title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0315/00 di Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) alla Commissione. Programma di dismissione di imbarcazioni da pesca da parte del Ministero greco dell'agricoltura.

eurovoc_concepts:
FIFG
Greece
fishing fleet
infringement of EU law
principle of additionality

text: 26. 1. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 26 E/33 A titolo di esempio, i programmi dell(cid:146)obiettivo 2 potranno finanziare la ricostituzione delle infrastrutture, degli impianti e dei mezzi di produzione (zone di attivit(cid:224) industriali e artigianali, investimenti produttivi, aiuti alle imprese), lavoratori nonchØ il recupero del patrimonio storico e culturale d(cid:146)interesse turistico. La programmazione delle azioni nel quadro del futuro programma dell(cid:146)obiettivo 2 spetter(cid:224) alle autorit(cid:224) regionali. Qualsiasi aiuto concesso nel quadro dei Fondi strutturali costituir(cid:224) un cofinanziamento di spese nazionali. la formazione dei Per quanto riguarda il programma LIFE, esso Ł destinato a finanziare progetti dimostrativi nel settore della tutela ambientale, in collegamento con le priorit(cid:224) comunitarie per tale settore. I progetti, trasmessi su base annua, sono valutati segnatamente sulla base del carattere innovativo e dimostrativo. Il programma LIFE non Ł pertanto inteso ad erogare aiuti finanziari strutturali e generali a zone sinistrate. Quanto al programma d(cid:146)azione comunitario a favore della protezione civile, la Commissione Ł disposta, se tale Ł l(cid:146)auspicio delle autorit(cid:224) francesi competenti in materia di protezione civile, ad attivare la propria rete di scambi d(cid:146)informazioni tra gli Stati membri. Infine, la riforma della politica agricola consente per la prima volta il cofinanziamento delle misure di sviluppo rurale sull(cid:146)intero territorio rurale della Comunit(cid:224) da parte del Fondo europeo agricolo di orientamento e di garanzia (FEAOG) (cid:129) sezione garanzia, di cui la Francia sar(cid:224) il principale beneficiario. Tra le misure ammissibili nel quadro di tale politica figura la ricostituzione del potenziale produttivo agricolo e silvicolo danneggiato da catastrofi naturali e l(cid:146)istituzione degli opportuni strumenti di preven- zione. (2001/C 26 E/046) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0315/00 di Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) alla Commissione (11 febbraio 2000) Oggetto: Programma di dismissione di imbarcazioni da pesca da parte del Ministero greco dell(cid:146)agricoltura Con la circolare n. 274407 dell(cid:146)8 febbraio 1999 diramata dal Ministero greco dell(cid:146)agricoltura Ł stata decisa l(cid:146)erogazione di un aiuto economico per un programma di dismissione definitiva di imbarcazioni da pesca che verr(cid:224) cofinanziato con fondi comunitari e nazionali (75 % attraverso lo Strumento finanziario di orientamento della pesca e 25 % attraverso il Ministero dell(cid:146)agricoltura). Tuttavia dall(cid:146)ammontare comples- sivo dell(cid:146)aiuto lo Stato greco tratterr(cid:224) il 25 %. Pu(cid:242) la Commissione riferire se Ł a conoscenza di detta trattenuta e quali passi intende compiere qualora il governo greco continuer(cid:224) a seguire detta prassi che invalida di fatto il principio di aggiuntivit(cid:224) che costituisce il principio basilare per la realizzazione dei programmi finanziati nell(cid:146)ambito dei quadri comunitari di sostegno? Risposta data dal sig. Fischler a nome della Commissione (20 marzo 2000) Il regolamento (CE) n. 2468/98 del Consiglio, del 3 novembre 1998, che definisce i criteri e le condizioni interventi comunitari a finalit(cid:224) strutturale nel settore dell(cid:146)acquacoltura e della trasformazione e degli commercializzazione dei relativi prodotti, stabilisce per il ritiro definitivo delle navi, da una parte, gli importi massimi degli aiuti pubblici in funzione delle tonnellate di stazza lorda (TSL), delle tonnellate lorde (GT) e dell(cid:146)et(cid:224) delle navi e, dall(cid:146)altra, il tasso di partecipazione finanziaria. Per quanto riguarda l(cid:146)intervento comunitario, il contributo non pu(cid:242) essere inferiore al 50 % nØ superare il 75 % dell(cid:146)aiuto concesso. Le autorit(cid:224) greche del ministero dell(cid:146)Agricoltura, al momento dell(cid:146)attuazione del ritiro definitivo delle navi, fissano i premi da concedere al di sotto dei massimali previsti dalla normativa comunitaria e nel rispetto della ripartizione degli oneri, che prevede il 75 % a carico della Comunit(cid:224) e il 25 % a carico dello Stato greco. C 26 E/34 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 26. 1. 2001 Nel caso in questione, la gestione dei fondi pubblici risulta conforme alle disposizioni di cui al regolamento n. 2468/98 poichØ, anche se i premi versati restano inferiori ai massimali regolamentari, la Grecia eroga la quota dovuta, pari al 25 %. (2001/C 26 E/047) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0325/00 di Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) alla Commissione (11 febbraio 2000) Oggetto: Elenco delle navi autorizzate a pescare con reti da posta derivanti Nella risposta del 5 gennaio 2000 all(cid:146)interrogazione P-2481/99 (1), concernente l(cid:146)interpretazione che d(cid:224) la Commissione dell(cid:146)osservanza del regolamento (CEE) 1239/98 (2), si sottolinea che, per verificare il rispetto della percentuale del 60 % prevista, si devono prendere in considerazione tutte le navi che hanno utilizzato reti da posta derivanti nel periodo di riferimento di cui al regolamento suddetto. PoichØ, a suo parere, Ł questa l(cid:146)interpretazione che deve essere data del suddetto regolamento, il cui obiettivo dovrebbe essere un(cid:146)eliminazione progressiva di questi attrezzi da pesca, pu(cid:242) la Commissione rispondere alle seguenti domande: (cid:129) Tale interpretazione non ha come conseguenza che, al momento di stabilire l(cid:146)elenco di base delle navi che hanno pescato con reti da posta derivanti, in vista di una riduzione del 40 % nel 1998, la stessa nave pu(cid:242) contabilizzata fino a tre volte, ossia una per ciascun anno del periodo di riferimento 1995-1997? (cid:129) Per dissipare questo tipo di dubbi, pu(cid:242) la Commissione, come le Ł stato chiesto con l(cid:146)interrogazione scritta E-1561/99 (3), cui non Ł stata data risposta, fornire l(cid:146)elenco delle navi autorizzate a pescare con reti da posta derivanti nel 1995, 1996 e 1997, nonchØ l(cid:146)elenco delle navi autorizzate a pescare con questo tipo di reti nel 1998 e 1999, dopo l(cid:146)entrata in vigore del suddetto regolamento? (1) GU C 219 E del 1. 8. 2000, pag. 173. (2) GU L 171 del 17. 6. 1998, pag. 1. (3) GU C 170 E del 20. 6. 2000, pag. 34. Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (16 marzo 2000) In virtø del regolamento (CE) n. 1239/98 del Consiglio, dell(cid:146)8 giugno 1998, che modifica il regolamento (CE) n. 894/97 che istituisce misure tecniche per la conservazione delle risorse della pesca, l(cid:146)impiego di reti da posta derivanti per la cattura di determinate specie (cid:129) segnatamente i grandi migratori (cid:129) sar(cid:224) totalmente vietata a partire dal 1o gennaio 2002. Nel 1998 gli Stati membri dovevano gi(cid:224) ridurre le proprie flotte autorizzate a praticare questo tipo di pesca al 60 % del numero delle navi nazionali che avevano utilizzato l(cid:146)attrezzatura incriminata nel periodo di riferimento 1995/1997. A partire dal 1998, ogni Stato membro trasmette annualmente l(cid:146)elenco delle navi autorizzate. Il Consiglio ha quindi previsto la scomparsa dell(cid:146)attivit(cid:224) di pesca in questione in due tappe rispetto al periodo di riferimento 1995/1997: riduzione della flotta del 40 % a partire dal 1998, soppressione totale alla scadenza del 2002. Al fine di prevenire le conseguenze socioeconomiche di tale soppressione sulle attivit(cid:224) di pesca nazionali, il Consiglio ha autorizzato gli Stati membri interessati ad elaborare programmi nazionali di riconversione. Nel calcolare la limitazione del 1998 ci si Ł basati sull(cid:146)elenco nominativo delle navi interessate di ogni Stato membro, per ciascuno dei tre anni di riferimento. Il raffronto dei tre elenchi annui presentati dai singoli Stati membri consente di determinare il numero di navi di riferimento al quale va applicata la riduzione del 40 %. E(cid:146) quindi impossibile che la stessa nave venga presa in considerazione piø di una volta nel conteggio nazionale. Questo metodo Ł stato applicato da ogni Stato membro interessato nella stesura dell(cid:146)elenco delle navi autorizzate per l(cid:146)anno 1998. Come ha ripetutamente sottolineato nelle risposte alle interrogazioni scritte dell(cid:146)onorevole parlamentare, la Commissione non dispone di alcuna prova di inottemperanza degli Stati membri alle disposizioni del regolamento (CE) n. 1239/98


