title: Meddelande från kommissionen Strategier för arbetstillfällen i informationssamhället

eurovoc_concepts:
information industry
information policy
information technology
job access
job creation

formats: html pdf

text: SV EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04. 02. 2000 KOM(2000) 48 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Strategier för arbetstillfällen i informationssamhället 1. INLEDNING Det framväxande informationssamhället har potential att förändra Europa till ett samhälle och en ekonomi där avancerad teknik utnyttjas för att öka levnadsstandarden och arbetsvillkoren för alla medborgare. Om man i Europa tar vara på denna möjlighet kommer informations- samhället att medföra en rad fördelar, till exempel högre levnadsstandard, möjlighet för företagen att delta på nya växande marknader, nya sätt att tillverka och leverera befintliga varor och tjänster vilket ger produktivitets- vinster, mer givande arbetsuppgifter som omfattar avancerad teknik och flexibla arbetsförhållanden. Tekniken kommer också att ge arbetstagarna möjlighet att höja sin kompetens som ett led i ett livslångt lärande som skall öka deras anställningsmöjligheter och inkomster samt förbättra utbildningen och lärandet i skolan. För medborgarna och samhället kommer informationssamhället att erbjuda bättre samhällstjänster, genom att regeringarna utvecklar mer medborgar- vänliga tjänster som medför valmöjligheter och fördelar. Personer som bor i perifera regioner och utspridda samhällen kommer också att kunna dra nytta av de ekonomiska och sociala möjligheter som ges tack vare de framväxande tekniska lösningarna. Vid det särskilda toppmötet om sysselsättning i Luxemburg i november 1997 framhävde stats- och regeringscheferna informationssamhällets potentiella betydelse för arbetstillfällen och bad kommissionen undersöka detta. Det första gensvaret var rapporten Arbetstillfällen i informationssamhället1, i vilken man fastställer vilken potential det skulle finnas att skapa arbets- tillfällen förutsatt att man i Europa uppnår en tillräcklig beredskap. I rapporten fastställdes vilka områden som skall prioriteras när det gäller åtgärder och de viktigaste aktörerna uppmanades anta utmaningen. Med stöd av Europeiska rådet i Wien 1998 inrättades en högnivågrupp, inom ramen för vilken medlemsstaterna kunde utbyta information om nationella strategier som gäller informationssamhället (har i vissa fall förnyats). De nationella handlingsplanerna för för 1999 som utarbetas inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin innehöll dessutom åtgärder som berör informationssamhället. En särskild webbsida har skapats för dessa nationella strategier och denna uppdateras regelbundet. i från Andra informationssamhället, arbetsmarknadens parter och bland annat Europeiska handikappforumet finns också på sidan. sysselsättning (NAP) som erhållits företrädare företagen bidrag för Mot bakgrund av den snabba utvecklingen till ett samhälle som bygger på information breddas synvinkeln i denna rapport från arbetstillfällen till strategier för arbetstillfällen. Rapporten grundas på framgångsrika initiativ i medlemsstaterna och det starka sambandet mellan förbättringen av Europas 1 KOM (1998) 590 slutlig. 3 gensvar på informationssamhället och främjandet av sysselsättning i Europa betonas. innebär Denna rapport följer det förebyggande tillvägagångssätt som utvecklats inom den europeiska sysselsättningsstrategin. Rapporten behandlar utförligt de utmaningar som informationssamhället inom alla fyra pelare i sysselsättningsstrategin, nämligen anställbarhet, företagaranda, anpassnings- förmåga och jämställdhet, och beskriver god praxis som medlemsstaterna har etablerat för att uppnå de viktigaste målen i sysselsättningsriktlinjerna, till exempel att underlätta övergången från skola till arbete, göra det lättare att starta och driva företag, utnyttja de nya möjligheterna att skapa arbets- tillfällen, modernisera arbetsorganisationen, stödja företagens anpassnings- förmåga, angripa diskriminering mellan män och kvinnor, förena yrkesliv och familjeliv och främja en arbetsmarknad för alla. I denna rapport går vi närmare in på strategier för hur informationssamhällets sysselsättningspotential kan utnyttjas till fullo inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin. Rapporten är ett viktigt bidrag till och stöd för det planerade initiativet e-Europa som är avsett att öka beredskapen för den digitala tidsåldern i Europa. 1. 1. Informationssamhällets sysselsättningspotential 1. 1. 1. Informationsteknik, tillväxt och sysselsättning Ekonomierna i de ledande industriländerna genomgår för närvarande en betydande teknisk omvandling. Ett exempel på omvandlingen är att infor- mationsteknikens andel av realkapitalstocken ökar snabbt. De snabba förändringarna är oöverträffade i ekonomisk historia och är en följd av enorma tekniska framsteg vid produktionen av IT-utrustning. Detta märks av att priset på IT-varor har sjunkit oerhört, vilket har gjort att priset på investeringar i utrustning har sjunkit (i förhållande till konsumentpriserna) med cirka 40 % i USA och 30 % i EU. Denna process kommer sannolikt att påskyndas i och med att informationstekniken utgör en allt större andel av realkapitalinvesteringarna. Genomsnittliga försäljningspriser (ecu/euro) för gränssnittskort för datornätverk, Västeuropa 140 120 100 80 60 40 20 0 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 4 Källa EITO 1999 Efterfrågan på arbetskraft med tillräcklig kompetens för att arbeta under de nya tekniska förutsättningarna kommer förmodligen också att öka inom samtliga branscher. Å andra sidan kommer utvecklingen också att innebära stora utmaningar för arbetsmarknaderna, eftersom den kommer att göra andra varor, tillverkningsprocesser, organisationsstrukturer och färdigheter otids- enliga och kräva att arbetstagare och företag anpassar sig den nya tekniska miljön. 1. 1. 2. Största delen av arbetstillfällena i användarindustrierna informationssamhället finns inom som dynamiken i Den verkliga sysselsättningspotential informations- samhället för med sig och de nya utmaningar detta innebär med tanke på de befintliga arbetstillfällena sträcker sig utöver den egentliga sektorn för informations- och kommunikationsteknik. Fler och fler ekonomiska sektorer inbegriper IT-tillämpningar och IT-tjänster. Företagens verksamhet påverkas av informationssamhället, såväl när det gäller strategier, försörjning med som intern tillverkningskomponenter, organisation. Utnyttjande av informations- och kommunikationsteknik ökar med cirka 10 % i de flesta sektorer, även om det fortfarande finns skillnader mellan olika sektorer. Tillväxten har varit störst inom banksektorn, som särskilt stimulerats av införandet av euron. Därför är behovet av att anpassa alla företag och arbetstagare brådskande. tillverkning, marknadsföring Tillväxt 18% 16% 14% 12% 10% 8% 6% 4% 2% 0% 0% IT-användningen i olika ä i Banktjän ster Processtill verkning** Detaljhandel / partihandel Enstyckstil lverkning** Kommunikation Allmännyt ttiga Transport Hälsa Företags- tjänster Utbildning Övrig a JBM* Lokal förvaltning Försäkring/ Övriga finans- tjänster Central förvaltning 20 40 60 80 100 Relative market size * JBG: Jordbruk, byggverksamhet, utvinning av mineraler ** Processtillverkning omfattar branscher som förädlar råmaterial till varor eller till ämnen med nya kemiska egenskaper *** Enstyckstillverkning omfattar branscher som förädlar halvfabrikat till slutliga varor. Källa EITO 99 Om mindre än tio år kommer hälften av alla arbetstillfällen att finnas inom branscher som antingen är stortillverkare eller intensiva användare av informationstekniska varor och tjänster. Inom användarindustrierna kommer efterfrågan på IT-specialister att fördubblas under de närmaste tre åren 5 Inom samtliga ekonomiska sektorer bör man därför ge största prioritet åt att anpassa arbetstagarna till de förhållanden som präglas av informations- samhället, omvandla traditionella färdigheter och se till att det finns tillräckligt mycket kunskaper om informationssamhället. 1. 1. 3. Tjänsterna driver informationssamhället fram sysselsättningstillväxten bland tillverkarna i informations- och kommunikationsteknik (hårdvara och Sektorn för programvara för datorer, tjänster och telekommunikationer) är fortfarande den sektor som växer snabbast och erbjuder nya arbetstillfällen och som dynamiskt skapar, ersätter och utvecklar dessa arbetstillfällen, både när det gäller mycket sofistikerade arbeten och arbeten för vilka det inte krävs så hög komptens. Sektorerna för programvara, tjänster och telekommunikationer har fortsatt att öka den sammanlagda sysselsättningen med 10 %. Den verkliga potentialen för sysselsättningstillväxt begränsas emellertid av att efterfrågan på högt kvalificerade arbetstagare inte har tillgodosetts, och detta kommer att förvärras av att den elektroniska handeln expanderar. 1. 1. 4. Den elektroniska handeln växer i Europa Den elektroniska handeln i Europa var i det närmaste obefintlig för bara två år sedan, men upplever nu en stark tillväxt. Den totala elektroniska handeln i Europa förväntas växa från 17 miljarder dollar per år i slutet av 1999 till ungefär 360 miljarder dollar före 2003, vilket betyder att den kommer att så gott som fördubblas för varje år. Intäkter av elektronisk handel 1997-2003 miljarder USD USA Europa 9 1 1997 654 358 401 180 236 88 29 5 71 17 133 39 1998 1999e 2000e 2001e 2002e 2003e Källa: eStats 1999 Den elektroniska handeln mellan företag förväntas utgöra över 90 % av den totala elektroniska handeln och kommer därför att ge betydligt större möjligheter än konsumentmarknaden. Den elektroniska handeln har direkta effekter på, ersätter och förändrar den traditionella företagsverksamheten och tillför ungefär 6 % som "ny företagsverksamhet”. Förutom de direkta effekterna på intäkterna kommer den elektroniska handeln att på ett avgörande sätt förändra företagens arbetssätt och organisatoriska modeller. För att garantera att arbetstillfällen skapas och bibehålls kommer man att bli tvungen att införa nya färdigheter och typer av 6 arbetsorganisation parallellt med att man investerar i teknik. Det är också viktigt att se till att lagstiftningen befrämjar detta. 1. 2. Fortfarande stora klyftor att överbrygga 1. 2. 1. Antalet Internetanvändare i EU fortfarande färre än i USA Antalet Internetanvändare i Europa - vilket är en stark indikator på informationssamhällets utveckling som helhet - har ökat kraftigt. Europa är nu den snabbast växande marknaden när det gäller utvecklingen av Internet. I slutet av 1999 finns det 50 miljoner europeiska Internetanvändare och antalet förväntas fördubblas före 2003. Trots detta utgör antalet Internetanvändare i Europa endast en tredjedel av antalet användare i USA. Räknat i tid är de europeiska Internetanvändarna uppkopplade mycket mindre, mindre än en fjärdedel av den tid som användarna i USA är uppkopplade. Telefonavgifterna utgör ett hinder för användningen av Internet i Europa, där telefonsamtalen debiteras enligt tid, medan lokalsamtal i USA vanligtvis debiteras enligt en enhetlig månadstaxa. Det är därför viktigt att främja konkurrenskraftig prissättning på Internet- anslutningar, inklusive lokalsamtalsavgifter. 1. 2. 