus pohjavettä johtavien kerrosten keinotekoisen täyttämisen osalta; (Tarkistus 88) 11 artiklan 3 kohdan f a alakohta (uusi) f a) toimenpiteet pintavesiin tapahtuvien päästöjen vähen- tämiseksi asteittain vähentämällä jatkuvasti vaarallis- ten aineiden vuotoja, päästöjä ja hävikkiä; (Tarkistus 53) 11 artiklan 3 kohdan i a alakohta (uusi) i a) toimenpiteet, joita vaaditaan hyvän ekologisen poten- tiaalin saavuttamiseksi vesimuodostumissa, jotka on nimetty keinotekoisiksi tai voimakkaasti muutetuiksi. 29. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 339/149 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 54) 11 artiklan 5 kohdan ensimmäinen alakohta 5. Jos seurantatiedoista tai muista tiedoista käy ilmi, että 4 artiklan mukaisesti asetettuja tavoitteita ei todennäköisesti saa- vuteta, jäsenvaltioiden on huolehdittava, että 5. Jos seurantatiedoista tai muista tiedoista käy ilmi, että 4 artiklan mukaisesti asetettuja tavoitteita ei todennäköisesti saa- vuteta, jäsenvaltioiden on huolehdittava , syyt tutkitaan ja , toteutetaan käytännössä mahdolliset lisätoimenpiteet, jotta kysei- set tavoitteet saavutetaan. a) niiden syiden tutkimisesta, joiden vuoksi vesimuodos- tuma ei saavuta ympäristötavoitteita, mukaan lukien vesimuodostuman hydromorfologisen sekä fyysisen ja kemiallisen tilan arviointi; b) veden pilaantumisen laajuuden ja luonteen sekä ihmisen veden luonnolliselle hydromorfologiselle tilalle aiheuttamien muutosten tehokkaammasta seu- rannasta; c) yksilöityjä pilaavia aineita koskevien pintaveteen liit- tyvien ympäristön laatunormien laatimisesta niin, että niiden avulla voidaan saavuttaa 4 artiklan mukaisesti asetettu ekologista tilaa koskeva tavoite viimeistään 10 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta. Normien on oltava vähintään yhtä tiukkoja kuin liit- teessä IX tarkoitetut tai 16 artiklan 5 kohdan mukai- tai muussa asian kannalta merkityksellisessä sesti yhteisön lainsäädännössä vahvistetut normit; d) e) asiaankuuluvien lupien ja päästölupien välittömästä tarkistamisesta ja sitä seuraavista riskien tasoon perus- tuvista toimista; sellaisten tarvittavien toimenpiteiden vahvistamisesta, joilla varmistetaan, että vesimuodostuman hydromor- fologinen tila mahdollistaa 4 artiklan mukaisesti ase- tettujen ekologista tilaa koskevien tavoitteiden saavut- tamisen. (Tarkistus 55) 11 artiklan 7 ja 8 kohta 7. Toimenpideohjelman on oltava valmiina viimeistään kym- menen vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä, ja kaikki toimenpiteet on käynnistettävä viimeistään 13 vuoden kuluttua kyseisestä päivästä. 7. Toimenpideohjelman on oltava valmiina viimeistään nel- jän vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä, ja kaikki toimenpiteet on käynnistettävä viimeistään seitsemän vuoden kuluttua kyseisestä päivästä. Toimenpideohjelmat on tarkistettava ja tarvittaessa ajanta- 8. saistettava viimeistään 16 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä ja sen jälkeen joka kuudes vuosi. Ajanta- saistetun ohjelman mukaiset uudet tai tarkistetut toimenpiteet on käynnistettävä kolmen vuoden kuluessa ohjelman valmistu- misesta. Toimenpideohjelmat on tarkistettava ja tarvittaessa ajanta- 8. saistettava viimeistään 10 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä ja sen jälkeen joka kuudes vuosi. Ajanta- saistetun ohjelman mukaiset uudet tai tarkistetut toimenpiteet on käynnistettävä kolmen vuoden kuluessa ohjelman valmistu- misesta. (Tarkistus 56) 13 artiklan 1 kohta 1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että jokaiselle niiden alu- eella kokonaan sijaitsevalle vesipiirille laaditaan vesipiirin hoitosuun- nitelma. 1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että jokaiselle vesistö- alueelle laaditaan ja jokaisella vesistöalueella pannaan täy- täntöön vesipiirin hoitosuunnitelma 1 ja 4 artiklassa mai- nittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. C 339/150 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 11. 2000 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 57) 13 artiklan 6 kohta ja 7 kohta Vesipiirin hoitosuunnitelmat on julkaistava viimeistään 6. 10 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä. 6. Vesipiirin hoitosuunnitelmat on julkaistava viimeistään kuuden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäi- västä. 7. Vesipiirin hoitosuunnitelmia on tarkasteltava uudelleen ja ne on ajantasaistettava viimeistään 16 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä ja sen jälkeen joka kuudes vuosi. 7. Vesipiirin hoitosuunnitelmia on tarkasteltava uudelleen ja ne on ajantasaistettava viimeistään 10 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä ja sen jälkeen joka kuudes vuosi. (Tarkistus 58) 16 artiklan 1 kohta ehkäisemiseksi, Neuvosto antaa erityisiä toimenpiteitä sellaisten yksittäis- 1. ten pilaavien aineiden tai aineryhmien aiheuttaman veden pilaantumisen tai vesiympäristön välityksellä aiheutuva riski ei ole hyväksyttä- vissä, mukaan lukien juomavedenottoon käytettäviin vesiin riskit. Nämä toimenpiteet annetaan komission kohdistuvat perustamissopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti tekemien ehdotusten pohjalta. vesiympäristölle joista Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat erityisiä toi- 1. menpiteitä sellaisten yksittäisten pilaavien aineiden tai aineryh- mien aiheuttaman veden pilaantumisen ehkäisemiseksi, joista vesiympäristölle tai vesiympäristön välityksellä aiheutuva riski ei ole hyväksyttävissä, mukaan lukien juomavedenottoon käy- tettäviin vesiin kohdistuvat riskit. Nämä toimenpiteet on tar- koitettu ehkäisemään veden pilaantumista vähentämällä jatkuvasti vaarallisten aineiden vuotoja, päästöjä ja hävik- kiä, saavutettaisiin 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä. Ne annetaan komis- sion perustamissopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukai- sesti tekemien ehdotusten pohjalta. tavoite niiden torjumisesta jotta (Tarkistus 93) 16 artiklan 4 kohta ja tuotannon 4. Komissio tekee ehdotuksia prioriteettiaineiden päästöjen vähentämiseksi merkittävimmistä päästölähteistä. Ehdotuksia teh- dessään se ottaa huomioon sekä piste- että hajakuormitusläh- teet sekä määrittää kustannustehokkaan ja tasasuhteisen tuotemää- yhdistelmän. päästörajojen räysten Tarvittaessa tuotantoa koskevat yhteisötason määräykset voidaan asettaa toimialoittain. Jos tuotemääräyksiin sisältyy direktiivin 91/414/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY mukaisesti annettujen lupien tarkistaminen, tarkistuk- set on toteutettava mainittujen direktiivien säännösten mukai- sesti. Jokaisessa näitä menettelyjä koskevassa ehdotuksessa on määriteltävä, kuinka ne tarkistetaan ja ajantasaistetaan ja kuinka niiden tehokkuutta arvioidaan. tason ja 4. Prioriteettiaineiden