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0311/00 från Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) till kommissionen. Åtgärder med anledning av frågan om kvinnomisshandel.

eurovoc_concepts:
European social policy
competence of the Member States
position of women
violence

formats: html pdf print

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/55 Av denna anledning kommer de fyra franska utomeuropeiska departementen, som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till m(cid:229)l 1- st(cid:246)d, att f(cid:229) se sin bist(cid:229)ndsniv(cid:229) per capita och per (cid:229)r h(cid:246)jas avsev(cid:228)rt mellan perioderna 1994(cid:141)1999 och 2000(cid:141)2006. Detta (cid:228)r lika anm(cid:228)rkningsv(cid:228)rt som det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. Emellertid riskerar planerna f(cid:246)r unionens utvidgning till C(cid:214)E (l(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa) att p(cid:229) ett avsev(cid:228)rt s(cid:228)tt st(cid:246)ra den nuvarande j(cid:228)mvikten. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser Europeiska kommissionen allts(cid:229) vidta f(cid:246)r att f(cid:246)ljderna av utvidgningen, vad betr(cid:228)ffar f(cid:246)rdelningen av medlen ur strukturfonderna, f(cid:246)rv(cid:228)rra situationen f(cid:246)r de minst gynnade inte skall regionerna inom unionen och i synnerhet situationen f(cid:246)r de mest avl(cid:228)gsna av dessa regioner. Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 mars 2000) I den sj(cid:228)tte periodiska rapporten om situationen och den ekonomiska och sociala utvecklingen i gemenskapens regioner anges att den genomsnittliga bruttonationalprodukten per capita i de regioner som (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade enligt m(cid:229)l 1 i strukturfonderna under perioden 1994(cid:141)1999, (cid:229)r 1996 uppgick till 68 % av gemenskapsgenomsnittet. Den 1 juli 1999 antog kommissionen ett beslut om f(cid:246)rteckningen (cid:246)ver de regioner som (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade enligt m(cid:229)l 1 liksom beslut om f(cid:246)rdelningen av de medel ur strukturfonderna som tilldelas dessa regioner f(cid:246)r den nuvarande programperioden 2000(cid:141)2006. En utvidgning av unionen kommer inte att (cid:228)ndra dessa beslut. De franska utomeuropeiska departementen kommer s(cid:229)lunda att f(cid:246)rbli st(cid:246)dber(cid:228)ttigade enligt m(cid:229)l 1 under hela perioden 2000(cid:141)2006 och de anslag som kommer att tilldelas dem enligt detta m(cid:229)l kommer att uppg(cid:229) till 3 254 miljoner euro (1999 (cid:229)rs priser). N(cid:228)r det g(cid:228)ller den framtida sammanh(cid:229)llningspolitiken, kommer den andra rapporten om sammanh(cid:229)llning som kommissionen kommer att anta i slutet av (cid:229)r 2000 att bland annat inneh(cid:229)lla en analys av situationen i regionerna mot bakgrund av en ut(cid:246)kad union. Samtidigt som slutsatser dras av utvidgningen kommer en beskrivning att ges av de olika v(cid:228)gar som b(cid:246)r utforskas f(cid:246)r perioden efter (cid:229)r 2006. (2000/C 374 E/064) SKRIFTLIG FR¯GA E-0311/00 fr(cid:229)n Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: ¯tg(cid:228)rder med anledning av fr(cid:229)gan om kvinnomisshandel (11 februari 2000) En nyligen utf(cid:246)rd unders(cid:246)kning visar att 98 % av v(cid:229)ldsoffren i Europeiska unionen (cid:228)r kvinnor. Unders(cid:246)k- ningen visar ocks(cid:229) att en av fem kvinnor som blivit fysiskt misshandlade har utsatts f(cid:246)r denna misshandel av sin man. Uppskattningar ger ocks(cid:229) vid handen att antalet kvinnor som utsatts f(cid:246)r fysiskt, sexuellt eller psykiskt v(cid:229)ld inom eller utanf(cid:246)r familjemilj(cid:246)n (cid:228)r mycket st(cid:246)rre (cid:228)n det antal som i regel offentligg(cid:246)rs, detta av f(cid:246)rst(cid:229)eliga sk(cid:228)l som kan ha att g(cid:246)ra med socialt beskyddande och ibland t. o. m. bottnar i r(cid:228)dsla och hotelser. Det h(cid:228)r (cid:228)r ett problem som m(cid:229)ste bem(cid:246)tas p(cid:229) ett grundligt s(cid:228)tt eftersom den befintliga lagstiftningen idag antingen uppvisar luckor eller, vilket (cid:228)r fallet i vissa l(cid:228)nder, m(cid:246)jligg(cid:246)r en viss tolerans betr(cid:228)ffande ut(cid:246)vande av v(cid:229)ld mot kvinnor. Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag om: 1. 