2. Det europeiska informationssamhället är ännu förbehållet ett fåtal erbjuder. Antalet Internetanvändare varierar betydligt Alla européer har inte samma möjligheter att ansluta sig till Internet och därmed förbereda sig för eller ta emot de arbetstillfällen som informations- från samhället medlemsstat till medlemsstat och beroende på inkomst och kön. De allra flesta europeiska Internetanvändare finns fortfarande i norra Europa, även om antalet ökar i alla medlemsstater. Internetanvändarna är ungefär två gånger fler bland höginkomsttagare (37 %) än bland medelinkomsttagare (19 %) och nästan tre gånger fler än bland låginkomsttagare (13 %). I slutet av 1998 var endast en fjärdedel av Internetanvändarna i Europa kvinnor, jämfört med 50 % i USA. Stimulansåtgärder som att kostnaderna för inköp av hemdatorer kompenseras i inkomstbeskattningen i Portugal eller att som i Danmark avskaffa skatter på utrustning som betalas av arbetsgivaren och används för distansarbete hemifrån har bidragit till att informationstekniken fått större och mer jämlik spridning. Internetanvändare i Europa per medlemsstat, 1998-2000 1998 2000e 48% 49% 27% 27% 29% 35% 18% 19% 23% 13% 13% 15% 9% 6% EL P I E F IRL A B D NL UK DK S FIN Källa: “The European Internet Report”, Morgan, Stanley, Dean, Witter, 1999 7 Andelen Internetanvändare per inkomstkategori 1998 37% 19% % Internetanvändare 13% höginkomsttagare medelinkomsttagare låginkomsttagare 1. 2. 3. Kompentensklyftan i informationssamhället Källa : IDC Innovationerna har lett till att efterfrågan på högt kvalificerade arbetstagare (t. ex. datatekniker, ingenjörer) har ökat och att nya yrken som är typiska för kompetenskraven informationssamhället anknytning till förändrats informationssamhället och minimikraven på IT-kunskaper har höjts också utanför informations- och kommunikationssektorn. inom många yrken som inte direkt har uppstått. Samtidigt har har Om de allra flesta europeiska storföretag känner sig hämmade av bristen på kompetens inom sina organisationer, så är kompetensbristen ett ännu större problem inom små och medelstora företag. Bristen på IT-specialister i Västeuropa IT- arbetstillfällen och denna siffra kan komma att stiga till 1,6 miljoner motsvarande arbetstillfällen före 2002 (EITO 1999), om inte nödvändiga initiativ för utbildning och anpassning tas. uppskattningsvis "motsvarande" 500 000 1998 var 1. 3. En samordnad helhetsstrategi för utmaningarna i informationssamhället En helhetsstrategi måste beakta de vidare sociala och ekonomiska aspekterna på ekonomins omvandling. Som ett komplement till kommissionens initiativ e-Europa inriktas strategierna i denna rapport sålunda på följande områden: Lärande - För att framtiden måste nya förbereda ungdomarna inför utbildningsformer som inbegriper de nya verktyg som informationssamhället erbjuder anammas av eleverna och i skolorna. Lärarna måste få utbildning, råd och utrustning samt stöd för att anta denna utmaning och läroplanerna måste moderniseras. Arbete - I informationssamhället behövs det flexibla, specialiserade och mångsidiga arbetstagare och därför måste alla arbetstagares kompetens på de områden som är viktiga i informationssamhället förstärkas genom att de får tillgång till Internet. Tillgången på specialister på dessa områden måste säkerställas både på kort och på mellanlång sikt, om inte kommer arbetstillfällena och tillväxten att gå förlorad. Nya former av arbets- höja distansarbete, organisation, produktiviteten och livskvaliteten i informationssamhället. exempel kommer likaså till att 8 Samhällstjänster- De offentliga myndigheterna kan ge medborgarna bättre tjänster som innebär större insyn, effektivitet och kvalitet genom att erbjuda dem möjlighet att elektroniskt kontakta den offentliga förvaltningen och genom att själva i större grad utnyttja informationssamhällets verktyg. Genom att fungera som ledare när det gäller att anta ny teknik, kan de överbrygga hinder som tid och avstånd och förbättra det individuella stödet till medborgarna. infor- Företag - De konkurrenskraftiga och innovativa möjligheterna i mationssamhället kommer att ge upphov till arbetstillfällen särskilt inom små och medelstora företag, finns en konkurrenskraftig infrastruktur med ett tydligt regelverk som stöder företagarandan i affärslivet. förutsatt att det De följande kapitlen ägnas åt särskilda mål och hur de skall uppnås. Tillsammans kommer de att för att göra informationssamhället till en integrerad del av Europa. främja en hållbar strategi 2. LÄRANDE I INFORMATIONSSAMHÄLLET Ungefär 81 miljoner av de 117 miljoner personerna under 25 år i Europeiska unionen genomgår någon utbildning. De är framtidens arbetskraft och är beroende av färdigheter, kompetens och anpassningsförmåga på en hög nivå. Denna så kallade "nätgeneration" kommer att bo och arbeta i en värld där mobiltelefoner, datorer, Internet osv. finns överallt. Dagens utbildningssystem måste förbereda eleverna för denna verklighet. Detta betyder att eleverna måste ha omedelbar tillgång till hårdvara och programvara och lära sig att använda tekniken. Detta i sig är emellertid inte tillräckligt. Viktigt är att de, som uppföljning, använder för att lära sig, det vill säga utnyttjar de möjligheter som tekniken erbjuder när det gäller att söka information, kommunicera och förnya själva inlärningsprocessen. Dessutom måste man i utbildningen av och stödet lärarna och i utbildningssystemen som helhet införa ett strategiskt nytänkande för att kunna anta de utmaningar som informationssamhället för med sig. till I enlighet med den europeiska sysselsättningsstrategins mål när det gäller förbereda övergången från skola till arbete, skall alla medlemsstater ungdomarna för användning av ny informations- och kommunikationsteknik, vilket i en del fall innebär att särskilda åtgärder måste vidtas för att ge lärarna lämplig utbildning. Efter dessa inledande åtgärder måste emellertid anpassningen av utbildningssystemen och lärandet till informationssamhället påskyndas. Använda för att lära Lära sig att använda Lärarnas kompetens Organisatoriska förändringar Teknisk infrastruktur 9 2. 1. Förbättra tillgången till informationssamhällets verktyg Vid Europeiska rådets möte i Köln i juni 1999 konstaterades det att man var fast besluten att ge Europa en ledande position i informationssamhället och att alla skolor skulle anslutas till Internet så fort som möjligt. Att behovet är akut ser man om man betraktar nuläget vad gäller Internetanslutning i skolorna i Europa. Internationella jämförelser visar att det finns en risk för att nästa arbetstagargeneration i Europa saknar centrala färdigheter jämfört med motsvarande grupper internationellt. I förslaget till riktlinjer för medlems- staternas sysselsättningspolitik år 2000 finns ett gensvar på denna utmaning och det föreskrivs att skolorna skall utrustas så att eleverna får tillgång till Internet före slutet av 2002. Högstadium och gymnasium Låg- och mellanstadium Tillgången till Internet i skolor 84% 91% 93% 60% 56% 62% 40% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 50% 30% N L* D* F* S U K A P FIN IR L Singapore Källa: Europeiska kommissionen på grundval av olika källor (* inga uppgifter om låg- och mellanstadier) Dessutom är tillgången på e-postadresser, datorernas multimediakapacitet och de lokala datornätverken en viktig del av den tillgängliga infrastrukturen för att antalet användare skall uppnå den kritiska massa som behövs för att säkerställa Europas världsledande position. God praxis…. • I Tyskland har regeringen i samarbete med Deutsche Telekom utvecklat initiativet “Schulen ans Netz” som kopplar sammar 8000 skolor genom Internet. Initiativet delfinansieras med regionala medel. • I Portugal utvidgas installeringen av Internet i alla grundskolor, bibliotek, yrkes- utbildningscentrum och föreningar genom Program Nónio. Programmet “Schools in the NET” spelar också en viktig roll eftersom alla högstadier och gymnasier, liksom alla allmänna bibliotek, genom det blivit anslutna till Internet. • I Frankrike är regeringens handlingsprogram för informationssamhället också inriktat på utbildning. Ett ambitiöst mål med programmet är att alla högstadier och gymnasier och 40 % av låg- och mellanstadieskolorna skall vara anslutna före år 2000. • I Förenade kungariket har programmet National Grid for Learning som mål att alla skolor skall vara anslutna till ett modernt datornätverk före 2002. 10 Rekommendationer till medlemsstaterna Tidsplan Indikatorer Anslut alla skolor till Internet Öka skoldatorernas multimediakapacitet Slutet av 2002 skolor med 1) Antalet Internetanslutning 2) Datorer/elev Slutet av 2002 Andelen multimediakapacitet datorer med 2. 2. Se till att lärarna har kompetens och får stöd Bristen på lärare med IT-kunskaper samt på modern teknisk utrustning i skolorna hindrar både lärare och elever från att effektivt utnyttja informationssamhällets verktyg. Bristen på målinriktade och kontinuerliga stödtjänster och det faktum att pedagogik, kvalitetskontroll, utvärdering och ackreditering förändras så långsamt förvärrar problemet. relevant Lärarna själva måste få utbildning och beredas tillgång till utbildningsmaterial. Olika studier2 har visat att tekniska resurser är avgörande för att höja standarden och att dessa bör ha större prioritet än tryckta läromedel. En viktig begränsande faktor är emellertid bristen på själv- förtroende bland lärarna när det gäller den egna förmågan att använda informationssamhällets verktyg samt lärarnas oförmåga att integrera dessa verktyg i undervisningen. En första åtgärd borde vara att se till att alla nya lärare har de kunskaper som behövs för att använda Internet och för att införliva fördelarna med detta slag av lärande i klassrummet. När det gäller yrkesverksamma lärare, borde skolorna och staten främja tillägnandet av IT-kunskaper genom livslångt lärande. Tillägnandet av kunskaperna måste dessutom dokumenteras. Ett erkänt allmänt system för till exempel datakörkortet European ackreditering av IT-kunskaper, Computer Driving Licence (se kapitlet om arbete för närmare uppgifter), används i ett antal medlemsstater. Dessutom borde ackrediteringssystem som lära ut användning av lärarnas behov av att lämpar sig särskilt informationssamhällets nya verktyg utarbetas, erkännas och belönas. för God praxis…. • I Frankrike har man skapat webbsidorna Educnet och Educasource på Internet. Dessa handlar om utbildning och ger parterna i utbildningssystemet möjlighet att utbyta olika material och att föra en dialog. 2 Building Teachers’ ICT Skills: The problem and a framework for the solution, Technology Colleges Trust, 1997 The RM Report 1999: Computers in Literacy & Numeracy in Primary Schools, RM PLC, 1999 11 • I Sverige har man inom ramen för programmet Lärandets verktyg anslagit särskilda medel för att förse varje elev med egen e-postadress, utveckla lärarnas kompetens, ge blivande lärare goda IT-kunskaper samt förmåga att använda dessa som pedagogiska verktyg i undervisningen. • I Tyskland genomförs programmen “Teach the Net” och “Teach Multimedia”som har tillkommit i samarbete mellan det tyska federala ordförandeskapet och Siemens och IBM inom ramen för initiativet “Fit for the Information age”. Målet är att förbereda lärare och elever inför övergången till informationsåldern. • Projektet “Virtuelle Schule Österreich” i Österrike syftar tillhandahålla information som är av intresse för utbildning, stödja projekt enskilda skolor och erbjuda styrda diskussionsgrupper för lärarna. till att på nätet i Rekommendationer till medlemsstaterna Tidsplan Indikatorer Se till att alla lärare har IT-kunskaper som kan verifieras Slutet 2002 av Antalet färdigheter lärare med IT- 2. 3. Främja användningen av multimedia det traditionella livslångt till Såväl självständigt, lärande eller till lärande för särskilda behov kan kompletteras med teknik som utnyttjar distansstudier, informationsnätverk, multimedia och elektroniska tjänster. som möjligheterna utbildningssystemet Språkligt och kulturellt anpassade multimediamaterial för självstudier eller gruppstudier är på grund av bristande efterfrågan och en relativt liten marknad fortfarande underutvecklade i Europa. Användningen inom utbildningssektorn står för en tredjedel av multimediamarknaden, men kombinationen av språkliga olikheter och heterogena läroplaner minskar efterfrågan till en nivå som inte är genomförbar. Med hjälp av samordnade offentlig-privata insatser skulle potentialen för dessa marknader kunna ökas i Europa. Huvuddragen i utbudet av multimedia 2. 