vuotojen, päästöjen ja hävikin vähentämiseksi asteittain komissio tekee ehdotuksia vuoden kuluttua kunkin uuden, joka kolmas vuosi annettavan luet- telon jälkeen tai tarvittaessa useammin. Ehdotuksia tehdes- sään se ottaa huomioon sekä piste- että hajakuormituslähteet ja pyrkii vuotojen, päästöjen ja hävikin vähentämiseen lähelle nollatasoa 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä. Komissio tekee tämän perusteella ehdotuksen Euroopan laajuisista yhtenäisistä päästönormeista. Tarvittaessa yhteisö- tason määräykset voidaan asettaa toimialoittain. Jos tuotemää- räyksiin sisältyy direktiivin 91/414/ETY ja Euroopan parlamen- tin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY mukaisesti annettujen lupien tarkistaminen, tarkistukset on toteutettava mainittujen direktiivien säännösten mukaisesti. Jokaisessa näitä menettelyjä koskevassa ehdotuksessa on määriteltävä, kuinka ne tarkiste- taan ja ajantasaistetaan ja kuinka niiden tehokkuutta arvioi- daan. Komissio laatii 30 päivään kesäkuuta 2000 men- 4 a. nessä kohdeluettelon aineista, jotka ovat mahdollisesti vaa- fysikaalisten ja biologisten ominai- rallisia kemiallisten, suuksiensa perusteella. Aineet, joiden osalta tällainen vaaralliseksi tyypittely ei tarvittavien tietojen puuttumisen vuoksi ole mahdollista, luetteloidaan erikseen tiedoiltaan 29. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 339/151 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET puutteellisten aineiden luetteloon. Molemmat luettelot lii- tetään tähän direktiiviin liitteen X osina A ja B. 4 b. Tiedoiltaan puutteellisten mahdollisesti vaarallisten aineiden osalta komissio vaatii tuottajaa, kauppiasta ja/tai ammattimaista käyttäjää toimittamaan vakiotiedot kemial- lisista, fysikaalisista ja biologisista ominaisuuksista. Mah- dollisesti vaarallisia aineita, joista ei ole esitetty vakiotie- toja direktiivin voimaantulosta, pidetään mahdollisesti vaarallisina, ja ne lisätään kohdeluetteloon. kuluessa kolmen vuoden tämän (Tarkistus 61) 16 artiklan 6 kohta Komissio tekee 4 ja 5 kohdan mukaisia ehdotuksia ja ainakin 6. pistelähteiden osalta ehdotuksia päästöjen valvontatoimista ja ympä- ristönlaatunormeista kahden vuoden kuluessa kyseisen aineen sisällyttämisestä prioriteettiaineluetteloon. Jos ensimmäiseen prioriteettiaineluetteloon sisältyvistä aineista ei ole sovittu yhteisön tasolla seitsemän vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulopäivästä, jäsenvaltioiden on laadittava ympäristön- laatunormit kyseisille aineille kaikkien niiden pintavesien osalta, joihin kyseisten aineiden päästöt vaikuttavat. Jäsenvaltioiden on myös asetet- tava kyseisiä päästöjä koskevat pääasiallisten lähteiden päästöjenvä- jotka perustuvat muun muassa kaikkien teknisten hentämistoimet, Jos prioriteettiaine- vähentämisvaihtoehtojen huomioonottamiseen. luetteloon myöhemmin lisättyjä aineita koskevista toimista ei ole sovittu yhteisön tasolla, jäsenvaltioiden on ryhdyttävä vas- taaviin toimiin viiden vuoden kuluttua niiden luetteloon ottami- sesta Komissio tekee ehdotuksia kahden vuoden kuluessa kysei- 6. sen aineen sisällyttämisestä prioriteettiaineluetteloon. Jos ensim- mäiseen prioriteettiaineluetteloon sisältyvistä aineista ei ole sovittu yhteisön tasolla neljän vuoden kuluessa tämän direktii- vin voimaantulopäivästä, jäsenvaltioiden on laadittava toimen- piteitä vähentääkseen jatkuvasti vaarallisten aineiden vuo- toja, päästöjä ja hävikkiä, jotta tavoite niiden torjumisesta saavutettaisiin 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä. Jos prioriteettiaineluetteloon myöhemmin lisättyjä aineita koske- vista toimista ei ole sovittu yhteisön tasolla, jäsenvaltioiden on ryhdyttävä vastaaviin toimiin kahden vuoden kuluttua niiden luetteloon ottamisesta. (Tarkistus 63) 20 artiklan 1 kohta Komissiota avustaa sääntelykomitea, 1. joka muodostuu jäsen- valtioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edus- taja. Komissiota avustaa päätöksen 1999/468/EY 5 artiklassa 1. tarkoitettu sääntelykomitea. Komiteaan sovelletaan maini- tun päätöksen 7 ja 8 artiklaa. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. (Tarkistus 64) 21 artiklan − 1 kohta (uusi) − 1. Ennen 1 ja 2 kohdassa mainittujen säädösten kumoamista on varmistettava, että uudet säännökset takaa- vat vähintään yhtä hyvän suojelun tason. C 339/152 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 11. 2000 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 65) Liite II, 1. 6 kohta Keinotekoisten ja voimakkaasti muutettujen pintavesimuodostumien nimeäminen Poistetaan. Jäsenvaltiot voivat nimetä pintavesimuodostuman keinotekoiseksi tai voimakkaasti muutetuksi, kun muutosten tekeminen sen keinotekoisiin tai voimakkaasti muutettuihin ominaispiirteisiin vaikuttaa: i) ympäristöön laajemmin ii) vesiliikenteeseen tai virkistyskäyttöön iii) toimintoihin, joihin vettä varastoidaan (esimerkiksi energian tuo- tantoon, juomaveden hankintaan) iv) säännöstelyyn, tulvasuojeluun, kasteluun tai maankuivatukseen v) ihmisten elinolojen kehitykseen. (Tarkistus 67) Liite II, 2. 3 kohdan luetelmakohdat # sellaisten pohjavedenottamoiden sijainti, joita käytetään ihmisten käyttöön tarkoitetun veden ottoon ja joista saa- daan vettä keskimäärin enemmän kuin 10 m3 vuorokau- dessa tai joista yli 50 henkilöä saa vettä, # pohjavedenottamoiden sijainti, lukuun ottamatta veden- ottamoja, joita käytetään ihmisten käyttöön tarkoitetun veden ottoon ja joista saadaan vettä keskimäärin vähem- män kuin 10 m3 vuorokaudessa tai joista alle 50 henkilöä saa vettä, # keskimääräinen vuotuinen vedenotto kyseisistä paikoista, # keskimääräinen vuotuinen vedenotto kyseisistä paikoista, # pohjavesimuodostumasta otetun veden kemiallinen koostu- # pohjavesimuodostumasta otetun veden kemiallinen koostu- mus, mus, # niiden paikkojen sijainti, päästetään suoraan vesiä, joissa pohjavesimuodostumaan # niiden paikkojen sijainti, päästetään suoraan vesiä, joissa pohjavesimuodostumaan # päästetyn veden määrä kyseisissä paikoissa, # päästetyn veden määrä kyseisissä paikoissa, # pohjavesiin päästettävien vesien kemiallinen koostumus, ja # pohjavesiin päästettävien vesien kemiallinen koostumus, ja # maankäyttö pohjaveden muodostumisalueella tai -alueilla mukaan lukien pohjaveden muodostumiselle ihmistoimin- nasta aiheutuvat muutokset, kuten sade- ja valumavesien läpäisemättömin rakentein, johtaminen muualle vettä imeyttäminen maaperään, patoaminen tai kuivatus. # maankäyttö pohjaveden muodostumisalueella tai -alueilla mukaan lukien pohjaveden muodostumiselle pilaavien aineiden pääsystä ja ihmistoiminnasta aiheutuvat muu- tokset, kuten sade- ja valumavesien johtaminen muualle vettä läpäisemättömin rakentein, imeyttäminen maaperään, patoaminen tai kuivatus. (Tarkistus 91) Liite II, 2 kohdan 4 alakohta, ii a luetelmakohta (uusi) ii a) raaka-aineiden louhinta 29. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 339/153 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 69) Liite II, 2. 4 a kohta (uusi) 2. 4 a. Pohjaveden laadussa jo tapahtuneen pilaantumisen vaikutuksia koskeva tarkastelu Jäsenvaltioiden on yksilöitävä ne pohjavesimuodostumat, joille asetetaan 4 artiklan 4 kohdan nojalla vähemmän vaa- tivat tavoitteet, koska pohjavesimuodostuma on ihmistoi- minnan pilaama siinä määrin, että on mahdotonta tai suh- teettoman kallista saavuttaa tila, jossa ihmistoiminnasta aiheutunutta pilaantumista ei ole havaittavissa. (Tarkistus 92) Liite V, 2. 3. 2, taulukko Perustekijät Yleiset Hyvä tila Pohjavesimuodostuman kemiallinen koostumus on sellainen, että pilaavien aineiden pitoisuudet: # eivät ilmaise sellaista suolaisen veden tai muiden haittatekijöiden pääsyä siten kuin jäljempänä tarkennetaan # eivät ylitä muun asiaankuuluvan yhteisön lainsäädännön mukaan sovellettavia laatu- normeja # eivät aiheuta pohjavesiin yhteydessä olevien pintavesien 4 artiklan mukaisten ympäristö- tavoitteiden saavuttamatta jäämistä eivätkä sellaisten pintavesien ekologisen tai kemialli- sen laadun oleellista huonontumista eivätkä pohjavesimuodostumasta suoraan riippuvai- sille maaekosysteemeille oleellista haittaa Sähkönjohta- vuus sähkönjohtavuusmuutokset eivät osoita suolaisen veden tai muun haittatekijän pääsyä pohjavesi- muodostumaan Perustekijät Yleiset Hyvä tila Pohjavesimuodostuman kemiallinen koostumus on sellainen, että pilaavien aineiden pitoisuudet: # eivät ilmaise sellaista suolaisen veden tai muiden haittatekijöiden pääsyä siten kuin jäljempänä tarkennetaan # eivät ylitä ihmistoiminnasta aiheutunutta pilaantumista koskevan muun asiaankuu- luvan yhteisön lainsäädännön, mukaan lukien direktiivit 91/676/ETY, 97/57/EY ja 98/83/EY, mukaan sovellettavia laatunor- meja # eivät aiheuta pohjavesiin yhteydessä olevien pintavesien 4 artiklan mukaisten ympäristö- tavoitteiden saavuttamatta jäämistä eivätkä sellaisten pintavesien ekologisen tai kemialli- sen laadun oleellista huonontumista eivätkä pohjavesimuodostumasta suoraan riippuvai- sille maaekosysteemeille oleellista haittaa Sähkönjohta- vuus sähkönjohtavuusmuutokset eivät osoita suolaisen veden tai muun haittatekijän pääsyä pohjavesi- muodostumaan (Tarkistus 94) Liite V, 2. 4. 5, kohdan ensimmäinen alakohta Arvioitaessa pohjavesimuodostuman tai -muodostumaryhmän veden tilaa eri seurantapaikkojen tulokset yhdistetään. Pohjavesi- muodostuman hyvän tilan saavuttamiseksi niiden kemiallisten muuttujien osalta, joille yhteisön lainsäädännössä on määritetty ympäristönlaatunormi on, tämän kuitenkaan rajoittamatta asiaa koskevien direktiivien soveltamista: Arvioitaessa pohjavesimuodostuman tai -muodostumaryhmän veden tilaa otetaan huomioon eri seurantapaikkojen tulokset. Pohjavesimuodostuman hyvän tilan saavuttamiseksi niiden kemiallisten muuttujien osalta, joille yhteisön lainsäädännössä on määritetty ympäristönlaatunormi on, tämän kuitenkaan rajoittamatta asiaa koskevien direktiivien soveltamista: # laskettava pohjavesimuodostuman tai -muodostumaryhmän # laskettava pohjavesimuodostuman jokaisen edustavan jokaisen paikan seurantatuloksien keskiarvo; ja seurantapaikan seurantatuloksien keskiarvo; ja C 339/154 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 11. 2000 Keskiviikko 16. helmikuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET # näiden laskentojen keskiarvon on oltava kaikilla pohjavesi- muodostuman tai -muodostumaryhmän seurantapaikoilla kyseis- ten normien mukainen siten kuin kyseisessä direktiivissä esite- tään. # näiden laskentojen on oltava perusteena toteamukselle, jonka mukaan kyseistä pohjavesimuodostumaa koske- vien ympäristönormien katsotaan täyttyvän, jos 70 % keskiarvoista on direktiiveissä 91/676/ETY, 97/57/EY ja 98/83/EY säädettyjen arvojen mukaisia. (Tarkistus 75) Liite VII, 7 a kohta (uusi) 7 a. yhteenveto 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti toteute- tuista toimista sellaisten vesimuodostumien suhteen, jotka eivät todennäköisesti saavuta 4 artiklassa asetettuja tavoit- teita; (Tarkistus 76) Liite VIII, 9 a kohta (uusi) 9 a. Keinotekoiset radioaktiiviset aineet (Tarkistus 77) Liite VIII, kohta 10 10. Suspendoituneet aineet Suspendoituneet aineet, jotka vaikuttavat vettä pilaa- 10. vasti 7. Sosiaalisen suojelun uudistaminen A5-0033/2000 Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta: Yhteinen strategia sosiaalisen suo- jelun uudistamiseksi (KOM(1999) 347 ’ C5-0253/1999 ’ 1999/2182(COS)) Euroopan parlamentti, joka # ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(1999) 347 # C5-0253/1999), # ottaa huomioon komission kertomuksen neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomi- tealle sekä alueiden komitealle sosiaalisesta suojelusta Euroopassa vuonna 1997 (KOM(1998) 243 # C4-0375/1998), # ottaa huomioon 19. helmikuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Sosiaali- sen suojelun tulevaisuus: taustaa eurooppalaiselle keskustelulle ja komission kertomuksesta sosiaalitur- vasta Euroopassa 1995 (1), # ottaa huomioon 6. marraskuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Sosiaali- sen suojelun nykyaikaistaminen ja kohentaminen Euroopan unionissa (2), # ottaa huomioon 18. marraskuuta 1998 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Sosiaa- lialan toimintaohjelma vuosiksi 1998-2000 (3), (1) EYVL C 85, 17. 3. 1997, s. 63. (2) EYVL C 358, 24. 11. 1997, s. 51. (3) EYVL C 379, 7. 12. 1998, s. 87


title: Verordening (EG) nr. 349/2000 van de Commissie van 16 februari 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: L 45/8 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 2. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 349/2000 VAN DE COMMISSIE van 16 februari 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (2) Op grond van de bovenvermelde criteria moeten de forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld op de in de bĳlage bĳ deze verordening vermelde niveaus, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1498/98 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: (1) In Verordening (EG) nr. 3223/94 zĳn op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguayronde de criteria vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de peri- odes die in de bĳlage bĳ die verordening zĳn vermeld, de forfaitaire waarden bĳ invoer uit derde landen vaststelt. HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de bĳlage bĳ deze verordening. in de tabel Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 17 februari 2000. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 16 februari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 198 van 15. 7. 1998, blz. 4. 17. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 45/9 bĳ de verordening van de Commissie van 16 februari 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit BĲLAGE GN-code Code derde landen (1) (in EUR/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 624 999 052 068 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 220 624 999 052 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 999 060 400 404 528 720 728 999 388 400 528 720 999 51,3 194,8 123,1 116,8 137,9 159,4 138,0 217,7 217,7 128,6 55,5 151,3 111,8 47,1 39,2 35,1 23,6 55,4 40,1 53,6 68,2 60,9 48,0 63,1 120,7 78,7 62,5 74,6 49,0 61,0 55,0 46,7 81,3 82,9 113,4 64,2 82,9 78,6 103,3 110,7 106,3 55,0 93,8 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 2543/1999 van de Commissie (PB L 307 van 2. 12. 1999, blz. 46). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: Regionsudvalgets udtalelse om «Udarbejdelsen af EU's charter for grundrettigheder»