2. Ett via lagstiftning reglerat st(cid:228)rkande av skyddet av kvinnor mot fysisk, sexuell eller psykisk miss- handel? Fr(cid:228)mjande av program f(cid:246)r social omsorg genom s(cid:228)rskilda centra, f(cid:246)r att h(cid:246)ja medvetenheten bland allm(cid:228)nheten och f(cid:246)r b(cid:228)ttre allm(cid:228)n information i syfte att underl(cid:228)tta anm(cid:228)lningar till myndigheterna om olika fall av misshandel? C 374 E/56 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Svar fr(cid:229)n Ant(cid:243)nio Vitorino p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (14 april 2000) Kommissionen delar ledamotens oro f(cid:246)r kvinnomisshandeln. Generellt sett har medlemsstaterna huvudansvaret f(cid:246)r att lagstiftningsv(cid:228)gen skydda kvinnor fr(cid:229)n alla former av misshandel. Kommissionen f(cid:246)ljer subsidiaritetsprincipen i fr(cid:229)gan, men har (cid:228)nd(cid:229) (cid:228)gnat problemet stor uppm(cid:228)rksamhet p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). Bland annat driver kommissionen en kampanj mot kvinnomisshandel som skall avslutas med en konferens i Lissabon i maj 2000. M(cid:229)nga organisationer som arbetar mot v(cid:229)ld har deltagit i kampanjen. Kommissionen kommer (cid:228)ven att l(cid:228)gga detaljerade f(cid:246)rslag om harmonisering av medlemsstaternas straff- r(cid:228)ttsliga lagstiftning om handel med kvinnor och sexuellt utnyttjande av barn, (cid:228)ven barnpornografi p(cid:229) Internet. F(cid:246)rslagen behandlar ocks(cid:229) tillf(cid:228)lligt uppeh(cid:229)llstillst(cid:229)nd f(cid:246)r brottsoffer som (cid:228)r villiga att vittna i r(cid:228)tten. Ett av syftena (cid:228)r att sk(cid:228)rpa den europeiska lagstiftningen f(cid:246)r att skydda kvinnor mot misshandel och s(cid:229)dana (cid:246)vergrepp av de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna som m(cid:228)nniskohandel och sexuellt utnyttjande utg(cid:246)r. Kommissionen driver ocks(cid:229) programmet Daphne, som riktar sig mot alla former av v(cid:229)ld mot kvinnor och barn samt programmet Stop, som skall motverka m(cid:228)nniskohandel och sexuellt utnyttjande av barn. Genom programmen vill kommmissionen bygga n(cid:228)tverk mellan offentliga och privata organisationer i gemenskapen som arbetar mot v(cid:229)ld. Tanken (cid:228)r att fr(cid:228)mja utbytet av information och goda arbetsmetoder p(cid:229) omr(cid:229)det. Kommissionen kan inte sj(cid:228)lv st(cid:229) f(cid:246)r de faktiska kostnaderna f(cid:246)r att inr(cid:228)tta s(cid:228)rskilda kvinnojourer eller centrum som skall skydda kvinnor mot misshandel, eftersom s(cid:229)dana kostnader skall b(cid:228)ras av medlems- staterna. Men via programmen Daphne och Stop sprider kommissionen information och f(cid:246)rs(cid:246)ker g(cid:246)ra allm(cid:228)nheten medveten om problemet. P(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt vill kommissionen f(cid:246)rm(cid:229) de som utsatts f(cid:246)r misshandel att ta kontakt med beh(cid:246)riga myndigheter. (2000/C 374 E/065) SKRIFTLIG FR¯GA E-0313/00 fr(cid:229)n Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: S(cid:228)kerst(cid:228)llandet av zigenarnas sociala r(cid:228)ttigheter (11 februari 2000) Det (cid:228)r ett obestridligt faktum att ett stort antal kringvandrande befolkningsgrupper, d(cid:228)ribland i synnerhet de zigenare som bor i t(cid:228)lt, inte bara i Europeiska unionen utan ocks(cid:229) p(cid:229) andra h(cid:229)ll i Europa, lever ett liv som pendlar p(cid:229) gr(cid:228)nserna till, och ibland ocks(cid:229) helt utanf(cid:246)r, det sociala ramverk vi har. M(cid:229)nga exempel kan anf(cid:246)ras som ger st(cid:246)d f(cid:246)r uppfattningen att zigenarna (cid:228)r offer f(cid:246)r social uteslutning, vilket samtidigt medf(cid:246)r att deras sociala r(cid:228)ttigheter p(cid:229) omr(cid:229)dena f(cid:246)r h(cid:228)lsa, social omsorg och undervisning begr(cid:228)nsas. Denna omst(cid:228)ndighet beror p(cid:229) flera samverkande faktorer som till exempel sociala f(cid:246)rdomar, avsaknad av ett samordnat ingripande fr(cid:229)n samh(cid:228)llets sida och en allm(cid:228)nt f(cid:246)rh(cid:228)rskande mentalitet som ofta, (cid:228)ven om den inte alltid (cid:228)r medveten, gr(cid:228)nsar till lag(cid:246)vertr(cid:228)delser. Kan kommissionen tala om f(cid:246)r oss huruvida den har f(cid:246)r avsikt att fr(cid:228)mja enhetliga eller s(cid:228)rskilda program f(cid:246)r att underst(cid:246)dja zigenarna socialt, baserade p(cid:229) ett st(cid:228)rkande av det samh(cid:228)lleliga medvetandet, bevarande av de ber(cid:246)rda befolkningsgruppernas civila identitet och respekt f(cid:246)r deras etniska integritet? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (7 april 2000) I Amsterdam-f(cid:246)rdraget anges uttryckligen att kampen mot utslagning (cid:228)r ett m(cid:229)l f(cid:246)r gemenskapen och medlemsstaterna. Det (cid:228)r medlemsstaterna som har huvudansvaret f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga och bek(cid:228)mpa social utslagning, men gemenskapen kan och m(cid:229)ste bist(cid:229) medlemsstaterna p(cid:229) de omr(cid:229)den d(cid:228)r man kan g(cid:246)ra en


title: Regolamento (CE) n. 317/2000 della Commissione, dell'11 febbraio 2000, che modifica il regolamento (CE) n. 2799/1999 recante modalità d'applicazione del regolamento (CE) n. 1255/1999 in ordine alla concessione di un aiuto per il latte scremato e il latte scremato in polvere destinati all'alimentazione degli animali e in ordine alla vendita di tale latte scremato in polvere