500 1. 300 0 2 2 F 0 9 1 D 247 5 2 Hel 700 0 8 I 5. 000 0 0 3 1. 800 0 0 1 Es UK Antal förlag (e) Antal multimediaprodukter (e) Källa: BASE-studien 1998, MESO-rapport 12 Både lärare och elever kan få bättre tillgång till relevant material genom pedagogiska multimediapaket, som utarbetas av både lärare och ansvariga för läroplanen inom ramen för ett samarbete mellan offentliga och privata parter och som stöder såväl den grundläggande undervisningen som annan undervisning. Detta skulle gå hand i hand med ökad användning av själva Internet, med utbildningsforum på nätet som pedagogiskt verktyg, vilket skulle möjliggöra utbildningsprogram på nätet och omfattande feedback, som förstärker lärandet. Kommissionen har inom ramen för det största initiativet i sitt slag upprättat ett gemensamt nätverk för nätverk på nationella, regionala och andra nivåer i nitton länder (EUN3). Nätverket ger förutsättningar för samarbete med medlemsstaterna, främjar samverkan mellan skolor och tillhandahåller pedagogiska tjänster och information av hög kvalitet på Internet. Genom initiativet Netd@ys Europe (inleddes 1997) uppmuntras skolor, yrkes- utbildningscentrum och inleda pedagogiska nätprojekt. År 1998 lockade Netd@ys Europe 35 000 organisationer att delta. kulturföreningar ungdoms- och att God praxis…. • I Grekland finns den pedagogiska multimediaprodukten (cd-rom) “Logomathia” för undervisning av grekiska. Sedan 1993 har programmet används i ett växande antal offentliga och privata skolor och är av särskild betydelse för skolor i avlägsna områden eller i gränsområden. • Frankrike har fastställt en strategi för utveckling av det kulturella innehållet och en förstärkt närvaro på Internet. Denna innebär att man stöder utgivning av multimediaprodukter, förstärker nätverken för förmedling av kultur med hjälp av multimedia, ger råd om upphovsrätt och tar initiativ till forskningsprojekt som främjar multimedia. • På Irland har över 45 000 multimediadatorer installerats i 4100 grundskolor och gymnasier över hela landet. Nya datorer installeras hela tiden. Rekommendationer till medlemsstaterna Tidsplan Indikatorer att integrera i verktyg Utveckla förmågan informationssamhällets utbildningen Stöd samhällets läroplanerna offentliga och privata aktörer integreringen verktyg, av informations- i genom samarbete mellan bl. a. multimedia, av Slutet 2002 lärare Internet som Antalet använder eller multimedia i klassrummet Antal partnerskap mellan offentliga privata aktörer och värdet av deras samarbete och Stöd nätverk för utveckling av programvara inom utbildningssektorn Dessa nätverks tillväxttakt 3 http://www. eun. org 13 3. ARBETE I INFORMATIONSSAMHÄLLET Den tekniska utvecklingen och globaliseringen av ekonomierna har för alltid förändrat både arbetets och sysselsättningens natur. Arbetet i framgångsrika företag följer inte längre den gamla industriella modellen med hierarkiska ledningsstrukturer, smal uppgiftsfördelning och en stor andel outbildad arbetskraft, utan kräver flexibla och anpassningsbara arbetstagare med mångsidig kompetens. Sysselsättningen har i genomsnitt blivit mindre stabil och säker än tidigare och mer beroende av hög kompetens och anpassnings- förmåga. Arbetstagarna och arbetsplatserna i informationssamhället kommer att vara väldigt annorlunda från det vi är vana vid i dag. I informationssamhället kommer allt fler att ha arbetsuppgifter där information och kunskaper är centrala och i vilka man drar nytta av informationssamhällets verktyg och tjänster. Detta gäller både arbetslivet och fritiden. Arbetstagarna i den digitala tidsåldern måste därför ha IT-kunskaper, vara högkompetenta och självständiga samt vara beredda att flytta och kontinuerligt vidareutbilda sig (livslångt lärande). I informationssamhället finns likaså ett enormt, otillfredsställt behov av IT-specialister. Eftersom det är lika sannolikt att arbetstagaren i den digitala tidsåldern är en kvinna som en man, och att funktionshinder, tid och avstånd i minskande utsträckning kommer att vara ett hinder för anställning kommer informationssamhället att ge alla större möjligheter att få ett arbete. I den europeiska sysselsättningsstrategin har man prioriterat företagens och arbetstagarnas anpassningsförmåga och uppmanat arbetsmarknadens parter att ta en ledande roll när det gäller modernisering av arbetsorganisationen, utbildning och omskolning samt införande av ny teknik. Utvärderingen av de nationella handlingsplanerna för sysselsättning ger emellertid vid handen att det fortfarande krävs ett betydande arbete för att företagen och arbetstagarna skall kunna anpassa sig till de utmaningar och möjligheter som informations- samhället för med sig. 3. 1. Höj kompetensen på områden som är viktiga i informationssamhället Det har uppskattats att antalet anställda med Internetanslutning på arbetsplatsen kommer att öka från 29 miljoner (28 % av arbetstagarna) 1999 till 77 miljoner (70 %) före 2004. Internetbaserade företag, till exempel portaler, mellanhänder och internetleverantörer, liksom data- och tele- kommunikationsbranschen, är helt och hållet beroende av kunskaper om informations- och kommunikationsteknik. Inom branscher som på grund av verksamhetens (bankväsendet, försäkringsbranschen, utbildningssektorn, förlagsverksamhet) har man redan gjort stora framsteg. Både detaljhandeln (böcker, kläder, musikvideor osv. ) och tjänstesektorn, som inbegriper information och rådgivning, genomgår förändringar. Faktum är att alla arbetstagare kommer att behöva nya kunskaper på de områden som är viktiga i informationssamhället för sin fortsatta eller förändrade roll på arbetsplatsen. Här avses inte endast teknisk informationssektorn resor, natur hör till 14 kompetens utan också yrkeskunskaper, social kompetens och organisations- förmåga samt kognitiv och strategisk kompetens. Kompetens på de områden som är viktiga i informationssamhället är en ny färdighet som de flesta arbetstagare kommer att tillägna sig i arbetet. Trots att många företag erbjuder personalutbildning har en nyligen utförd studie visat att det fortfarande behövs förbättringar. % företag som erbjuder IT-utbildning, 1999-1997 97 98 99 56 56 48 62 65 71 73 67 69 64 D F UK US Source: Spectrum 1999 Ett bra sätt att påvisa att man uppnått grundläggande färdigheter vad gäller användningen av informationssamhällets verktyg är en standardiserad och erkänd certifiering av kompetensen, som till exempel datakörkortet European Computer Driving Licence (ECDL). Detta datakörkort har utformats som referens för datakunskaper som behövs inom företag, utbildning och frivilligsektorn. God praxis… • Sverige: Inom företagsvärlden använder Volvo datakörkortet ECDL för att godkänna arbetstagarnas IT-kunskaper. • I Österrike utbildas 2 800 personer till ECDL-lärare inom ramen för det offentlig- I andra fasen kommer privata samarbetsinitiativet “Österreich ans Internet”. ungefär 50 000 deltagare att omfattas. • I Danmark har Den Danske Bank kommit på ett innovativt sätt att se till att de 14 000 anställda har tillräcklig datautbildning. Banken har lovat att ge varje anställd som inom ett år avlägger minst fyra av de sju delarna i ECDL möjlighet att skaffa sig en persondator till ett betydligt lägre pris än normalt. Rekommendationer till arbetsmarknadens parter Tidsplan Indikatorer Ge alla arbetstagare möjlighet att skaffa sig kompetens på områden som är viktiga i informationssamhället av Slutet 2003 Antalet arbetstagare med sådan kompetens 15 3. 2. Överbrygga "kompetensluckorna" för specialister på områden som är typiska för informationssamhället En mycket märkbar effekt som informationssamhället har på arbets- marknaden är det ökade behovet av specialister på de områden som är typiska för informationssamhället. Följden av detta blir att det uppstår ett behov av personer med nya kunskaper som sträcker sig utöver gränserna mellan traditionella yrkeskategorier (datatekniker, dokumentalister osv. ). Kompetensluckorna är stora och blir allt större på grund av att den stora efterfrågan på specialister med högre utbildning för närvarande är större än tillgången på arbetstagare med lämpliga kvalifikationer. Nya initiativ, som mer kapacitet inom den högre utbildningen, behövs i en del medlemsstater. För närvarande lockar fler män än kvinnor, som därför måste uppmuntras att komma in i dessa yrken. Universiteten måste inleda ett samarbete med näringslivet för att försäkra sig om att utbildningen ger de kunskaper som behövs inom industrin. Ett viktigt initiativ på detta område, där några av de ledande aktörerna på IT-området i Europa deltar, syftar till en bättre (allmän) beskrivning av kompetensbehoven inom IT-sektorn. informationssamhällets yrken långt En strategi för att på kortare sikt överbrygga kompetensluckorna är ge personer som avlagt en examen utanför IT-området utbildning i de ämnen som är viktiga i informationssamhället (genom korta omskolningskurser). Beräknad brist på nätspecialister 2002 188200 81800 67000 26100 34700 58700 58000 900 3500 8200 29100 300 2100 7000 8700 L GR P Irl Sw Fin Dk ES AU B Nl I F UK D Källa: Studie utförd av IDC för CISCO Det finns inte heller tillräckligt med övriga specialister på de områden som är viktiga i informationssamhället (med utbildning på sekundärnivå). Behovet av datanätspecialister är till exempel betydligt större än tillgången i Europa. Utbildningsinitiativen på detta område genomförs ofta av IT-företag och andra affärsföretag. Ungdomar som gått ut skolan, äldre arbetstagare och arbetslösa skulle kunna dra nytta av många av dessa kurser, särskilt eftersom efterfrågan på arbetskraft är stor. Ett allmännare erkännande av och utnyttjande av certifierad utbildning på teknikernivå behövs. 16 God praxis… • I Finland kommer regeringen att öka antalet studieplatser inom sektorerna elektricitet, IT, elektronik, kommunikation och databehandling med 30 % före 2002. Antalet platser ökas främst vid universitet och yrkeshögskolor men även inom den omskolning och vidareutbildning som sker inom vuxenutbildningen. Kvinnors deltagande skall särskilt uppmärksammas. • På Irland har man på branschens initiativ nyligen inlett ett program som heter "Fasttrack to Information Technology" inom vilket 3 500 långtidsarbetslösa skall få utbildning som höjer både deras tekniska och personliga kompetens och sedan erbjudas heltidsanställning inom IT-sektorn. • I Österrike finansierar den offentliga arbetsförmedlingen IT-utbildning för långtidsarbetslösa. Under åren 1999/2000 kommer cirka 3 000 arbetslösa att delta i två olika program för att skaffa sig IT-kunskaper. • I Tyskland infördes fyra nya IT-yrken under 1997 (IT-systemingenjör, IT-ingenjör, IT-systemadministratör, IT-chef/analytiker) som 1998 följdes av tre nya yrken (chef för audiovisuella medier, specialist på medier och informationstjänster samt formgivare sätt har nya lärlingsprogram införts i Österrike. av digitala och tryckta medier). På liknande Rekommendationer till medlemsstaterna Tidsplan Indikatorer Öka kapaciteten och utnyttjandet inom den högre utbildningen, med hänsyn till en jämn könsfördelning och till branschens behov av Slutet 2003 1) Antal IT-studieplatser högre den inom utbildningen 2) Andelen jämfört med män i utbildning kvinnor IT- Främja IT-kurser på sekundärnivå, inbegripet inom utbildningsprogram som certifierats branschen Fr. o. m. 2000 Antalet sekundärnivå studieplatser på 3. 