eurovoc_concepts:
European Union
European charter
economic rights
fundamental rights
political rights
social rights

formats: html pdf print

text: 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/1 II (Forberedende retsakter) REGIONSUDVALGET Regionsudvalgets udtalelse om »Udarbejdelsen af EU’s charter for grundrettigheder« (2000/C 156/01) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til præsidiets beslutning af 15. september 1999 om at afgive udtalelse i henhold til EF- traktatens artikel 265, stk. 5, og henvise det forberedende arbejde til Underudvalget »Institutionelle Anliggender«, under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse, som blev vedtaget af Underudvalget »Institutionelle Anliggender« den 27. oktober 1999 med Albert Bore (CdR 327/99 rev. 1) (UK, PSE) og Claude du Granrut (F, PPE) som ordførere, og ud fra følgende betragtninger: i EU’s nuværende udviklingsfase har Rådet fundet det påkrævet at udarbejde et charter for EU om grundrettigheder (bilag IV til formandskabets konklusioner på Det Europæiske Råds møde i Køln den 3. -4. juni 1999), den 17. december 1999 blev der oprettet en forsamling til udarbejdelse af Den Europæiske Unions charter om grundrettigheder — på den 32. plenarforsamling den 16. -17. februar 2000 (mødet den 16. februar) vedtaget følgende udtalelse. 1. Generelle bemærkninger 1. 1. Regionsudvalget har altid ønsket at styrke unionsbor- gerskabet og demokratiet, og til det formål bør EU-borgernes rettigheder lægges fast. Som repræsentant for de lokale og regionale myndigheder, dvs. de instanser, der er tættest på borgerne, og som garant for anvendelsen af subsidiaritetsprin- cippet, vil Regionsudvalget gerne bidrage til udarbejdelsen af et europæisk charter for EU-borgernes grundrettigheder. 1. 2. Grundrettighederne udgør fundamentet i ethvert sam- fund, der bygger på principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne, de grundlæggende friheder og retsstaten, således som de udspringer af medlemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner. EU’s evne til at bidrage til at skabe et samfund, der lever op til disse forventninger, afhænger i høj grad af, om borgerne tager disse rettigheder til sig, dvs. af, om de accepteres og navnlig udøves i praksis. 1. 3. Regionsudvalget er opmærksom på, at EU undergår hastige forandringer og står over for voksende udfordringer ved begyndelsen af det 21. århundrede. EU har udviklet sig gradvist de seneste fire årtier. I en række etaper har et stadig større antal europæiske lande forenet deres ressourcer og opnået en betydelig grad af økonomisk vækst, social stabilitet og politisk harmoni, uden at Europas borgere er nået frem til den fælles erkendelse, som er forudsætningen for at udfolde det sociale og politiske Europa, grundrettighederne må tage afsæt i. C 156/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 De seneste 15 år har vi oplevet en enorm acceleration i den økonomiske integrationsproces, med skabelsen af det indre marked og opbygningen af et fælles økonomisk rum. Der er kommet yderligere fart i udviklingen efter indførelsen i 1999 af den fælleseuropæiske mønt, euroen, som vil blive sat i omløb i 2002. 1. 4. Der er taget skridt til større social samhørighed og øget politisk samarbejde. Det er kommet til udtryk i oprettelsen og udviklingen af nye europæiske institutioner, såsom et direkte valgt Parlament og Regionsudvalget og indførelsen af arbejds- markedsmæssige, sociale og civile garantier på europæisk plan. 1. 6. I 1990’erne har der været tegn på, at borgerne føler sig usikre over udviklingen mod europæisk integration. Det kom senest til udtryk ved en meget lav valgdeltagelse ved Europa- Parlamentsvalget i juni 1999. Kombinationen af en økonomisk og finansiel integration, der foregår i stadigt hastigere tempo, og svigtende tillid blandt EU’s borgere er farlig for EU’s fremtid. Der må handles hurtigt, så borgernes sociale, politiske og kulturelle behov imødekommes i lyset af de skiftende økono- miske realiteter. Det gør behovet for et europæisk charter om EU-borgernes grundrettigheder så meget desto større og mere hastende. For at øge tilliden i offentligheden må charteret imidlertid formuleres i et ligefremt og let forståeligt sprog i modsætning til det tunge bureaukratiske og juridiske sprog, der ofte kendetegner forfatningsmæssige dokumenter. På Europarådets initiativ har man udfærdiget Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, hvis bestemmelser kan være genstand for indbringelse af sag for en domstol, samt en fællesskabspagt om Arbejdstagernes Arbejdsmarkedsmæssige og Sociale Rettigheder, hvis bestemmelser kan tjene til referen- ce, men ikke som grundlag for sagsanlæg ved en domstol i tilfælde af manglende overholdelse. Man har overvejet at lade Den Europæiske Union som sådan tiltræde Den Europæiske Menneskerettighedskonvention (europæisk konvention til beskyttelse af Menneskerettigheder og grundlæggende Frihedsrettigheder). Dette er imidlertid udelukket på grund af EF-Domstolens udtalelse 2/94 af 28. marts 1996, som fastslår, at en sådan tiltrædelse ville betyde, at Fællesskabet skulle indgå i et særligt internationalt institutionelt system, og at samtlige bestemmelser i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention ville blive fælles- skabsret, og EU har i henhold til den nuværende fællesskabsret ikke beføjelse til at tiltræde konventionen. Indtil nu har den grundlæggende ret til beskyttelse i 1. 