eurovoc_concepts:
aid system
animal nutrition
skimmed milk
skimmed milk powder

formats: pdf print

text: 12. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 37/5 REGOLAMENTO (CE) N. 317/2000 DELLA COMMISSIONE dell'11 febbraio 2000 che modifica il regolamento (CE) n. 2799/1999 recante modalità d'applicazione del regolamento (CE) n. 1255/1999 in ordine alla concessione di un aiuto per il latte scremato e il latte scremato in polvere destinati all'alimentazione degli animali e in ordine alla vendita di tale latte scremato in polvere LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 1255/1999 del Consiglio, del 17 maggio 1999, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari (1), in partico- lare l'articolo 10, (2) (3) Alla luce del quantitativo residuo disponibile e della situazione del mercato, è opportuno sostituire alla data succitata la data del 1o luglio 1998. Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per il latte e i prodotti lattiero-caseari. HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: considerando quanto segue: Articolo 1 (1) Ai sensi dell'articolo 26 del regolamento (CE) n. 2799/ 1999 della Commissione (2), modificato dal regolamento (CE) n. 88/2000 (3), gli organismi d'intervento hanno indetto una procedura di gara permanente per il latte scremato in polvere entrato in magazzino anteriormente al 1o maggio 1998. All'articolo 26, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 2799/ 1999, la data del «1o maggio 1998» è sostituita dal «1o luglio 1998». Il presente regolamento entra in vigore il 12 febbraio 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, l'11 febbraio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 48. (2) GU L 340 del 31. 12. 1999, pag. 3. (3) GU L 11 del 15. 1. 2000, pag. 3


title: PREGUNTA ESCRITA E-0315/00 de Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) a la Comisión. Programa de retirada de los buques pesqueros del Ministerio de Agricultura griego.

text: 26. 1. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 26 E/33 los programas del objetivo no 2 podrÆn financiar la reconstituci(cid:243)n de las A modo de ejemplo, infraestructuras, equipos e instrumentos de producci(cid:243)n (zonas de actividades industriales y artesanales, inversiones productivas, ayudas a las empresas), la formaci(cid:243)n de las personas y la rehabilitaci(cid:243)n del patrimonio hist(cid:243)rico y cultural de interØs tur(cid:237)stico. La programaci(cid:243)n de las acciones en el marco del futuro programa de trabajo del objetivo no 2 dependerÆ de las autoridades regionales. Cualquier ayuda de los Fondos Estructurales estÆ cofinanciada por el presupuesto nacional. Por lo que respecta al programa LIFE, su objetivo es la financiaci(cid:243)n de proyectos de demostraci(cid:243)n en el Æmbito de la protecci(cid:243)n del medio ambiente y en conexi(cid:243)n con las prioridades comunitarias definidas en este Æmbito. Los proyectos, recibidos todos los aæos, se evalœan principalmente basÆndose en su carÆcter innovador y de demostraci(cid:243)n. El programa LIFE, por lo tanto, no estÆ destinado a aportar ayudas financieras estructurales y generales a zonas siniestradas. Por lo que respecta al programa de acci(cid:243)n comunitaria en favor de la protecci(cid:243)n civil, la Comisi(cid:243)n estÆ dispuesta, si tal fuera el deseo de las autoridades francesas competentes en materia de protecci(cid:243)n civil, a agilizar su red de intercambio de informaciones entre los Estados miembros. Por œltimo, la reforma de la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comœn permite cofinanciar por vez primera las medidas de desarrollo rural a travØs del conjunto del territorio rural de la Comunidad por medio de la secci(cid:243)n de Garant(cid:237)a del Fondo Europeo de Orientaci(cid:243)n y de Garant(cid:237)a Agr(cid:237)cola (FEOGA), y Francia serÆ el principal beneficiario. Entre las medidas elegibles en virtud de esta pol(cid:237)tica se encuentra la reconstituci(cid:243)n del potencial de producci(cid:243)n agr(cid:237)cola y silv(cid:237)cola daæado por las catÆstrofes naturales y la puesta en marcha de los mecanismos de prevenci(cid:243)n adecuados. (2001/C 26 E/046) PREGUNTA ESCRITA E-0315/00 de Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) Asunto: Programa de retirada de los buques pesqueros del Ministerio de Agricultura griego Conforme a la decisi(cid:243)n no 274407/8-2-99 del Ministerio de Agricultura griego se aprob(cid:243) la concesi(cid:243)n de una ayuda econ(cid:243)mica para un programa de retirada definitiva de buques pesqueros que serÆ cofinanciado mediante fondos comunitarios y nacionales (en un 75 % por el Instrumento financiero de orientaci(cid:243)n pesquera y en un 25 % por el Ministerio de Agricultura). Sin embargo, el Estado griego retiene al final el 25 % del importe total de la ayuda concedida. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n si estÆ al corriente de dicha retenci(cid:243)n y quØ medidas se propone tomar si el Gobierno griego sigue aplicando una retenci(cid:243)n que, por descontado, anula en la prÆctica el principio de la adicionalidad, un principio bÆsico para la materializaci(cid:243)n de los programas que se financian dentro de los marcos comunitarios de apoyo? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de marzo de 2000) El Reglamento (CE) no 2468/98 del Consejo, de 3 de noviembre de 1998, por el que se definen los criterios y condiciones de las intervenciones comunitarias con finalidad estructural en el sector de la pesca, la acuicultura y la transformaci(cid:243)n y comercializaci(cid:243)n de sus productos establece, en relaci(cid:243)n con la retirada definitiva de buques, los importes mÆximos de las ayudas pœblicas, con arreglo a baremos basados en el tonelaje de registro bruto o tonelaje bruto (TRB-TB) y en la antig(cid:252)edad de los buques retirados, y, asimismo, los porcentajes de la participaci(cid:243)n financiera. En lo que respecta a la Comunidad, esa participaci(cid:243)n no puede ser inferior al 50 % de la ayuda otorgada, ni superior al 75 % de la misma. Las autoridades griegas del Ministerio de Agricultura, al aplicar las medidas de retirada definitiva de buques, fijan las primas que se han de otorgar en importes inferiores a los mÆximos previstos por la normativa comunitaria, manteniendo el reparto de un 75 % para la Comunidad y un 25 % para el Estado miembro. C 26 E/34 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 26. 1. 2001 la gesti(cid:243)n de los fondos pœblicos se efectœa, pues, segœn lo dispuesto en el En el caso expuesto, Reglamento (CE) no 2468/98, ya que aun cuando las primas pagadas sean inferiores a los mÆximos establecidos por la normativa comunitaria, Grecia recibe su cuota parte, esto es, el 25 %. (2001/C 26 E/047) PREGUNTA ESCRITA E-0325/00 de Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) Asunto: Listas de buques autorizados a faenar con redes de enmalle de deriva En su respuesta de 5 de enero de 2000 a la pregunta P-2481/99 (1) sobre la interpretaci(cid:243)n que hace la Comisi(cid:243)n del cumplimiento del Reglamento (CEE) 1239/98 (2) se insiste en que «a la hora de verificar que se respeta el porcentaje del 60 % previsto [(cid:133)] han de tomarse en consideraci(cid:243)n todos los buques que utilizaron redes de enmalle de deriva durante el per(cid:237)odo de referencia fijado en el citado Reglamento». Puesto que la Comisi(cid:243)n tiene clara que esta es la interpretaci(cid:243)n que se debe hacer de dicho Reglamento, cuyo esp(cid:237)ritu deb(cid:237)a ser una eliminaci(cid:243)n progresiva de dichas artes, se pregunta a la Comisi(cid:243)n: (cid:129) La interpretaci(cid:243)n que hace la Comisi(cid:243)n, ¿no tiene como consecuencia que se estØn contabilizando a los mismos buques hasta tres veces (una por cada aæo del per(cid:237)odo de referencia 1995-1997) a la hora de fijar el listado bÆsico de los que han faenado con redes de deriva para llegar a una diminuci(cid:243)n del 40 % en 1998? (cid:129) Para despejar finalmente este tipo de dudas, ¿puede la Comisi(cid:243)n, tal como se le solicit(cid:243) mediante pregunta escrita E-1561/99 (3) a la que no se obtuvo respuesta, la lista de los buques autorizados a faenar con redes de enmalle de deriva en 1995, 1996 y 1997, y la lista de los buques autorizados a faenar con redes de enmalle de deriva en 1998 y 1999, tras la entrada en vigor del Reglamento mencionado? (1) DO C 219 E de 1. 8. 2000, p. 173. (2) DO L 171 de 17. 6. 1998, p. 1. (3) DO C 170 E de 20. 6. 2000, p. 34. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de marzo de 2000) En virtud del Reglamento (CE) no 1239/98 del Consejo, de 8 de junio de 1998, que modifica el Reglamento (CE) no 894/97 por el que se establecen determinadas medidas tØcnicas de conservaci(cid:243)n de los recursos pesqueros, estarÆ totalmente prohibido utilizar redes de enmalle de deriva para la pesca de determinadas especies, particularmente las poblaciones altamente migratorias, a partir del 1 de enero de 2002. En 1998, los Estados miembros deb(cid:237)an reducir las flotas respectivas autorizadas para ejercer esta pesquer(cid:237)a a un 60 % de los buques nacionales que hubieran utilizado estos artes durante el per(cid:237)odo de referencia de 1995/1997 y, desde 1998, cada Estado miembro debe comunicar anualmente la lista de buques autorizados. As(cid:237) pues, el Consejo previ(cid:243) la desaparici(cid:243)n de este tipo de pesca en dos fases tomando como referencia el per(cid:237)odo de 1995/1997: reducci(cid:243)n de un 40 % de la flota a partir de 1998, supresi(cid:243)n total en el 2002. Para prevenir los efectos socioecon(cid:243)micos de esta supresi(cid:243)n, el Consejo autoriz(cid:243) a los Estados miembros a establecer planes nacionales de reconversi(cid:243)n. El cÆlculo de la limitaci(cid:243)n de 1998 se basa en la lista nominativa de los buques afectados en cada Estado miembro durante cada uno de los tres aæos de referencia. Comparando las tres listas anuales de cada Estado miembro se determina el nœmero de buques de referencia al que debe aplicarse la reducci(cid:243)n de 40 %. Por consiguiente, es imposible contabilizar un buque varias veces en el listado nacional. Este fue el mØtodo utilizado por cada Estado miembro afectado para establecer la lista de buques autorizados para 1998. Como la Comisi(cid:243)n ya ha seæalado en diversas ocasiones en respuesta a preguntas escritas de Su Seæor(cid:237)a, no dispone de ningœn elemento que pruebe que los Estados miembros hayan incumplido las disposiciones pertinentes del Reglamento (CE) no 1239/98