3. Modernisera arbetsorganisationen på arbetsplatserna i den digitala tidsåldern Informationssamhället gör det möjligt att förändra förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare så att det innebär fördelar för dem båda. För att bibehålla konkurrenskraften måste företagen bli mer lyhörda för sina kunders behov och arbetstagarna måste ges möjlighet till berikande arbetsuppgifter med större möjligheter att påverka och att flexibelt kombinera yrkesliv och familj. Informationssamhället har också gett upphov till nya anställnings- former. Potentialen i detta nya förhållande har diskuterats i ett meddelande4 om modernisering av arbetsorganisationen, och det åtföljande inrättandet av det europeiska nätverket för arbetsorganisation (EWON) som syftar till att främja konkurrenskraft, sysselsättning och arbetslivskvalitet. 4 Modernisering av arbetsorganisationen - En positiv attityd till förändring (KOM(98)592) 17 En av de synligare indikatorerna på förändringar i arbetsorganisationen är utnyttjandet av distansarbete. Med en lämplig ram, som garanterar distans- arbetstagarnas och deras arbetsgivares rättigheter och skyldigheter, kommer distansarbetet att öka. I en nyligen offentliggjord rapport anges att antalet européer som distansarbetar inom ramen för ett officiellt system totalt uppgår till cirka 6 miljoner och att ytterligare 3 miljoner distansarbetar under informella avtal. D istan sarb eta re i % av arb etsk ra ften 1 8 1 6 1 4 1 2 1 0 8 6 4 2 0 F I S N L D K U K D E U 1 5 IR L I F E Källa: Benchmarking Progress on Telework and Other New Ways of Working in Europe, Empirica 1999 God praxis… • I Danmark har regeringen utkommit med riktlinjer för distansarbete efter samråd med arbetsmarknadens parter. • På Irland har arbetsmarknadens parter för distansarbete. Rapporter har visat att antalet sökande till arbetstillfällen som uppges innebära möjlighet till distansarbete har ökat sex gånger. tillsammans utarbetat riktlinjer • I Österrike har för distansarbetare (“Musterdienstvertrag”). Arbetsmarknadens parter inom mineraloljebranschen och andra sektorer har undertecknat kollektivavtal om distansarbete. fackföreningarna gett ut standardavtal Rekommendationer till arbetsmarknadens parter Tidsplan Indikatorer Fastställ grundläggande villkor och gör praktiska arrangemang för att distansarbete skall kunna utföras på bred front av Slutet 2000 Innehållet i kollektivavtal om distansarbete 3. 4. Främja informationssamhället anställningen av personer med funktionshinder i För många personer har funktionshinder av tradition utgjort ett hinder för anställning. I den digitala tidsåldern finns mycket färre orsaker till detta. Strikta arbetstider och geografiska lägen ger vika för flexibla tider och ett oberoende av geografiskt läge. Dessutom kräver de färdigheter som behövs i 18 arbetslivet i dag snarare intellektuell än motorisk förmåga. Detta öppnar nya möjligheter för många grupper av funktionshindrade, som traditionellt har nekats anställning med hänvisning till tillgänglighet och oförmåga att utföra de uppgifter som krävs. I Europeiska handikappforumets programförklaring om sysselsättningsfrågor sägs att en viktig aspekt av informationssamhället är att informationstekniken erbjuder möjligheter att anställa nya och hittills arbetslösa personer med funktionshinder. Gruppen Information Societies disAbilities Challenge (IsdAC) har likaså konstaterat att fler än en av tio medborgare i Europeiska unionen har någon form av funktionshinder som hindrar dem från att till fullo delta i samhällslivet. En av tre personer med funktionshinder skulle i betydligt högre grad kunna bidra till samhället och ekonomin om de gavs större möjligheter genom informationssamhällets verktyg. Rekommendationer till informations- och kommunikationssektorn Tidsplan Indikatorer Se till att standarder tillämpas utrustning anställbarheten för funktionshinder. för användarvänlig öka att med för personer Fr. o. m. 2000 Antalet funktionshinder förvärvsarbetar personer med som 4. SAMHÄLLSTJÄNSTER I INFORMATIONSSAMHÄLLET kommer Informationssamhället offentliga att förvaltningarnas funktion. Med elektronisk förvaltning kan hinder som tid och avstånd överkommas och medborgarna få information och tjänster när och var de vill ha dem och i en lättillgänglig form. radikalt ändra de Detta kräver att alla offentliga myndigheter medvetet anstränger sig för att påskynda utnyttjandet av informationssamhällets verktyg vid den dagliga kontakten med medborgare och företag och därigenom öka tjänsternas information, Tillgången effektivitet direktkommunikation mellan förvaltningar, digitala upphandlingsförfaranden samt sociala och kulturella tjänster bör prioriteras. offentlig kvalitet. och till I tillämpliga fall kan det också innebära en omfördelning av resurserna för att stödja investering i informations- och kommunikationsteknik. De offentliga förvaltningarna bör fungera som pådrivare och uppmuntra medborgarna och företagen att öka användningen av informationssamhällets verktyg. De offentliga förvaltningarna har börjat integrera informationssamhällets verktyg i sin interna verksamhet. De nya verktygen har emellertid anammats på tillfällig basis. För att den digitala staten skall bli verklighet räcker det inte med spridda förbättringar, utan det krävs en omfattande omvandling som kombineras med utbildning för tjänstemännen. Det är avgörande att tjänste- männen får utbildning, både för att öka den offentliga förvaltningens effektivitet och för att utnyttja informationssamhällets verktyg maximalt i det allmännas intresse. 19 Detta tillvägagångssätt är nödvändigt för att man i enlighet med målen i den europeiska sysselsättningsstrategin utvecklar företagarandan så att det blir lättare att starta och driva företag. 4. 1. Ge medborgarna tillgång till tjänster på nätet Det är av största vikt att den offentliga information som medborgarna behöver i det dagliga livet finns tillgänglig på nätet. Informationen bör presenteras på ett användarvänligt sätt och innehålla länkar till andra tjänster, så att olika administrativa rutiner underlättas. Ingångssidan till dansk webbsida om olika faser i medborgarnas liv De offentliga förvaltningarna bör göra det möjligt att sköta de vanligaste administrativa rutinerna, till exempel inkomstdeklarationer, över nätet. Som ett första steg kan man lägga ut alla blanketter på nätet och göra det möjligt att skicka in dem elektroniskt. En viktig fråga att beakta i detta sammanhang är att det måste antas ett regelverk för bruket av digitala signaturer. Allt fler av de offentliga arbetsförmedlingarnas tjänster till arbetssökande och arbetsgivare förmedlas över nätet. Arbetsförmedlingarnas mål är att skapa en elektronisk marknad där arbetssökande och arbetsgivare kan komma i kontakt med lokala direkt varandra därför arbetsförmedlingen. Alla Internetsidor med information om sin verksamhet och om hur deras tjänster kan utnyttjas. Dessutom har många gått ett steg vidare och ger numera arbetsgivare möjlighet att annonsera ut lediga platser på nätet och tillgång till databaser över arbetssökande. av arbetsförmedlingar utan offentliga ingripande den har europeisk nivå finns nätverket Eures alla offentliga nätverk för På inom arbetsförmedlingar) Europeiska unionen och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet deltar. Målet med nätverket är att underlätta den fria rörligheten för arbetstagarna inom den inre marknaden. Eures fungerar i samarbete med parterna på (Europeiskt arbetsförmedlingar i vilket 20 nationell nivå och enligt självbetjäningsprincipen, men som stöd till detta finns ett mänskligt nätverk bestående av cirka 500 europaarbetsförmedlare. På nätverkets webbsidor5 finns därför information om det nätverk av europa- arbetsförmedlare som ingår i Eures, de tjänster dessa erbjuder, lediga arbets- till de nationella platser, arbetsförmedlingarnas webbsidor. Ett annat gott exempel är den webbsida som utgör kärnan i kommissionens "Dialog med medborgarna och företagen". Här ges fullständig information om de enskilda individernas rättigheter och möjligheter inom Europeiska unionen och den inre marknaden6. levnads- och arbetsförhållanden samt länkar Intresset för samhällstjänster över nätet i Europa 42% 48% 34% 11% Elektronisk demokrati Distansstudier Arbetsförmedling Elektronisk förvaltning Källa: Eurobarometer, 1999 God praxis… • Webbsidan om de olika faserna i medborgarnas liv (se ovan) i Danmark är en användarvänlig webbplats där medborgarna kan få information om ett flertal administrativa rutiner. På ingångssidan presenteras de viktigaste faserna i en människas liv, t. ex. att hitta ett arbete, gifta sig eller få barn, och det informeras om hur man skall bära sig åt för att fullfölja de nödvändiga administrativa rutinerna. • I Österrike finns webbplatsen “www. help. gv. at” som innehåller information om landets samhällstjänster, dvs. vilka myndigheter man skall kontakta i de olika situationer som uppstår i vardagslivet. Blanketter kan hämtas och användas vid ansökningar. • Syftet med vitboken “Modernising Government” i Förenade kungariket är att tillhandahålla verktyg för elektroniska kontakter med förvaltningen. • I Portugal kan medborgarna kontakta regeringen per e-post och fler än 100 administrativa rutiner (utgivning av körtkort, registrering av födslar osv. ) kan skötas över nätet. • I Tyskland väljer man i stadstävligen MEDIA@KOMM den bästa modellen för som utnyttjar digitala förverkligande av elektroniska administrativa rutiner signaturer. 5 6 http://europa. eu. int/jobs/eures http://europa. eu. int/citizens 21 • Under de tre senaste åren har över 10 000 anställda inom den offentliga förvaltningen i Grekland fått utbildning i informationsteknik vid det nationella centrumet för offentlig förvaltning. Rekommendationer till medlemsstaterna Tidsplan Indikatorer Skapa en användarvänlig Internetsida7 med en tydlig översikt som ger information om och innehåller rättigheter medborgerliga länkar till relevanta offentliga myndigheter. av Slutet 2000 Sidor central- som förvaltningarna skapat för medborgarna alla lämpliga Gör samhällstjänster tillgängliga elektroniskt och förstärk den mänskliga kontakten med medborgarna av Slutet 2004 1. Antalet tjänster 2. anställda utbildning Antalet elektroniska offentligt IT- som får 4. 2. Ge företagen tillgång till tjänster på nätet särskilt Företagen behöver snabba, klara och entydiga rutiner för administrativa och andra angelägenheter. Företagens verksamhet skulle avsevärt underlättas av att de får blanketter och medföljande förklaringar på ett och samma ställe (detta gäller företag med begränsade administrativa resurser). En viktig orsak till att vissa små och medelstora företag inte använder Internet är att de inte tycker att de på nätet får sådan information som stöder deras företagsverksamhet. På senare tid har det gjorts stora framsteg på detta område i och med att man utvecklat den europeiska webbplatsen Dialog med företagen8. små och medelstora Att man tillhandahåller nyttig offentlig information på nätet och gör det möjlighet att sköta administrativa rutiner över Internet kommer att stimulera de små och medelstora företagens användning av Internet och informations- och kommunikationsteknik. God praxis… • I Grekland gör finansministeriet ett pilotförsök med ett elektroniskt system för arkivering, behandling och betalning av kvartalsvisa mervärdesskatteblanketter. • I Spanien ger socialförsäkringens “Network System” möjlighet att elektroniskt sköta centrala administrativa rutiner vid utvecklingen av ett företags verksamhet. Det gäller bland annat rekrytering av personal, meddelande om förändringar i arbetsvillkoren och socialförsäkringsavgifter. • I Österrike ger “Finanz. online” licensierade skatterådgivare och ekonomiska rådgivare tillgång till kundernas skatteuppgifter över nätet, och genom ett samarbete mellan offentlig och privat sektor kommer vissa officiella register att kunna tillgås på nätet. 