5. forbindelse med Fællesskabsorganers overhøjhedsafgørelser været varetaget af Europa-Domstolen. Domstolen har allerede på et tidligt stadium defineret grundrettighederne som »almin- delige uskrevne retsgrundsætninger« også på EU-niveau. Maas- tricht- og Amsterdam-traktaten har udvidet og styrket rets- grundlaget for beskyttelsen af grundrettighederne. Amsterdam- traktaten, der blev underskrevet den 2. oktober 1997 og trådte i kraft den 1. maj 1999, er af stor betydning for konsolideringen af grundrettigheder (jf. artikel 6, stk. 2, de konsoliderende traktater). Disse mere vidtrækkende områder har imidlertid haltet bagud i forhold til økonomiske spørgsmål. Nu, hvor Maastricht- og Amsterdam-traktaten henlægger nye beføjelser til Det Europæiske Fællesskab, hvilket giver Fælles- skabet et mere omfattende ansvar for de grundlæggende menneskerettigheder, i og med at Fællesskabet har valgt ikke at tiltræde Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, forekommer det hastende, at Fællesskabet tager klar stilling til de grundrettigheder, det ønsker EU-borgerne skal nyde godt af inden for de områder, hvor EU har kompetence. Det er Regionsudvalgets opfattelse, at indskrivelse af disse rettigheder i EU-traktaterne ville være et klart tegn på, at medlemsstaterne agter at bygge en Union baseret på frihed, lighed og solidaritet. Regionsudvalget minder om, at borgerrettighedserklæringer historisk set indgår som præambler til forfatninger, og at de deri har deres eksistensberettigelse, da de udgør grundlaget for de beføjelser, der er nødvendige for at kunne udøve borgerrettighederne. Under henvisning til grundrettighedscharterets forfatnings- mæssige værdi mener Regionsudvalget ikke, at udarbejdelsen af charteret hverken kan eller bør adskilles fra den institutionelle reform, der vil blive indledt på den kommende regeringskonfe- rence. 2. Charterets indhold Traktaten bekræfter ganske vist EU’s engagement i grundrettig- hederne, men den er mangelfuld og inkonsekvent, når det drejer sig om at sikre disse rettigheder eller de rettigheder, der knytter sig til ovennævnte mål. Det europæiske charter om EU-borgernes grundrettigheder skal dække tre områder: de personlige rettigheder, de erhvervs- mæssige, sociale og kulturelle rettigheder, og endelig de civile og politiske rettigheder. Anerkendelsen af disse mangler og inkonsekvenser er en lejlighed til at afhjælpe dem og nå frem til en klar og utvetydig tekst om EU-borgernes grundrettigheder og om, hvordan disse sikres. Det første område omhandler de grundrettigheder, der fremgår af Verdenserklæringen om Menneskerettigheder og mere speci- fikt af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention. 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/3 2. 1. Personlige rettigheder — Enhver har ret til liv, ingen må underkastes tortur eller grusom, umenneskelig eller vanærende behandling eller straf. Ingen må holdes i slaveri eller trældom, ingen må beordres til at udføre tvangs- eller pligtarbejde, og enhver har ret til at bevæge sig frit. — Enhver har ret til tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed. Enhver har ret til menings- og ytringsfrihed. — Alle har ret til at danne europæiske politiske partier, til at indgive et andragende samt til at forsamles og til at demonstrere. — Borgerne har ret til at lokale beslutningstagende organer, der er sammensat på et demokratisk grundlag. — Enhver har ret til at prøve lovligheden af en administrativ handling. — Enhver har krav på en fair civil- eller straffeproces. — Mindretal har ret til beskyttelse af deres religion, sprog og kultur. — Enhver har ret til respekt for sit privatliv og familieliv, sit hjem og sin korrespondance samt til databeskyttelse. — Enhver har ret til bolig, til at eje ejendom, og ingen må vilkårligt berøves sin ejendom. — Enhver har krav på sundhedsbeskyttelse. 2. 2. Erhvervsmæssige, sociale og kulturelle rettigheder — Enhver har ret til et arbejde, til frit forhandlede arbejdsvil- kår, til en rimelig løn, til et rimeligt opsigelsesvarsel ved afskedigelse, til nødvendig erhvervsvejledning, erhvervsud- dannelse og omskoling. — Enhver arbejdstager har ret til at bevæge sig frit og til frit at vælge opholdssted og til ligestilling med de nationale arbejdstagere. — Enhver har krav på lige muligheder og lige behandling uden forskelsbehandling af nogen art, f. eks. på grund af race, køn, farve, etnisk, national eller social oprindelse, kultur, sprog, religion, politisk eller anden anskuelse, familieforhold, seksuel orientering, alder eller handicap. — Enhver har ret til at danne og indtræde i fagforeninger, ret til kollektive overenskomstforhandlinger, til information, høring og medinddragelse for så vidt angår beslutninger, der vedrører arbejdstagernes interesser. — Enhver har ret til socialsikring og social bistand, til lægehjælp og til sociale ydelser. — Enhver har ret til undervisning, til frit erhvervsvalg og til faglig efter- og videreuddannelse. — Rettigheder knyttet til hvervet som virksomhedsleder: ret til at eje ejendom, ret til at konkurrere, ret til at indgå kontrakter. 2. 3. Civile og politiske rettigheder — EU’s borgere har stemmeret ved kommunalvalg og ved valg til Europa-Parlamentet i den medlemsstat, hvor de er bosiddende, selv om de ikke er statsborgere i det pågælden- de land. — Kvinder og mænd har ret til lige muligheder på samtlige felter inden for beslutningstagningen. 2. 4. Disse rettigheder dækker tydeligvis et bredt spektrum. Den største opgave er at gøre dem meningsfulde og virkelig- hedsnære, således at de giver borgerne en klar idé om de rettigheder, de har i EU. Det er ikke nok blot at definere rettighederne. Princippet om at de skal kunne retshåndhæves skal også knæsættes, og de nærmere regler for adgang til de nationale domstole og til EF- Domstolen skal fastlægges og klarlægges for at sikre, at rettighederne kan udøves i praksis. 2. 5. Ud over at fastlægge disse rettigheder skal charteret indeholde uddybende bestemmelser for særlige områder, hvor det er nødvendigt. I denne udtalelse vil Regionsudvalget gerne fremhæve nogle af disse. 2. 5. 1. I Den Europæiske Union, hvor stadig flere kulturer, racer og etniske grupper lever side om side, er lige muligheder et »horisontalt hensyn«, der går på tværs af en række af de øvrige rettigheder. Et sådant charter skal derfor garantere lige muligheder og lige behandling uden forskelsbehandling på grund af race, etnisk, national eller social oprindelse, sprog, religion, køn, familieforhold, seksuel orientering, alder eller handicap. 2. 5. 2. I lyset af konklusionerne på Det Europæiske Råd i Tammerfors den 15. -16. oktober 1999 og dets resolutioner om integrationen af borgere fra tredjelande er Regionsudvalget af den opfattelse, at det organ, der skal udarbejde charteret om grundrettigheder, bør undersøge muligheden for at tilkende de borgere, der har opholdt sig i lang tid i et land, en række rettigheder, der ligger så tæt som muligt på EU-borgernes rettigheder. 2. 5. 