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0438/00 von Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) an die Kommission. Die Folgen eines britischen Pelzverbots für den Binnenmarkt.

eurovoc_concepts:
England
United Kingdom
Wales
application of EU law
fur-bearing animal
livestock farming
trade restriction

text: 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/193 Europ(cid:228)ischen Parlaments sowie Beteiligung an Aussch(cid:252)ssen und Delegationen; die M(cid:246)glichkeit parlamen- tarischer Delegationen oder Dienstreisen in einen Mitgliedstaat, der es ablehnt, mit politischen Vertretern der Regierung dieses Staates zusammen zu treffen; Schlie(cid:223)ung der B(cid:252)ros des Europ(cid:228)ischen Parlaments in einem Mitgliedstaat; die M(cid:246)glichkeit, Kontakte im Rahmen anderer T(cid:228)tigkeiten des Europ(cid:228)ischen Parla- ments zu beschr(cid:228)nken oder abzubrechen? Antwort von Herrn Prodi im Namen der Kommission (24. M(cid:228)rz 2000) Wie Sie sich sicherlich erinnern, hat der portugiesische Ratsvorsitz im Einvernehmen mit den Staats- und Regierungschefs von 14 Mitgliedstaaten den (cid:246)sterreichischen Bundeskanzler am 31. Januar 2000 davon in Kenntnis gesetzt, da(cid:223) gewisse politische Ma(cid:223)nahmen getroffen w(cid:252)rden, falls Mitglieder der FP(cid:214) in die (cid:246)sterreichische Regierung aufgenommen w(cid:252)rden. Der Herr Abgeordnete wird sich auch daran erinnern, da(cid:223) sich die Kommission am 1. Februar 2000 in einer Stellungnahme zu ihren Pflichten als H(cid:252)terin der in den Vertr(cid:228)gen verankerten Normen und Werte bekannt hat. Die Union beruht, wie insbesondere in den Artikeln 6 und 7 EU-Vertrag niedergelegt ist, auf den Grunds(cid:228)tzen der Freiheit, der Demokratie, der Achtung der Menschenrechte und Grundfreiheiten sowie der Rechtsstaatlichkeit. Die Kommission wies ebenfalls darauf hin, da(cid:223) die Arbeit der europ(cid:228)ischen Institutionen gegenw(cid:228)rtig nicht beeintr(cid:228)chtigt ist. Sie erh(cid:228)lt demnach ihre Arbeitsbeziehungen zu den (cid:246)sterreichischen Beh(cid:246)rden aufrecht, beobachtet die Situation aber gleichzeitig sehr genau. Das Parlament ist zwar am Verfahren des Artikels 7 EU-Vertrag beteiligt, doch ist es Sache des Parlaments, seine eigene politische Linie festzulegen. In diesem Zusammenhang sei daran erinnert, da(cid:223) das ordnungs- gem(cid:228)(cid:223)e Funktionieren der institutionellen Verfahren gewahrt bleiben mu(cid:223). (2000/C 303 E/221) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0438/00 von Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Die Folgen eines britischen Pelzverbots f(cid:252)r den Binnenmarkt (11. Februar 2000) Das Vereinigte K(cid:246)nigreich plant ein Verbot der Pelztierzucht in England und Wales. Dem Vorschlag zufolge w(cid:252)rde die Haltung von Tieren ausschlie(cid:223)lich zur Gewinnung von Pelzen ab dem Jahr 2003 verboten. Das Unterhaus brachte am 25. Februar 1999 einen Gesetzesentwurf f(cid:252)r ein Verbot der Pelztier- zucht ein. Dem Gesetzesentwurf wurde am 5. M(cid:228)rz 1999 in zweiter Lesung zugestimmt, und er wurde dem Unterhaus am 22. 11. 1999 vorgelegt. Nun wird der Vorschlag f(cid:252)r eine neue Rechtsvorschrift von der Kommission gepr(cid:252)ft. Nach Angaben des parlamentarischen Staatssekret(cid:228)rs des Ministeriums f(cid:252)r Landwirtschaft, Fischerei und Ern(cid:228)hrung, Elliot Morley, ist die Regierung der Ansicht, da(cid:223) es falsch ist, Tiere nur wegen ihres Fells zu schlachten. Er erkl(cid:228)rt, da(cid:223) dies nicht vereinbar ist mit der Wertsch(cid:228)tzung und Achtung tierischen Lebens. Das Verbot der britischen Pelztierzucht st(cid:252)tzt sich Elliot Morley zufolge auf (cid:132)moralische Gr(cid:252)nde(cid:147), da (cid:132)es keine moralische Rechtfertigung f(cid:252)r die Pelztierzucht im Vereinigten K(cid:246)nigreich gibt(cid:147). Nach dieser Ansicht ist es moralisch nicht fragw(cid:252)rdig, eine Kuh wegen ihres Leders zu t(cid:246)ten, aber es wird aus moralischen Gr(cid:252)nden verurteilt, einen Nerz wegen seines Fells zu t(cid:246)ten. Hat die Kommission die Folgen dieses geplanten Pelzverbots nicht nur f(cid:252)r die britische Pelztierzucht, sondern auch f(cid:252)r den Binnenmarkt der Europ(cid:228)ischen Union gepr(cid:252)ft? W(cid:228)re das Verbot vereinbar mit den Handelsregeln oder k(cid:246)nnte das Verbot nach Ansicht der Kommission direkt oder indirekt, im eigentlichen Sinne oder m(cid:246)glicherweise den innergemeinschaftlichen Handel behindern? Welche Ma(cid:223)nahmen