7 8 också andra medier kan utnyttjas (telefon- och teletexttjänster) http://europa. eu. int/business 22 • I Tyskland kan man lämna sin inkomstdeklaration på elektronisk väg och detta system kommer att utvidgas till mervärdesskatt och andra skatter. Man har i Tyskland även fastställt regler för offentlig upphandling, för att göra det möjligt för offentliga myndigheter att använda elektroniska anbudsinfordringar. Rekommendationer till medlemsstaterna Tidsplan Indikatorer Skapa på Internet en "one-stop" webbplats för företagen, med information om politik och lagstiftning som påverkar deras verk- samhet och om företagsnyheter, mässor, potentiella anbuds- möjligheter osv. samarbetspartner, End 2000 1) Upprättande Internetsidor av 2) Andelen anbuds- infordringar som registreras på Internet 4. 3. Se till att medborgarna har tillgång till information och tjänster på nätet För att medborgarna skall kunna utnyttja den information och de tjänster som är tillgängliga på nätet måste de lätt ha tillgång till dessa. Trots att allt fler européer har tillgång till Internet antingen hemma eller på arbetsplatsen finns det fortfarande ett stort antal personer som inte har denna möjlighet. Det är absolut nödvändigt att se till att samtliga medborgare har möjlighet att tillgå offentlig information på nätet. Utbildningsprogram om hur man använder informationssamhällets verktyg är ett nödvändigt komplement till tillhandahållandet av offentligt tillgängliga terminaler. Vid de offentligt tillgängliga terminalerna skall medborgarna vid behov få hjälp omedelbart och dessutom skall det ordnas regelrätta kurser om de vanligaste administrativa rutinerna som kan skötas över nätet. Virtuell stadskarta över Bologna 23 God praxis… • I Italien har staden Bologna infört ett omfattande nätverk av självbetjänings- terminaler (Dimmi) genom vilka kommuner och andra förvaltningsorgan kan erbjuda medborgarna ett flertal olika tjänster, särskilt betalningstransaktioner. • I Frankrike arrangerades i mars 1999 en temadag om Internet, som gav folk möjlighet att gratis koppla upp sig till Internet i skolor, på allmänna platser, i affärer och banker. Som en del av temadagen anordnades “Internet on wheels” dvs. bussar för att också personer på landsbygden skulle få tillgång till Internet. • På Irland är det skolbaserade informationsevenemanget Netd@ys riktat till hela befolkningen och det erbjuder handledd tillgång till Internet för personer som inte har datorer hemma eller på arbetsplatsen. • I Grekland kommer man att inrätta ett nätverk bestående av ett antal centra för främjande av sysselsättning. Detta skall förses med ett Eures-kontor och datorer som allmänheten kan använda för att söka arbete och information om aktiva sysselsättningsprogram. Dessa centra skall kopplas till lokala utbildningscentra och arbetslöshetsunderstödsbyråer. • I Förenade kungariket kommer regeringen inom ramen för initiativet 'IT for all' att inrätta ett nätverk bestående av över 3 000 IT-centrum i de lokala samhällena samt inleda ett program för att utrusta alla offentliga bibliotek så att de kan fungera som informationscentra för invånarna i samhället. Detta skall ske före år 2000. Rekommendationer till medlemsstaterna Tidsplan Indikatorer Inrätta offentligt tillgängliga terminaler vid vilka allmänheten kan använda Internet och få stöd i form IT-utbildning på plats i alla kommuner, t. ex. vid bibliotek, postkontor osv. av Slutet 2001 Antalet offentligt gängliga /1000 invånare till- terminaler 5. FÖRETAG I INFORMATIONSSAMHÄLLET Informationssamhället och den elektroniska handeln kommer att driva på den ekonomiska tillväxten och skapa arbetstillfällen och därmed på många sätt påverka levnadsstandarden i Europa. Nya möjligheter till företagande för nya företag kommer att kunna skapas genom att det uppstår helt nya slags mellanhänder, till exempel sammanställare av innehåll, auktionsplatser eller bytesmarknader9. I Europa behövs det företagare som är beredda att utnyttja dessa möjligheter. Informationssamhället öppnar inte bara nya marknader utan förändrar också sättet att göra affärer. Kontinuerliga innovationer som blir möjliga tack vare 9 Sammanställare av innehåll samlar leverantörers innehåll till ett användarvänligt "one-stop" köpcentrum för köpare inom en bransch. Auktionsplatser låter köparna tävla med varandra för att köpa säljarnas överskott. Bytesmarknader erbjuder godkända aktörer en marknadsplats för vilken det finns tydliga regler. 24 informationssamhället kommer att vara av största de nya verktygen i betydelse för att öka konkurrenskraften och skapa arbetstillfällen i Europa. Det är därför avgörande att det sker framsteg i detta hänseende för att den europeiska sysselsättningsstrategins mål att utveckla företagarandan skall uppnås. I Europa finns en eftersläpning när det gäller att utveckla och utnyttja modern informations- och kommunikationsteknik. För få europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, utnyttjar till fullo möjligheterna i informationssamhället. Till exempel när det gäller behandling av betalningar, har det visat sig att det skulle kunna göras förbättringar. Många små och medelstora företag är inte så tekniskt avancerade som stora företag och riskerar att utestängas från den elektroniska marknaden, vilket kan få följder både för företaget och arbetsplatsen. Användning av informationssamhällets verktyg i företag, 1998 100% 80% 60% 40% 20% 0% F I D UK USA Japan säljer på nätet köper på nätet annonserar på nätet har en webbplats har datorer Källa: Spectrum 99 Informationssamhällets utveckling i Europa kommer att drastiskt öka behoven när det gäller telekommunikationer. Den infrastrukturen för europeiska Internettrafiken är hänvisad till en infrastruktur som är avsedd för telefontrafik. Förbindelserna mellan medlemsstaterna saknar bandbredd (kapacitet) jämfört med USA, dvs. det är många gånger snabbare och billigare att skicka data över Internet mellan USA och en medlemsstat än till en närliggande medlemsstat. För att den digitala ekonomin skall utvecklas i Europa måste man se till att det finns ändamålsenlig infrastruktur för telekommunikationerna och konkurrenskraftig prissättning inom och mellan medlemsstaterna. säkerhet, autentifiering osv. ) på de tjänster som erbjuds över Internet är avgörande för företagen när de skall fatta beslut om att utnyttja Internet. tillförlitlighet, (hastighet, Kvaliteten Det är avgörande att den elektroniska handeln accepteras för att den skall börja användas i Europa. I dag verkar oron över säkerheten vid elektronisk handel att vara ett hinder. Det faktum att det är svårt att bestämma vilken lagstiftning som skall tillämpas är en av de stora frågorna för den elektroniska handeln i Europa. Den elektroniska handeln, som ger den inre marknaden ytterligare en dimension, kräver ett regelverk på EU-nivå. 25 Externa hinder Interna hinder Hinder för den elektroniska handelns utveckling Kostnader Integration med företagsprocesser Brist på resurser Brist på marknadsinformation Bristande säkerhet/krypteringsteknik Konsumenters oro över säkerhet 5. 1. Utnyttja nya möjligheter till företagande Källa: Ernst & Young Nya möjligheter av arbetstillfällen och skall uppmuntras genom att man främjar större förståelse för företagandet inom alla delar av samhället. företagande avgörande skapandet för till är IT-sektorn i Europa har vunnit på växande riskkapitalinvesteringar och är nu den största sektorn för riskkapital. Investeringarna i ny teknik som befinner sig i ett tidigt utvecklingsskede är emellertid mycket mer begränsade än i USA. Riskkapitalinvesteringar inom IT-sektorn i Europa 10% 570 1994 16% 902 1995 14% 924 1996 21% 3000 17% 1641 1997 1998 miljoner ecu i % av total riskkapitalinvestering Källa: EVCA 1999 årsbok Trots att tillgången till kapital för vissa branscher fortfarande utgör ett hinder för nya företagsformer, så är bristen på IT-specialister på grund av kompetensluckorna en lika stor stötesten. Nystartade företag lider ofta av konkurrensen från större företag på arbetsmarknaden. Aktieoptioner är ett bra sätt - och ofta det enda sättet - att locka högkvalificerade personer till dessa företag och bör därför inte motarbetas genom bristfällig skattepolitik. 26 God praxis… • I Belgien har anställdas andelar i företagen fått ett rättsligt stöd genom gynnsam beskattning vid tilldelning av aktier under det nominella värdet eller vid aktieoptioner. Rekommendationer till medlemsstaterna Tidsplan Indikatorer Uppmuntra företagarandan inom nya tjänster och företag genom en skattepolitik som belönar fråga om aktieoptioner risktagande, särskilt i av Slutet 2000 Riskkapital i 1. högteknik 2. Antalet nya företag till % 5. 2. Främja innovation och konkurrenskraft Tack vare innovationerna uppstår helt nya marknader och tjänster. De innovationer som föranleds av informationssamhället kommer att göra företagen mer konkurrenskraftiga genom att de blir mer flexibla, lyhörda och kostnadseffektiva. Den elektroniska handeln kommer också att ge företagen möjlighet att konkurrera globalt oberoende av var i Europa de är baserade, vilket övervinner nackdelar som beror på avstånd. Inom de europeiska företagen är man inte tillräckligt medveten om hur informationssamhällets verktyg skulle kunna öka konkurrenskraften, trots att dessa verktyg kommer att få grundläggande följder för dem under de närmaste 2-3 åren. Hittills har dessa verktyg främst utnyttjats för att skära ner kostnader - kostnader för företagens drift och kostnader för att nå kunderna - snarare än för innovationer inom de nya marknaderna för varor och tjänster. De verkliga fördelarna med informationssamhället kan uppnås endast om dessa verktyg utnyttjas på ett dynamiskt och innovativt sätt, så att kundtjänsternas kvalitet förbättras och man får tillgång till nya kunder och marknader. Fördelarna med Internetanvändning inom företag Företag som anser att Internet kommer att göra det möjligt att sänka kostnaderna / öka intäkterna under de kommande 3 åren 38% 17% 8% 15% 26% 13% sänkta kostnader ökade intäkter Norden Övriga Europa USA Källa: Bathwick group, 1998 27 De offentliga myndigheterna har en central roll vid främjandet av innovation i Europa. De bör samarbeta med företagen, till exempel genom att offentliga program används som språngbrädor för privata initiativ. Europeiska unionens åtgärdsplan för innovation och det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling är båda avsedda att stimulera innovation i Europa. God praxis… • I Förenade kungariket inrättades i december 1998 företagsfonden Enterprise Fund som under en treårsperiod kommer att investera riskkapital till ett värde av 150 miljoner pund i småföretag. Fonden kommer främst att erbjuda kapital till brittiska teknologiska företag på ett tidigt utvecklingsstadium. • I Danmark finns ett centrum för IT-forskning, ett "IT-gymnasium” och ett forskningsnätverk som kan utnyttjas effektivt till att stärka forskning och elektroniskt samarbete kring forskning mellan universitet och andra instanser för högre utbildning. • I Tyskland stöder ministeriet för ekonomi och teknik så kallade regionala kompetenscentrum som ger bättre tillgång till information om elektronisk handel. Rekommendationer till medlemsstaterna Tidsplan Indikatorer Förstärk samarbetet mellan näringsliv och forskning 2002 Samfinansierad forskning i % 5. 