3. Retten til en fair, offentlig høring må styrkes gennem fælles retsnormer og en fælles retsopfattelse i hele EU. Stadigt flere rejser i forbindelse med arbejde, fritid og turisme inden for EU, og det vil derfor være nyttigt at fastlægge fælles standarder, der sikrer et fælles niveau af retfærdighed og rimelighed i alle medlemsstater. Vi kan give to eksempler: det skal garanteres, at EU-borgere, der anholdes uden for deres hjemland modtager effektiv juridisk vejledning og, om nødven- C 156/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 digt, får stillet en tolk til rådighed; der skal oprettes et fælles system for kaution i EU, således at EU-borgere ikke anholdes og varetægtsfængsles i andet land i en længere periode. 2. 6. 3. Derfor bør charteret om grundrettigheder i en eller anden form medtage principperne om lokalt selvstyre, som de i artikel 3 i Europarådets Charter om Lokalt er fastlagt Selvstyre. 2. 5. 4. Med hensyn til retten til respekt for privatlivet, må der i charteret tages højde for situationen i dagens Europa med skilsmisse, separation og indgåelse af nye ægteskaber. Charteret skal fastslå moderens og faderens lige ret til at se børnene i tilfælde af skilsmisse og/eller separation, og ikke mindst børnenes ret til at se begge forældre regelmæssigt, hvis de ønsker det. I charteret bør der også tages stilling til spørgsmål i 2. 5. 5. tilknytning til nye områder såsom videnssamfundet, miljø- forandringer og bioteknologi. 2. 6. Udover disse fire områder, hvor et charter om grundret- tigheder i europæisk ret ville sikre EU-borgerne klare civile, arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder og bidrage til at komplementere det voksende fælles økonomiske område med arbejdsmarkedsmæssige, sociale, civile og politiske hensyn, ønsker Regionsudvalget at understrege tre problemstillinger i forbindelse med et unionsborgerskab. Grundrettighederne har dermed en væsentlig politisk 2. 6. 4. dimension, fordi det politiske samfunds demokratiske grundlag indsnævres i og med anerkendelsen af borgerrettighederne. Regionsudvalget er overbevist om, at retten til at deltage i det offentlige liv, som først og fremmest kommer til udtryk gennem stemmeretten ved lokalvalg, er det første og nødvendi- ge led i en kæde af politiske ansvar, som borgeren skal bakke op om og involvere sig i. I og med at borgeren føler sig som en del af det ansvarshierarki, som starter med ham selv og løber helt op til Den Europæiske Unions top, accepterer han også restriktionerne for samfundets forvaltning og de beslutninger, der træffes af dem, som han har sat til at varetage de offentlige opgaver. Grundrettighederne vil danne grundlag for et demokrati, der respekterer borgerens medindflydelse og alle de forskellige niveauer, som han delegerer sin indflydelse til. 2. 6. 1. Enhver statsborger i en EU-medlemsstat vil i kraft af dette charter kunne identificere sit særlige unionsborgerskab som noget, der medfører nye rettigheder og som udtryk for et tilhørsforhold til Den Europæiske Union som samfund. 2. 6. 5. På grund af de forskellige sociale, økonomiske og retlige strukturer i medlemsstaterne bør man også tage hensyn til subsidiaritetsprincippet i forbindelse med de sociale og økonomiske rettigheder. Unionsborgerskabet er en betydelig udfordring for EU: det er ikke et alternativ til det nationale borgerskab, men både komplementært, enestående og afgjort politisk. 3. Den fremtidige proces Regionsudvalget mener, at charteret for grundrettigheder er fundamentet for unionsborgerskabet. Regionsudvalget mener, at grundrettighederne har 2. 6. 2. forfatningsmæssig værdi, fordi de giver den enkelte borger, der nyder disse rettigheder, ret indbringe sager for de kompetente domstole, dvs. de nationale domstole, Den Euro- pæiske Menneskerettighedsdomstol under Europarådet og EF- Domstolen, hvis hans rettigheder krænkes. til at Regionsudvalget mener, at grundrettigheder skal sikres effek- tivt inden for EU ved at borgerne har adgang til de nødvendige retsmidler. 3. 1. EU’s ledere har indvilget i forslaget om at udarbejde et charter om grundrettigheder. Det forberedende arbejde udføres af en arbejdsgruppe bestående af repræsentanter fra medlems- staternes regeringer, en repræsentant for Kommissionens for- mand samt medlemmer af Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter. Regionsudvalget skal tage del i denne proces. Regionsudvalget er indbudt til at blive hørt i denne forsamling, men det bør inddrages yderligere og gives observatørstatus. Af hensyn til subsidiaritetsprincippet bør Ministerrådet lade charteret udarbejde i en forsamling, hvor de berørte parter på alle niveauer, dvs. EU, medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder, får lejlighed til at give deres mening til kende om udformningen af det europæiske charter om grundrettigheder, og dét på en måde, som lader borgerne komme til orde og giver dem adgang til de informationer, som ligger til grund for EU’s og medlemsstaternes beslutninger. 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/5 3. 2. Forslaget om at udarbejde et charter om grundrettighe- der er et vigtigt skridt fremad for EU. Det er Regionsudvalgets hensigt at deltage fuldt ud i denne proces og at videreformidle de idéer, denne udtalelse indeholder, til det store forum. Regionsudvalgets repræsentanter vil fremlægge tankerne i denne udtalelse under drøftelser i forummet. Dette udelukker ikke muligheden for en senere stillingtagen som supplement og præcisering af denne udtalelse i forbindelse med den dertil nedsatte forsamlings udarbejdelse af forslaget til EU’s charter om grundrettigheder, som skal forelægges Det Europæiske Råd i Nice i december 2000. Derudover vil Regionsudvalgets repræsentanter understrege vigtigheden af, at det endelige dokument ikke blot inkorporeres i EU-traktaterne, men også fremstår som et selvstændigt dokument, der fremhæver kernen i det, der udgør EU’s katalog over politiske, arbejdsmarkeds- mæssige, sociale og civile rettigheder. 4. Konklusion 4. 1. afgørende, at der tages skridt EU er nået til et vendepunkt i sin udvikling. Det er inddrage borgerne i til at Bruxelles, den 16. februar 2000. beslutningsprocessen for at styrke tilliden både inden for EU- institutionerne, men også generelt i EU. Det er derfor en vigtig opgave at få klarlagt, i konkrete og klare vendinger, hvilke erhvervsmæssige sociale, kulturelle, civile og politiske grund- rettigheder EU garanterer sine borgere. Midlet er udarbejdelsen af et charter, der er udtryk for borgernes Europa, og som kan komplementere det fælles økonomiske område, der er under udvikling. Det bør være det klare formål med et charter om grundrettigheder. Det er det mål, Regionsudvalgets repræsen- tanter vil slå til lyd for de kommende måneder. Regionsudvalget giver sin uforbeholdne tilslutning til 4. 2. udarbejdelsen af et charter om grundrettigheder for borgerne i EU, hvilket vil give EU et fælles, sammenhængende regelværk, som danner rammen om en effektiv udøvelse af disse rettig- heder. 4. 3. En Europæisk Union indstiftet ved lov og byggende på fælles værdier sikret af domstolene må fuldt ud komme til udtryk i den næste traktat. Jos CHABERT Formand for Regionsudvalget