wird die Kommission ergreifen, falls dieses Verbot in Kraft tritt? Hat die Kommission ber(cid:252)cksichtigt, da(cid:223) ein Verbot der Pelztierzucht in Europa nur dazu f(cid:252)hren w(cid:252)rde, da(cid:223) sich diese Branche aus Europa weg verlagert und sich damit der Kontrolle der Beh(cid:246)rden der Europ(cid:228)ischen Union und ihrer Mitgliedstaaten entzieht? C 303 E/194 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (9. M(cid:228)rz 2000) Der Kommission ist das geplante Gesetz des Vereinigten K(cid:246)nigreichs (cid:252)ber ein Verbot der Haltung von Tieren ausschlie(cid:223)lich zur Gewinnung von Pelzen bekannt. Der Gesetzesentwurf ist der Kommission gem(cid:228)(cid:223) der Richtlinie 98/34/EG des Parlamentes und des Rates vom 22. Juni 1998 zur Festlegung eines Verfahrens f(cid:252)r die Informationsgewinnung im Bereich technischer Normen und Regelungen (1) mitgeteilt worden. Nach der Richtlinie gilt vom Tag der Mitteilung des Wortlauts eines vorgeschlagenen Gesetzes durch den betreffenden Mitgliedstaat eine Stillhaltefrist von drei Monaten. Diese Frist l(cid:228)uft am 13. M(cid:228)rz 2000 aus. Die Kommission pr(cid:252)ft zur Zeit die vom Vereinigten K(cid:246)nigreich mitgeteilten Ma(cid:223)nahmen unter Ber(cid:252)ck- sichtigung der geltenden Bestimmungen des Gemeinschaftsrechts, einschlie(cid:223)lich der von der Frau Abge- ordneten genannten Vorschriften. Kommt die Kommission nach Abschlu(cid:223) dieser Pr(cid:252)fung zu dem Schlu(cid:223), da(cid:223) die vorgeschlagenen Rechts- vorschriften des Vereinigten K(cid:246)nigreichs mit dem Gemeinschaftsrecht unvereinbar sind, w(cid:252)rde sie diesen Mitgliedstaat (cid:252)ber ihre Stellungnahme entsprechend dem Verfahren der Richtlinie 98/34/EG unterrichten. Sobald die Kommission eine endg(cid:252)ltige Entscheidung im Rahmen der obengenannten Richtlinie getroffen hat, wird sie die Frau Abgeordnete (cid:252)ber ihre Position informieren. (1) ABl. L 204 vom 21. 7. 1998. (2000/C 303 E/222) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0441/00 von Hiltrud Breyer (Verts/ALE) an die Kommission (11. Februar 2000) Betrifft: Entwurf (cid:252)ber einen neuen Gemeinschaftsrahmen f(cid:252)r staatliche Umweltschutzbeihilfen Die Dienststellen der Kommission befinden zur Zeit in Absprache mit den Mitgliedstaaten (cid:252)ber ein wichtiges Dokument: (cid:132)Gemeinschaftsrahmen f(cid:252)r staatliche Umweltschutzbeihilfen(cid:147). Diese sollen im Juli 2000 in Kraft treten. Die Leitlinien sind wesentlich f(cid:252)r das Management der staatlichen Beihilfen in Umweltbelangen, beispielsweise hinsichtlich der F(cid:246)rderung der Mitgliedstaaten f(cid:252)r erneuerbare Energien. 1. Welches sind die Hauptkriterien, nach denen die Kommission staatliche Beihilfen zum Umweltschutz beurteilt? Genauer, welcher Ansatz liegt den Leitlinien zugrunde, nach denen erneuerbare Energien unterst(cid:252)tzt 2. werden? 3. Welche Schritte wird die Europ(cid:228)ische Kommission unternehmen, um das Europ(cid:228)ische Parlament und die Umweltorganisationen zu beraten, bevor sie eine Entscheidung in dieser wichtigen Frage trifft? 4. Wie wird die von Kommissionspr(cid:228)sident Prodi zugesicherte Transparenz und Zusammenarbeit mit dem Europ(cid:228)ischen Parlament gew(cid:228)hrleistet, bevor die Leitlinien verabschiedet werden? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (15. M(cid:228)rz 2000) 1. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 6 (ex-Artikel 3c) des EG-Vertrags hat die Kommission darauf zu achten, da(cid:223) die Erfordernisse des Umweltschutzes bei der Festlegung und Durchf(cid:252)hrung s(cid:228)mtlicher Gemeinschaftspolitiken und -ma(cid:223)nahmen einbezogen werden. Aus diesem Grund und damit langfristig ein besserer Umweltschutz gesichert wird, sollte sich die Gemeinschaftspolitik auf das Verursacherprinzip st(cid:252)tzen. Die Anwendung dieses Prinzips ist ein geeignetes Mittel, um alle B(cid:252)rger f(cid:252)r die Belange des Umweltschutzes zu motivieren. Generell steht die Gew(cid:228)hrung staatlicher Beihilfen diesem Prinzip entgegen, da so den Unternehmen die f(cid:252)r den Umweltschutz entstehenden Kosten abgenommen werden. Deshalb k(cid:246)nnen sich staatliche Hilfen langfristig als kontraproduktiv erweisen. Beihilfen sollten nur zul(cid:228)ssig sein, wenn sie einen sp(cid:252)rbaren Beitrag zur Verbesserung der Umwelt leisten, indem den Unternehmen erm(cid:246)glicht wird, sich an neue Gegebenheiten, vor allem steuerlicher Art anzupassen. Diese (cid:220)berlegungen werden in dem neuen Gemein-