3. Främja små och medelstora företags tillgång till den digitala marknaden Trots att man redan gjort stora framsteg används informationssamhällets verktyg inte lika mycket i små och medelstora företag som i större företag. De små och medelstora företagen anser vanligen att deras företagsrutiner är mindre komplicerade och att det därför inte är nödvändigt att använda informationssamhällets verktyg. De är dessutom mer känsliga för hur mycket det kostar att tillgå och tillhandahålla denna infrastruktur. I offentligt finansierade program måste man aktivt främja användningen av informationssamhällets verktyg på ett sätt som är anpassat till de små och medelstora företagens behov. Nätverkssamarbete med andra företag, bland annat företag som skapar eller tillhandahåller sådan teknik, bör stimuleras genom pilotåtgärder. De inom små och medelstora företag bör beaktas i sin helhet i alla offentliga program som främjar informationssamhället. förutsättningarna särskilda 28 Internetanslutningar i företag 1999 80% 60% 40% 20% 0% stora medelstora små mikro F I UK D Källa: God praxis… • I Förenade kungariket investeras inom ramen för vitboken Our Competitive Future: Building the Knowledge Driven Economy, som kom ut i december 1998, cirka 20 miljoner pund under en treårsperiod i avsikt att tredubbla antalet brittiska småföretag som är anslutna till den digitala marknaden till en miljon före 2002. • I Grekland har ministeriet för utvecklingsfrågor gett stöd till flera ansökningar om pilotprojekt som har påvisat den elektroniska handelns betydelse inom särskilda sektorer av ekonomin, och till inrättandet av centrum för elektronisk handel i hela Grekland, vilket skall stödja småföretags införande av tillämpningar för elektronisk handel. • I Tyskland har man inlett en tävling för nystartade multimediaföretag i avsikt att fördubbla deras antal. Rekommendationer till medlemsstaterna Tidsplan Indikatorer Integrera små och medelstora företags IT- behov i offentliga program Fr. o. m. 2000 Sprid information om god praxis och modellexempel på användning av IT i företag 2002 små Finansiering till och medelstora företag i % Företag som utnyttjar Internettjänster i % 6. SLUTSATSER I denna rapport beskrivs en strategi för hur man i Europa kan förbereda sig för framtiden. I centrum för denna strategi finns personer och samhällsgrupper vars deltagande är avgörande för att Europa skall närma sig informationssamhället. Informationssamhället kommer att stimulera ekonomisk tillväxt och produktivitet och skapa nya former av ekonomisk verksamhet och arbetstillfällen. Det kan också förbättra utbildningsmöjligheter, hälsovårdstjänster och annan social service samt föbättra tillgången till kultur och annan fritidsverksamhet. Informationssamhällets 29 snabba utveckling och spridning påverkar alla ekonomiska sektorer, uppbyggnaden av organisationer och arbetsliv, samhällstjänster samt kulturell och social verksamhet. Medlemsstaterna har antagit nationella strategier när det gäller informationssamhället i syfte att höja livskvaliteten för människorna både i arbetet och på fritiden. Högnivågruppen har fungerat som forum för utbyte av dessa strategier och har gett tillfälle att dra lärdom av erfarenheterna i andra medlemsstater. Analysen och utbytet av information om de nationella strategierna har resulterat i att man valt ut ett antal exempel på god praxis (sådana som redan har testats i minst en medlemsstat) som utgör en slags norm för hur Europa snabbt skall förflyttas in i informationsåldern och således vinna fördelar särskilt när det gäller sysselsättning. Europas inträde i informationssamhället är ett gemensamt ansvar som kräver snabba åtgärder. Enskilda pesoner, företag och oganisationer samt arbetsmarknadens parter är ansvariga för att utveckla sakkunskaper och ta vara på de möjligheter som erbjuds. Livslångt lärande på alla nivåer är en viktig uppgift för samtliga berörda aktörer. Anpassningen till de fördelar och förändringar som informationssamhället för med sig sker bäst genom ett samarbete, där arbetsmarknadens parter bör inta en ledarroll. Arbetsmarknadens parter och den offentliga sektorn måste skapa förutsättningar för byggandet av ett informationssamhälle där både enskilda individers och företagens behov tillfredsställs genom gynnsamma förutsättningar för konkurrens och tillväxt, utbildning, utveckling av infrastruktur och lagstiftning. Också kommissionen måste bidra genom att anpassa de ekonomiska och grund- läggande förutsättningarna så att de bidrar till ett sammanhållet samhälle med hög levnadsstandrad. I praktiken betyder detta att kommissionen kommer att fortsätta som värd för högnivågruppen och utvidga samverkan till arbetsmarknadens parter, IT- företag samt civila grupper. Kommissionen uppmanar därför samtliga parter att hörsamma rekommendationerna som följer, i syfte att påskynda ett framgångsrikt europeiskt inträde i informations- samhället. 30 REKOMMENDATIONER Lärande i informations- samhället Ungefär 81 miljoner av de 117 miljoner personerna under 25 år i Europeiska unionen genomgår någon utbildning. De är framtidens arbetskraft och är beroende av färdigheter, kompetens och anpassningsförmåga på en hög nivå. Denna så kallade "nätgeneration" kommer att bo och arbeta i en värld där mobiltelefoner, datorer, Internet osv. finns överallt. Dagens utbildningssystem måste förbereda eleverna för denna verklighet. Detta betyder att eleverna måste ha omedelbar tillgång till hårdvara och programvara och lära sig att använda tekniken. Detta i sig är emellertid inte tillräckligt. Viktigt är att de, som uppföljning, använder för att lära sig, det vill säga utnyttjar de möjligheter som tekniken erbjuder när det gäller att söka information, kommunicera och förnya själva inlärningsprocessen. Dessutom måste man i utbildningen av och stödet till lärarna och i utbildningssystemen som helhet införa som informationssamhället för med sig. nytänkande utmaningar strategiskt kunna anta för att ett de Aktörer Rekommendationer Tidsplan Indikatorer Medlems- staterna Anslut alla skolor till Internet Slutet av 2002 1) Antalet skolor med Internetanslutning 2) Datorer/elev Öka skolornas multiamediakapacitet Andelen datorer multimediakapacitet med Se till att alla lärare har IT-kunskaper som kan verifieras Slutet av 2002 Antalet kunskaper lärare med IT- Utveckla förmågan att integrera informations- samhällets verktyg i utbildningen Slutet av 2002 Stöd integreringen av informationssamhällets läroplanerna i verktyg, bl. a. multimedia, genom samarbete mellan offentliga och privata aktörer Stöd nätverk för utveckling av programvara inom utbildningssektorn Antalet Internet eller multimedia klassrummet lärare som använder i partnerskap mellan Antal offentliga och privata aktörer och värdet av deras samarbete Dessa nätverks tillväxttakt Arbete i informations samhället Den tekniska utvecklingen och globaliseringen av ekonomierna har för alltid förändrat både arbetets och sysselsättningens natur. Arbetet i framgångsrika företag följer inte längre den gamla industriella modellen med hierarkiska ledningsstrukturer, smal uppgiftsfördelning och en stor andel outbildad arbetskraft, utan kräver flexibla och anpassningsbara arbetstagare med mångsidig kompetens. Sysselsättningen har i genomsnitt blivit mindre stabil och säker än tidigare och mer beroende av hög kompetens och anpassningsförmåga. Arbetstagarna och arbetsplatserna i informationssamhället kommer att vara väldigt annorlunda från det vi är vana vid i dag. I informationssamhället kommer allt fler att ha arbetsuppgifter där information och kunskap är centrala och i vilka man drar nytta av informationssamhällets verktyg och tjänster. Detta gäller både arbetslivet och fritiden. Aktörer Rekommendationer Tidsplan Indikatorer Arbets- marknadens parter Ge alla arbetstagare möjlighet att skaffa sig kompetens på områden som är viktiga i informationssamhället Slutet av 2003 Antalet sådan kompetens arbetstagare med Fastställ grundläggande gör praktiska arrangemang för att distansarbete skall kunna utföras på bred front villkor och Slutet av 2000 Innehållet i kollektivavtal om distansarbete 31 Medlems- staterna Öka kapaciteten och utnyttjandet inom den högre utbildningen, med hänsyn till en jämn könsfördelning och till branschens behov Slutet av 2003 1) Antalet inom den högre utbildningen IT-studieplatser 2) Andelen kvinnor med män i IT-utbildning jämfört Informa- tions- och kommunika- tionssektorn Samhälls- i tjänster informations samhället Främja IT-kurser på sekundärnivå, inbegripet utbildningsprogram som certifierats inom branschen Fr. o. m. 2000 Antalet sekundärnivå studieplatser på standarder Se till att för användarvänlig utrustning tillämpas för att öka anställbarheten för personer med funktionshinder Fr. o. m. 2000 personer Antalet funktionshinder förvärvsarbetar. med som de att ändra radikalt kommer Informationssamhället förvaltningarnas funktionssätt. Med elektronisk förvaltning kan hinder som tid och avstånd överkommas och medborgarna få information och tjänster när och var de vill ha dem och i en lättillgänglig form. Detta kräver att alla offentliga myndigheter medvetet anstränger sig för att påskynda utnyttjandet av informationssamhällets verktyg vid den dagliga kontakten med medborgare och företag och därigenom öka tjänsternas effektivitet och kvalitet. Tillgången till offentlig information, direktkommunikation mellan förvaltningar, digitala upphandlingsförfaranden samt sociala och kulturella tjänster bör prioriteras. offentliga Aktörer Rekommendationer Tidsplan Indikatorer Medlems- staterna Skapa en användarvänlig Internetsida med en information om som ger tydlig översikt medborgerliga innehåller och rättigheter länkar till relevanta offentliga myndigheter. Slutet av 2000 Sidor som centralförvaltningarna skapat för medborgarna Gör alla lämpliga samhällstjänster tillgängliga elektroniskt och förstärk den mänskliga kontakten med medborgarna. Slutet av 2004 1. antalet elektroniska tjänster 2. Antalet offentligt anställda som får IT-utbildning. Skapa på Internet en "one-stop" webbplats för företagen, med information om politik och lagstiftning som påverkar deras verksamhet och om företagsnyheter, mässor, potentiella samarbetspartner, anbudsmöjligheter osv. tillgängliga terminaler vid Inrätta offentligt vilka allmänheten kan använda Internet och få stöd i form IT-utbildning på plats i alla kommuner, t. ex. vid bibliotek, postkontor osv. Slutet av 2000 1. Upprättande av Internet- sidor Andelen 2. anbuds- infordringar som registreras på Internet Slutet av 2001 Antalet offentligt tillgängliga terminaler/1000 invånare Företag i informations- samhället Informationssamhället och den elektroniska handeln kommer att driva på den ekonomiska tillväxten och skapa arbetstillfällen och därmed på många sätt påverka levnadsstandarden i Europa. Nya möjligheter till företagande för nya företag kommer att kunna skapas genom att det uppstår helt nya slags mellanhänder, till exempel sammanställare av information, auktionsplatser eller bytesmarknader. I Europa behövs det företagare som är beredda att utnyttja dessa möjligheter. Informationssamhället öppnar inte bara nya marknader utan förändrar också sättet att göra affärer. Kontinuerliga innovationer som blir möjliga tack vare de nya verktygen i informationssamhället kommer att vara av största betydelse för att förbättra konkurrenskraften och skapa arbetstillfällen i Europa. 32 Aktörer Rekommendationer Tidsplan Indikatorer Medlems- staterna Uppmuntra företagarandan inom nya tjänster och företag genom en skattepolitik som belönar fråga om aktieoptioner risktagande, särskilt i Slutet av 2000 till högteknik i 1. Riskkapital % 2. Antalet nya företag Förstärk samarbetet mellan näringsliv och forskning 2002 Samfinansierad forskning i % Integrera små och medelstora företags IT- behov i offentliga program Fr. o. m. 2000 Finansiering medelstora företag i % till små och information Sprid och modellexempel på användning av IT i företag om god praxis 2002 Företag Internettjänster i % som utnyttjar 33