title: Rozhodnutie Komisie zo 16. februára 2000, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Komisie 2002/2/ES, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 79/542/EHS stanovujúce zoznam tretích krajín, z ktorých členské štáty povoľujú dovoz hovädzieho dobytka, ošípaných, koní, oviec a kôz, čerstvého mäsa a mäsových výrobkov a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 1999/301/ES (oznámené pod číslom dokumentu C(2000) 412)Text s významom pre EHP

eurovoc_concepts:
fresh meat
import
live animal
meat product
third country

text: 03/zv. 28 SK Úradný vestník Európskej únie 271 32000D0136 17. 2. 2000 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 45/41 ROZHODNUTIE KOMISIE zo 16. februára 2000, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Komisie 2002/2/ES, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 79/542/EHS stanovujúce zoznam tretích krajín, z ktorých členské štáty povoľujú dovoz hovädzieho dobytka, ošípaných, koní, oviec a kôz, čerstvého mäsa a mäsových výrobkov a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 1999/301/ES (oznámené pod číslom dokumentu C(2000) 412) (Text s významom pre EHP) (2000/136/ES) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Rady 72/462/EHS z 12. decembra 1972 o zdravotných problémoch a problémoch veterinárnych kôz hovädzieho inšpekcií a ošípaných a čerstvého mäsa z tretích krajín (1), naposledy zmenenou a doplnenou smernicou (EHS) č. 97/79 (2), a najmä na jej článok 3 ods. 1, dobytka, dovoze oviec, pri so zreteľom na smernicu Rady 96/23/ES z 29. apríla 1996 o opatreniach na monitorovanie určitých látok a ich rezíduí u zvierat smerníc a živočíšnych výrobkoch a o zrušení 85/358/EHS a 86/469/EHS a rozhodnutí 89/187/EHS a 91/ 664/EHS (3) a najmä na jej článok 29, keďže: (1) (2) (3) Členské štáty môžu dovážať čerstvé mäso vrátane vnútorností tretích krajín, ktoré sú uvedené v zozname ustanovenom Radou na návrh Komisie. iba z tretích krajín alebo z častí Zoznam týchto tretích krajín alebo ich častí sa nachádza naposledy v rozhodnutí zmenenom a doplnenom rozhodnutím Komisie 99/759/ES (5). 79/542/EHS (4) Rady Pre zahrnutie a ponechanie tretej krajiny v zozname tretích krajín ustanovenom v legislatíve spoločenstva, z ktorých členské štáty môžu dovážať výrobky živočíš- neho pôvodu, na ktoré sa vzťahuje smernica Rady 96/23/ES, musí príslušná tretia krajina predložiť plán záruk, ktoré ponúka vzhľadom na monitorovanie skupiny rezíduí a látok uvedených v prílohe I k uve- denej smernici; tento plán sa musí na žiadosť Komisie aktualizovať, najmä keď kontroly podľa článku 29 ods. 3 horeuvedenej to potrebné. smernice preukážu, že je (1) Ú. v. ES L 302, 31. 12. 1972, s. 28. (2) Ú. v. ES L 24, 30. 1. 1998, s. 31. (3) Ú. v. ES L 125, 23. 5. 1996, s. 10. (4) Ú. v. ES L 146, 14. 6. 1979, s. 15. (5) Ú. v. ES L 300, 23. 11. 1999, s. 30. (4) (5) (6) (7) (8) Ak nebudú požiadavky v horeuvedenom odseku 3 splnené, môže sa zahrnutie tretej krajiny do zoznamu tretích krajín ustanoveného legislatívou spoločenstva v súlade s postupom ustanoveným v článku 33 smer- nice Rady 96/23/ES pozastaviť. Uplatňovanie plánov monitorovania rezíduí a hľadanie dôkazov o používaní nedovolených látok alebo prekra- čovaní maximálnych spoločenstvom stanovených limitov rezíduí, je potrebné na ochranu zdravia ľudí. s prijatím opatrení Spojené štáty americké súhlasili k náprave nedostatkov zistených pri príprave a vykoná- vaní programu monitorovania rezíduí; tieto opatrenia bola oznámené Komisii. Na overenie primeranosti a účinnosti uvedených opat- rení oznámených Spojenými štátmi americkými vyslala Komisia misiu. a presadzovaní Kontrolná misia Komisie, ktorá sa uskutočnila v januári/ februári 2000, odhalila, že napriek určitému dosiahnu- tému pokroku stále existujú vážne problémy pri uskuto- čňovaní programu monitorovania rezíduí v Spojených štátoch amerických a poukázala na to, že tento program neposkytuje plné záruky vzhľadom na ochranu zdravia ľudí proti rizikám z rezíduí, ako vyžaduje Európske spoločenstvo; Spojené štáty americké súhlasili s prijatím ďalších opatrení k rýchlej náprave nedostatkov a 8. februára 2000 navrhli poveriť vyko- naním analýz na stanovenie určitých látok jedno alebo viaceré schválené laboratóriá, ktoré sú schopné usku- točniť požadované analýzy a nachádzajú sa mimo územia Spojených štátov amerických; keďže sa usúdilo, že Spojené štáty americké budú potrebovať jeden mesiac na uskutočnenie príslušných krokov a prijatie prísluš- ných opatrení. SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 28 oviec koní, výrobkov, 1999/301/ES. a kôz, a ktorým čerstvého mäsa zrušuje sa a mäsových rozhodnutie (13) Opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho veterinárneho výboru, PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 V článku 5 smernice 2000/2/ES sa dátum „15. február 2000“ nahrádza dátumom „15. marec 2000“. Článok 2 Toto rozhodnutie je adresované členským štátom. V Bruseli 16. februára 2000 Za Komisiu David BYRNE člen Komisie 272 (9) (10) Za horeuvedených okolností príslušná legislatíva spolo- čenstva a medzinárodné dohody, ktoré sa v tomto prípade uplatňujú, umožňujú, aby Európske spoločen- stvo pozastavilo dovoz zo Spojených štátov amerických; keďže sa mala poskytnúť obmedzená lehota na uskutočnenie potreb- ných opatrení a opatrení potrebných k tomu, aby objektívne preukázali, že je dodržaná úroveň ochrany zdravia, ktorá sa uplatňuje v Európskom spoločenstve. Spojeným štátom americkým by Spojené štáty americké by mali byť z tohto dôvodu dočasne vylúčené zo zoznamu tretích krajín, z ktorých sa členským štátom povoľuje dovážať mäso určené na ľudskú spotrebu, a to s účinnosťou od 15. marca 2000; pozastavenie dovozu je za týchto okolností jediným opatrením, ktoré má Európske spoločenstvo odôvodni- teľne k dispozícii. (11) Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sa preskú- majú vzhľadom na záruky poskytnuté Spojenými štátmi americkými o skutočnom vykonávaní opatrení na moni- torovanie rezíduí. (12) Vzhľadom na toto rozhodnutie je potrebné zmeniť a doplniť rozhodnutie Komisie 2002/2/ES (1), ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 79/542/EHS, ktorým sa zostavuje zoznam tretích krajín, z ktorých členské štáty povoľujú dovoz hovädzieho dobytka, ošípaných, (1) Ú. v. ES L 1, 4. 1. 2000, s. 17


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0406/00 υποβολή: Gerhard Schmid (PSE) προς το Συμβούλιο. Αποζημίωση γερμανικών εταιριών ναυσιπλοΐας στο Δούναβη και μεταφορών εν συνεχεία του κλεισίματος του γιουγκοσλαβικού τμήματος του Δούναβη.