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0315/00 υποβολή: Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Πρόγραμμα απόσυρσης αλιευτικών σκαφών του ελληνικού Υπουργείου Γεωργίας.

text: 26. 1. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 26 E/33 Gia para·deigma, ta progra·mmata toy sto·xoy 2 ua mporoy·n na xrhmatodoth·soyn thn anasy·stash tvn ypodomv·n, ejoplismv·n kai me·svn paragvgh·w (biomhxanike·w kai biotexnike·w zv·new drasthrioth·tvn, paragvgike·w ependy·seiw, enisxy·seiw stiw epixeirh·seiw), thn kata·rtish tvn prosv·pvn kai thn apokata·stash thw istorikh·w kai politistikh·w klhronomia·w toyristikoy· endiafe·rontow. Oi perifereiake·w arxe·w ei·nai oi armo·diew gia ton programmatismo· tvn energeiv·n sto plai·sio toy mellontikoy· progra·mmatow toy sto·xoy 2. Ka·ue eni·sxysh tvn Diarurvtikv·n Tamei·vn parembai·nei vw sygxrhmatodo·thsh tvn eunikv·n dapanv·n. (cid:211)son afora· to pro·gramma LIFE, o sto·xow toy ei·nai h xrhmatodo·thsh tvn e·rgvn epi·deijhw ston tome·a thw prostasi·aw toy periba·llontow, se syndyasmo· me tiw koinotike·w proteraio·thtew poy kauori·zontai ston tome·a ayto·. Ta e·rga ta opoi·a sygkentrv·nontai ka·ue e·tow, ajiologoy·ntai kyri·vw ba·sei toy kainoto·moy kai epideiktikoy· xarakth·ra toyw. Epome·nvw, o ro·low toy progra·mmatow LIFE den ei·nai na pare·xei diarurvtike·w kai genike·w xrhmatodotike·w enisxy·seiw stiw plhgei·sew perioxe·w. (cid:211)son afora· to pro·gramma koinotikh·w dra·shw gia thn politikh· a·myna, h Epitroph· ei·nai e·toimh, sthn peri·ptvsh poy oi armo·diew gallike·w arxe·w ston tome·a thw politikh·w a·mynaw to epiuymoy·n, na drasthriopoih·sei to di·ktyo· thw antallagh·w plhroforiv·n metajy· tvn kratv·n melv·n. Te·low, h metarry·umish thw gevrgikh·w politikh·w epitre·pei gia prv·th fora· th sygxrhmatodo·thsh tvn me·trvn agrotikh·w ana·ptyjhw sto sy·nolo toy agrotikoy· eda·foyw thw Koino·thtaw me to Eyrvpai¤ko· Gevrgiko· Tamei·o Prosanatolismoy· kai Eggyh·sevn (EGTPE) (cid:129) Tmh·ma Eggyh·sevn, toy opoi·oy h Galli·a ua ei·nai o kyrio·terow dikaioy·xow. Metajy· tvn epile·jimvn me·trvn dyna·mei thw politikh·w ayth·w ypa·rxei h anasy·stash toy dynamikoy· gevrgikh·w kai dasikh·w paragvgh·w, h opoi·a e·xei ypostei· zhmie·w apo· tiw fysike·w katastrofe·w, kai h efarmogh· tvn kata·llhlvn prolhptikv·n me·svn. (2001/C 26 E/046) GRAPTH ERVTHSH E-0315/00 ypobolh·: Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) prow thn Epitroph· (11 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Pro·gramma apo·syrshw alieytikv·n skafv·n toy ellhnikoy· Ypoyrgei·oy Gevrgi·aw Sy·mfvna me thn yp(cid:146) ariumo·n 274407/8-2-99 apo·fash toy ellhnikoy· Ypoyrgei·oy Gevrgi·aw, apofasi·sthke h e·gkrish oikonomikh·w eni·sxyshw gia e·na pro·gramma oristikh·w apo·syrshw alieytikv·n skafv·n poy ua sygxrhma- todotei·tai apo· koinotika· kai eunika· kondy·lia (75 % apo· to Xrhmatodotiko· Me·so Prosanatolismoy· thw Aliei·aw kai 25 % apo· to Ypoyrgei·o Gevrgi·aw). Vsto·so, apo· to synoliko· poso· thw eni·sxyshw parakratei·tai telika· apo· to ellhniko· kra·tow to 25 %. Ua mporoy·se na me enhmerv·sei h Epitroph· ea·n h parapa·nv parakra·thsh ei·nai se gnv·sh thw kauv·w kai se poie·w ene·rgeiew proti·uetai na probei· ea·n h ellhnikh· kybe·rnhsh synexi·zei na efarmo·zei ayth·n thn praktikh· h opoi·a bebai·vw akyrv·nei sthn pra·jh thn arxh· thw prosuetiko·thtaw poy apotelei· basikh· arxh· gia thn ylopoi·hsh tvn programma·tvn poy xrhmatodotoy·ntai sta plai·sia tvn Koinotikv·n Plaisi·vn Sth·rijhw; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (20 Marti·oy 2000) O kanonismo·w (EK) ariu. 2468/98 toy Symboyli·oy thw 3hw Noembri·oy 1998 gia ton kauorismo· tvn krithri·vn kai o·rvn tvn koinotikv·n paremba·sevn diarurvtikoy· xarakth·ra ston tome·a thw aliei·aw, thw ydatokallie·rgeiaw kai thw metapoi·hshw kai empori·aw tvn proi¤o·ntvn toyw ori·zei gia thn oristikh· apo·syrsh alieytikv·n skafv·n afeno·w ta anv·tata posa· tvn dhmo·sivn enisxy·sevn sy·mfvna me kli·makew synarth·sei thw olikh·w xvrhtiko·thtaw se ko·royw (cid:129) mona·dew k. o. x. (cid:129) kai thw hliki·aw tvn aposyro·menvn skafv·n, kai afete·roy ta pososta· xrhmatodotikh·w symmetoxh·w. Apo· koinotikh·w pleyra·w, h symmetoxh· den mporei· na ei·nai mikro·terh apo· to 50 % thw xorhgoy·menhw eni·sxyshw, oy·te na yperbei· pososto· 75 % thw eni·sxyshw ayth·w. Oi ellhnike·w arxe·w toy Ypoyrgei·oy Gevrgi·aw, kata· thn efarmogh· tvn me·trvn oristikh·w apo·syrshw alieytikv·n skafv·n, kauori·zoyn tiw prow xorh·ghsh epidoth·seiw ka·tv apo· ta problepo·mena anv·tata posa· sy·mfvna me tiw epi· toy ue·matow koinotike·w ryumi·seiw, env· para·llhla diathroy·n thn analogi·a 75 % gia thn Koino·thta kai 25 % gia to kra·tow me·low. C 26 E/34 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 26. 