title: WRITTEN QUESTION E-0231/00 by Nicole Thomas-Mauro (UEN) to the Commission. White Paper on Food Safety.

eurovoc_concepts:
European Food Safety Authority
division of powers

formats: html pdf print

text: C 303 E/164 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/182) WRITTEN QUESTION E-0231/00 by Nicole Thomas-Mauro (UEN) to the Commission (4 February 2000) Subject: White Paper on Food Safety The White Paper on Food Safety contains plans to establish a network of contacts between the European Food Authority and similar agencies, namely national agencies and institutions with responsibility for food safety. What form will such cooperation take, however? To what extent will divergent opinions expressed by national agencies be heeded? Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (6 March 2000) The white paper on food safety (1) adopted by the Commission on 12 January 2000 contains an outline for the structure and functioning of the future European food authority. The Commission has called for comments before the end of April 2000. In the meantime, reflections continue in order to refine the concepts contained in the white paper. In any event, the European food authority will need to work in close co-operation with other scientific bodies in the Member States and elsewhere. By implementing the principles of independence, excellence and transparency, the Authority should progressively command trust and respect and to achieve recognition as the most authoritative source of advice and information. (1) COM(1999) 719 final. (2000/C 303 E/183) WRITTEN QUESTION E-0232/00 by Nicole Thomas-Mauro (UEN) to the Commission (4 February 2000) Subject: White Paper on Food Safety Why does the White Paper take a more cautious approach to health claims than the more flexible national arrangements? Why does the Commission not propose a precise framework enabling health claims to be put to reasonable use? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (9 March 2000) Article 2 of Council Directive 79/112/EEC of 18 December 1978 on the approximation of the laws of the Member States relating to the labelling, presentation and advertising of foodstuffs (1) for sale to the ultimate customer states that the above must not attribute to any foodstuff the property of preventing, treating or curing a human disease, or refer to such properties. The claims regarding the reduced likelihood of contracting an illness derive from that ban. As stated in the White Paper on Food Safety (2), the Commission feels that no changes to the principle of that provision are called for. As provided for in the White Paper the Commission will, however, examine whether it is appropriate to introduce into Community law any specific provisions governing nutritional and operational claims concerning the beneficial effects of a given nutrient on certain normal bodily functions. Laying down a stringent framework for this type of claim will constitute an initial stage in an overall commitment to provide consumers with reliable science-based information that is appropriate to the nature of those products, thus enabling them to make choices that are beneficial to their health and general welfare. (1) OJ L 33, 8. 2. 1979. Directive as last amended by Directive 97/4/EC OJ L 43, 14. 2. 1997. (2) COM(1999) 719 final


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0234/00 van Luigi Vinci (GUE/NGL) aan de Commissie. Milieueffectbeoordeling Malpensa 2000-project.

eurovoc_concepts:
EIB loan
Italy
airport
competence of the Member States
environmental impact
infringement of EU law