eurovoc_concepts:
Germany
Yugoslavia
aid for restructuring
indemnification
inland waterway transport
transport company
war damage

text: 21. 11. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 330 E/153 Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (20 Marti·oy 2000) (cid:211)pvw shmeiv·netai sthn e·kuesh (h opoi·a diati·uetai ston istoxv·ro Europa sthn seli·da http://europa. eu. int/ comm/dg24/), sthn opoi·a parape·mpoyn oi k. boyleyte·w, sthn apostolh· ele·gxoy symmetei·xan dy·o kthni·atroi thw Epitroph·w kai e·naw apo· to finlandiko· ypoyrgei·o Gevrgi·aw. Dy·o me·lh thw oma·daw miloy·san a·ptaista th rvsikh· glv·ssa h opoi·a h·tan h glv·ssa poy xrhsimopoih·uhke kata· th dia·rkeia thw apostolh·w. Apodei·xthke ady·naton na ejasfalistei· epi·shmh yposth·rijh diermhnei·aw gia ton tri·to epiuevrhth·. Gia toyw lo·goyw aytoy·w h·tan anagkai·o na lhfuoy·n e·ktakta me·tra ta opoi·a den enta·ssontan stiw synhuisme·new praktike·w tvn yphresiv·n trofi·mvn kai tvn kthniatrikv·n yphresiv·n, v·ste na ejasfalistei· h epityxh·w ekte·lesh kai h oloklh·rvsh thw apostolh·w. Gia to lo·go ayto· h boh·ueia eno·w diermhne·a gia ton tri·to epiuevrhth· h opoi·a prosfe·ruhke apo· th soyhdikh·w idiokthsi·aw etairei·a ejagvgv·n e·gine dekth·. Epiple·on, to pro·gramma thw apostolh·w oloklhrv·uhke me tiw topike·w para· me tiw kentrike·w epi·shmew kthniatrike·w yphresi·ew, me thn boh·ueia thw soyhdikh·w etairei·aw ejagvgv·n. Dieyuynth·w thw etairei·aw ayth·w taji·dece me thn oma·da gia na bohuh·sei sthn orga·nvsh toy tajidioy·, alla· den apote·lese me·low thw oma·daw kai o·pvw ei·nai emfane·w sthn e·kuesh den symmetei·xe se kami·a apo· tiw texnike·w synanth·seiw sth dia·rkeia thw apostolh·w. H ekte·lesh thw apostolh·w kai h kai ypobolh· e·kueshw gia ta pori·smata, sympera·smata kai systa·seiw thw den ephrea·sthkan apo· to gegono·w ayto·. Oi leptome·reiew toy tajidioy· kai thw diamonh·w ryumi·sthkan se plh·rh symfvni·a me toyw kano·new thw Epitroph·w. H Epitroph· gnvri·zei poly· kala· thn ana·gkh na ejasfalistei· h empistosy·nh tvn katanalvtv·n sthn amerolhci·a tvn diadikasiv·n epiuev·rhsh·w kai ele·gxoy thw. Ta pori·smata thw apostolh·w o·pvw apodeikny·ei h dhmosi·eysh thw e·kueshw, diamorfv·uhkan me plh·rvw diafanh· kai aneja·rthto tro·po. (cid:201)ginan dekta· apo· ta kra·th me·lh sth mo·nimh kthniatrikh· epitroph· stiw 10 Febroyari·oy 1999. (2000/C 330 E/173) GRAPTH ERVTHSH E-0406/00 ypobolh·: Gerhard Schmid (PSE) prow to Symboy·lio (16 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Apozhmi·vsh germanikv·n etairiv·n naysiploi(cid:138)aw sto Doy·nabh kai metaforv·n en synexei·a toy kleisi·matow toy gioygkoslabikoy· tmh·matow toy Doy·nabh Sto Re·ngkensmpoyrgk (Germani·a) edrey·oyn polle·w etairi·ew poy e·xoyn vw apokleistikh· drasthrio·thta th metafora· emporeyma·tvn me·sv toy Doy·nabh apo· th Germani·a se me·rh notio·tera thw Gioygkoslabi·aw. O po·lemow toy Kosyfopedi·oy, h katastrofh· gefyrv·n toy Doy·nabh kai to klei·simo toy gioygkoslabikoy· tmh·matow toy Doy·nabh poy akoloy·uhse ei·xe vw apote·lesma thn pay·sh thw drasthrio·thtaw aytv·n tvn epixeirh·sevn. Lo·gv thw mega·lhw ejeidi·keyshw tvn en lo·gv etairiv·n se sygkekrime·new metafore·w me·sv toy Doy·nabh, den ypa·rxei sxedo·n kami·a dynato·thta anaprosanatolismoy· tvn drasthrioth·tvn toyw. Gia to lo·go ayto· ervtv· to Symboy·lio: 1. Pre·pei oi etairi·ew ayte·w na antimetvpi·zontai vw uy·mata toy pole·moy sto Kosyfope·dio o·pvw ayte·w poy edrey·oyn sto i·dio to Kosyfope·dio; 2. Mporoy·n na la·boyn oi en lo·gv epixeirh·seiw oikonomikh· eni·sxysh anasygkro·thshw se antista·umisma tvn zhmiv·n poy ype·sthsan; 3. (cid:201)xoyn dikai·vma se mh epistrepte·a eni·sxysh anasygkro·thshw h· epixeirhmatikh·w ejasfa·lishw gia na antistaumi·soyn tiw tre·xoysew apv·leiew kai se enisxy·seiw gia ton ependytiko· tome·a me dhmo·sia eggy·hsh; Apa·nthsh (2 Mai(cid:138)oy 2000) To Symboy·lio plhroforei· ton Ajio·timo k. Boyleyth· o·ti armo·dia na apofanuei· sxetika· me tiw enisxy·seiw poy xorhgoy·n ta kra·th me·lh ei·nai, sy·mfvna me tiw diata·jeiw tvn a·rurvn 87 k. ej. thw Synuh·khw EK, h Epitroph·