text: C 374 E/40 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/046) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0234/00 van Luigi Vinci (GUE/NGL) aan de Commissie (4 februari 2000) Betreft: Milieueffectbeoordeling Malpensa 2000-project Artikel 8 van beschikking nr. 1692/96/EG (1) van het Europees Parlement en de Raad van 23 juli 1996 bepaalt dat bij de ontwikkeling en de uitvoering van de projecten de lidstaten rekening dienen te houden met de bescherming van het milieu door voor de uit te voeren projecten van gemeenschappelijk belang milieueffectbeoordelingen op te stellen overeenkomstig richtlijn 85/337/EEG (2) van de Raad van 27 juni 1985 en door toepassing van richtlijn 92/43/EEG (3) van de Raad van 21 mei 1992. De luchthaven van Malpensa 2000 staat als nummer tien op de lijst van veertien projecten van gemeenschappelijk belang. Er zij aan herinnerd dat het project (cid:132)Malpensa 2000(cid:148) van v(cid:243)(cid:243)r de genoemde richtlijn dateert en dat het pas in een later stadium dusdanig is uitgebreid dat het onder de toepassing van de richtlijn viel. In ieder geval heeft de Italiaanse regering de richtlijn, die de respectieve lidstaten ertoe verplicht voor elk van de veertien TEN-projecten een milieueffectbeoordeling uit te voeren, niet nageleefd, ondanks de herhaalde verzoeken van de lokale overheden en de inwoners uit de omgeving van de luchthaven van Malpensa en vooral in weerwil van het feit dat de milieueffectrapportage voorwaarde was voor het verlenen van enige financiºle steun door de Europese Unie. Desondanks heeft het project Malpensa 2000 van de Europese Investeringsbank (EIB) een financiºle steun van 400 miljard lire gekregen. Meent de Commissie niet dat de Italiaanse regering de communautaire milieuwetgeving en met name artikel 8 van beschikking nr. 1692/96/EG van 23 juli 1996 heeft overtreden? Is de Commissie, in het kader van haar bevoegdheden en met het oog op de bescherming van de levensomstandigheden en de gezondheid van de mensen die in de omgeving van de luchthaven wonen, van plan geen toename van het aantal vliegbewegingen op Malpensa toe te staan, bovenop het aantal dat in het eerder aangenomen algemeen plan van aanleg voor de luchthaven is overeengekomen? Is de Commissie het er met mij over eens dat de Italiaanse regering en de EIB onwettig en onregelmatig hebben gehandeld omdat zij de bepalingen van artikel 8, lid 1 van de bovengenoemde beschikking niet hebben nageleefd? (1) PB L 228 van 9. 9. 1996, blz. 1. (2) PB L 175 van 5. 7. 1985, blz. 40. (3) PB L 206 van 22. 7. 1992, blz. 7. Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (31 maart 2000) De vergunning voor het (cid:132)Malpensa 2000(cid:148)-project (uitbreiding van de bestaande luchthaven van Malpensa) is afgegeven op 13 februari 1987 (Ministerie van Vervoer, decreet nr. 903), v(cid:243)(cid:243)r het einde van de termijn waarover de lidstaten beschikten voor de omzetting van Richtlijn 85/337/EEG van de Raad van 27 juni 1985 betreffende de milieueffectbeoordeling van bepaalde openbare en particuliere projecten (3 juli 1988). De specifieke wettelijke vereisten betreffende een milieueffectbeoordeling (MEB) waren derhalve niet van toepassing. Op basis van de informatie waarover de Commissie beschikt, zijn er sinds de goedkeuring in 1987 geen grote wijzigingen aan het project (1) (luchthaveninfrastructuur) aangebracht. Overeenkomstig Richtlijn 85/ 337/EEG kon een MEB alleen worden geºist v(cid:243)(cid:243)r bepaalde ontwikkelingen in de luchthaveninfrastruc- tuur (2). Richtlijn 85/337/EEG kan niet retroactief worden toegepast. Het feit dat het Malpensa-project tot de Trans- Europese netwerken (TEN) behoort, kan niet als voldoende reden worden aangemerkt om af te wijken van een dergelijke algemene regel, die een algemeen beginsel van de communautaire wetgeving is, hetgeen met betrekking tot Richtlijn 85/337/EEG op 11 augustus 1995 ook door het Hof van Justitie is bevestigd in zaak C-431/92 Commissie versus Duitsland (Grosskrotzenburg). 28. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 374 E/41 Beschikking nr. 1692/96/EG van het Parlement en de Raad van 23 juli 1996 betreffende communautaire richtsnoeren voor de ontwikkeling van een Trans-Europees vervoersnet voegt geen enkele wettelijke verplichting toe wat de toepassing van de MEB-richtlijn betreft. Overeenkomstig artikel 8 vallen TEN- projecten onder de toepassing van Richtlijn 85/337/EEG. Aangezien deze richtlijn van toepassing is op alle projecten waarvoor na 3 juli 1988 een vergunning is afgegeven, is er voor de lidstaten geen wettelijke verplichting om projecten die v(cid:243)(cid:243)r 3 juli 1988 werden goedgekeurd aan de in Richtlijn 85/337/EEG vastgestelde MEB-procedure te onderwerpen, zelfs niet wanneer het project betrekking heeft op de Trans- Europese netwerken. De Commissie is niet van plan om milieuredenen een toename van het verkeer in de luchthaven van Malpensa te verbieden. Deze kwestie blijft tot de bevoegdheid van de lidstaten behoren, die om milieu- redenen specifieke exploitatievoorschriften kunnen vaststellen of de uitoefening van vervoersrechten in communautaire luchthavens kunnen beperken op basis van artikel 8, lid 2, of van artikel 9 van Verorde- ning (EEG) nr. 2408/92 van de Raad van 23 juli 1992 betreffende de toegang van communautaire luchtvaartmaatschappijen tot intracommunautaire luchtroutes (3). (1) In Richtlijn 85/337/EEG wordt onder (cid:132)project(cid:148) verstaan: (cid:132)de uitvoering van bouwwerken of de totstandbrenging van andere installaties of werken, andere ingrepen in natuurlijk milieu of landschap, inclusief de ingrepen voor de ontginning van bodemschatten(cid:148) (artikel 1). (2) Artikel 2, lid 1, van Richtlijn 85/337/EEG. (3) PB L 240 van 24. 8. 1992. (2000/C 374 E/047) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0236/00 van Charles Tannock (PPE-DE) aan de Commissie (7 februari 2000) Betreft: De toekomst van houtovens Kan de Commissie bevestigen dat er geen plannen zijn voor een verbod op het gebruik van houtovens zoals voor de bereiding van traditionele pizza(cid:146)s worden gebruikt? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (29 februari 2000) De Commissie is niet voornemens wetgeving in te voeren of andere maatregelen te treffen die kunnen leiden tot een verbod op houtskoolgestookte pizzaovens. De berichten in sommige kranten en andere media over de mogelijke invoering van een nieuwe hygiºnewetgeving zijn volledig onjuist. Bedrijven die zich bezighouden met het bereiden en bakken van pizza(cid:146)s, vallen onder Richtlijn 93/43/EEG van de Raad van 14 juni 1993 inzake levensmiddelenhygiºne (1), die met eenparigheid van stemmen werd vastgesteld in juni 1993 en die de lidstaten moesten ten uitvoer leggen tegen 15 december 1995. Hierin is bepaald dat uitrusting die in direct contact komt met voedsel in goede staat van onderhoud moet verkeren en schoon moet zijn. Er zijn geen specifieke maatregelen voor pizzaovens. Het geachte parlementslid wordt ook verwezen naar het antwoord van de Commissie op schriftelijke vraag P-2771/99 (2) van de heer Mastella. (1) PB L 175 van 19. 7. 1993. (2) PB C 330 E van 21. 11. 2000, blz. 49


title: Verordnung (EG) Nr. 279/2000 der Kommission vom 4. Februar 2000 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von geschliffenem mittelkörnigem Reis und geschliffenem Langkornreis A im Zusammenhang mit der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2178/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice

formats: pdf print

text: 5. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 31/5 VERORDNUNG (EG) Nr. 279/2000 DER KOMMISSION vom 4. Februar 2000 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von geschliffenem mittelkörnigem Reis und geschliffenem Langkornreis A im Zusammenhang mit der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2178/1999 DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3072/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 über die gemeinsame Marktorganisation für Reis (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2072/98 (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Durch die Verordnung (EG) Nr. 2178/1999 der Kommission (3) wurde eine Ausschreibung zur Bestim- mung der Erstattung bei der Ausfuhr von Reis eröffnet. Nach Artikel 5 der Verordnung (EWG) Nr. 584/75 der Kommission (4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 299/95 (5), kann die Kommission auf der Grundlage der eingereichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 22 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 die Festsetzung einer Höchstausfuhrerstattung beschließen. Bei Festsetzung dieses Höchstbetrags finden die in Artikel 13 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 genannten Kriterien Anwendung. Der Zuschlag wird jedem Bieter erteilt, dessen Angebot der Höchstausfuhr- erstattung entspricht oder darunter liegt. (3) (4) Bei der gegenwärtigen Marktlage für den betreffenden Reis ergibt die Anwendung der genannten Kriterien den in Artikel 1 festgelegten Betrag. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Höchsterstattung bei der Ausfuhr von geschliffenem mittel- körnigem Reis und geschliffenem Langkornreis A nach gewissen europäischen Drittländern wird im Rahmen der in der Verordnung (EG) Nr. 2178/1999 genannten Ausschreibung anhand der vom 28. Januar bis 23. Februar 2000 eingereichten Angebote auf 173,00 EUR/t festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 5. Februar 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 4. Februar 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 329 vom 30. 12. 1995, S. 18. (2) ABl. L 265 vom 30. 9. 1998, S. 4. (3) ABl. L 267 vom 15. 10. 1999, S. 10. (4) ABl. L 61 vom 7. 3. 1975, S. 25. (5) ABl. L 35 vom 15. 2. 1995, S. 8


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0233/00 esittäjä(t): Luigi Vinci (GUE/NGL) komissiolle. ABB Alstom Power -konsernin uudelleenjärjestelyt.

eurovoc_concepts:
aid for restructuring
cessation of trading
industrial restructuring
job cuts
merger
railway industry

text: C 225 E/224 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) Alankomaiden rautatiet (Nederlandse Spoorwegen, NS) ei aio jatkaa 4. t(cid:228)h(cid:228)n asti k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ns(cid:228) junakaluston VT624 vuokraamista Saksan rautateilt(cid:228) (Deutsche Bahn, DB), koska vuoroliikenne on siirtym(cid:228)ss(cid:228) uudelle alueelliselle rautatieyhti(cid:246)lle NoordNedille, joka ei kuitenkaan ole p(cid:228)(cid:228)ssyt sopimukseen maksettavasta tuesta Alankomaiden Groningenin l(cid:228)(cid:228)nin ja Saksan Niedersachsenin osavaltion kanssa, ja ett(cid:228) rautatiehallinnolta ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ole haettu aikataulua talvikaudeksi 2000(cid:129)2001? 5. Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228)kseen sen, ett(cid:228) kahden osallisen kansallisen rautatieyhti(cid:246)n vet(cid:228)ytymisen ja riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mien aluetukien vuoksi henkil(cid:246)liikennett(cid:228) ei kyseisell(cid:228) radalla aloitetakaan uudelleen kunnostust(cid:246)iden p(cid:228)(cid:228)tytty(cid:228) lokakuussa 2000, jolloin j(cid:228)lkeenp(cid:228)in voitaisiin todeta, ett(cid:228) TEN- yhteyden kunnostus oli tarpeeton? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) Komissio ker(cid:228)(cid:228) parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (2000/C 225 E/260) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0233/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Luigi Vinci (GUE/NGL) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: ABB Alstom Power -konsernin uudelleenj(cid:228)rjestelyt Kes(cid:228)kuussa 1999 toteutetusta fuusiosta syntyneen ABB Alstom Power -konsernin johto on ilmoittanut yrityksen uudelleenj(cid:228)rjestelyist(cid:228), joiden seurauksena joillakin yrityksen toimipaikkakunnilla h(cid:228)vi(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)paik- koja. ABB Alstom Power -konserni tai fuusioituneet yritykset ovat saaneet tukea Euroopan unionilta. Voiko komissio tarkentaa, kuinka paljon ja millaisin ehdoin tukea on my(cid:246)nnetty, ja onko n(cid:228)iden tukien avulla ollut tarkoitus luoda ty(cid:246)paikkoja? Ellei kaikkia vaadittuja ehtoja ole noudatettu, aikooko komissio vaatia ABB Alstom Power -konsernin saamia tukia takaisin? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 2000) Komissio ker(cid:228)(cid:228) parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (2000/C 225 E/261) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0235/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle Aihe: Portugalin puheenjohtajakauden ohjelman koulutustavoitteet (31. tammikuuta 2000) Portugali on julkaissut puheenjohtajakauttaan k(cid:228)sittelev(cid:228)n ohjelman. Voisiko komissio esitt(cid:228)(cid:228) selke(cid:228)n yhteenvedon siit(cid:228), millainen tulkinta sill(cid:228) on asetetusta tavoitteesta tutkia ajatusta koulutuksen eurooppa- laisesta ulottuvuudesta? Millaisena komissio n(cid:228)kee oman roolinsa ja toisaalta my(cid:246)s j(cid:228)senvaltioiden hallitusten roolin t(cid:228)m(cid:228)n tavoitteen saavuttamisessa?