1. 2001 Sth sygkekrime·nh peri·ptvsh epome·nvw, h diaxei·rish tvn dhmo·sivn xrhma·tvn dienergei·tai thrv·ntaw tiw diata·jeiw toy kanonismoy· (EK) ariu. 2468/98, epeidh· molono·ti oi kataballo·menew epidoth·seiw parame·noyn katv·terew apo· ta anv·tata o·ria poy ori·zoyn oi koinotike·w ryumi·seiw, h Ella·da kataba·llei to pososto· 25 % poy thw analogei·. (2001/C 26 E/047) GRAPTH ERVTHSH E-0325/00 ypobolh·: Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) prow thn Epitroph· (11 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Kata·logow skafv·n sta opoi·a xorhgh·uhke a·deia na aliey·oyn me parasyro·mena di·xtya Sthn apo· 5hw Ianoyari·oy 2000 apa·nthsh sthn erv·thsh P-2481/99 (1)sxetika· me thn ermhnei·a thw Epitroph·w vw prow thn efarmogh· toy Kanonismoy· (EOK) 1239/98 (2) ypogrammi·zetai o·ti «kata· thn pistopoi·hsh ea·n threi·tai to problepo·meno pososto· toy 60 % ((cid:133)) pre·pei na lamba·nontai ypo·ch o·la ta ploi·a poy xrhsimopoi·hsan parasyro·mena di·xtya kata· thn kauorisuei·sa apo· ton proanaferue·nta Kanonismo· peri·odo anafora·w». Dedome·noy o·ti h Epitroph· uevrei· safe·w o·ti ayth· ei·nai h ermhnei·a toy en lo·gv Kanonismoy·, to pney·ma toy opoi·oy ua e·prepe na ei·nai h stadiakh· kata·rghsh aytoy· toy tro·poy aliei·aw, ervta·tai h Epitroph·: (cid:129) H ermhnei·a thw Epitroph·w de e·xei vw syne·peia (cid:129) kata· thn kata·rtish toy basikoy· katalo·goy tvn alieytikv·n poy ali·eysan me parasyro·mena di·xtya, v·ste na epiteyxuei· mei·vsh kata· 40 % to 1998 (cid:129) na katametrv·ntai ta i·dia alieytika· ploi·a me·xri kai treiw fore·w (mi·a gia ka·ue e·tow thw perio·doy anafora·w 1995-1997); (cid:129) Gia th dieykri·nish problhma·tvn ayth·w thw kathgori·aw, mporei· h Epitroph·, o·pvw zhth·uhke me th grapth· erv·thsh E-1561/99 (3) kai h opoi·a den apanth·uhke, na anafe·rei thn kata·stash tvn skafv·n sta opoi·a xorhgh·uhke a·deia na aliey·oyn me parasyro·mena di·xtya to 1995, 1996 kai 1997 kauv·w kai thn kata·stash tvn skafv·n sta opoi·a xorhgh·uhke a·deia na aliey·oyn me parasyro·mena di·xtya to 1998 kai 1999, meta· thn e·narjh isxy·ow toy anvte·rv Kanonismoy·; (1) (2) (3) EE C 219 E thw 1. 8. 2000, sel. 173. EE L 171 thw 17. 6. 1998, sel. 1. EE C 170 E thw 20. 6. 2000, sel. 34. Apa´nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (16 Marti·oy 2000) Dyna·mei toy kanonismoy· (EK) ariu. 1239/98 toy Symboyli·oy thw 8hw Ioyni·oy 1998 gia thn tropopoi·hsh toy kanonismoy· (EK) ariu. 894/97 gia th ue·spish orisme·nvn texnikv·n me·trvn diath·rhshw tvn alieytikv·n po·rvn: h xrh·sh parasyro·menvn apladiv·n gia thn aliei·a orisme·nvn eidv·n, kai kyri·vw tvn a·krvw metanasteytikv·n ixuy·vn, ua apagoreyuei· oloklhrvtika· apo· thn 1h Ianoyari·oy 2002. To 1998, ta kra·th me·lh meiv·noyn ton epitrepo·meno sto·lo gia thn en lo·gv aliei·a se epi·pedo i·so me 60 % toy ariumoy· tvn eunikv·n skafv·n poy e·xoyn xrhsimopoih·sei ayto· to ergalei·o kata· th dia·rkeia thw perio·doy anafora·w 1995/1997. Apo· to 1998 ka·ue kra·tow me·low koinopoiei· ethsi·vw ton kata·logo tvn egkekrime·nvn skafv·n. To Symboy·lio e·xei proble·cei epome·nvw thn eja·leich thw sxetikh·w aliei·aw se dy·o sta·dia sxetika· me thn peri·odo anafora·w 1995/1997: mei·vsh toy sto·loy kata· 40 Ioyni·oy 1998, plh·rh kata·rghsh eno·cei toy 2002. Prokeime·noy na prolhfuoy·n oi koinvnikooikonomike·w syne·peiew thw en lo·gv kata·rghshw to Symboy·lio parei·xe sta endiafero·mena kra·th me·lh th dynato·thta na katarti·soyn eunika· sxe·dia anasy·ntajhw. O ypologismo·w thw ela·ttvshw apo· to 1998 basi·zetai se e·na onomastiko· kata·logo tvn sxetikv·n skafv·n gia ka·ue kra·tow me·low gia kaue·na apo· ta tri·a e·th anafora·w. H sy·gkrish tvn triv·n ethsi·vn katalo·gvn toy ka·ue kra·toyw me·loyw ori·zei ton ariumo· tvn skafv·n anafora·w ston opoi·o pre·pei na efarmostei· h mei·vsh toy 40 %. Den ei·nai epome·nvw dynato· na lhfuei· ypo·ch to i·dio ska·fow polle·w fore·w ston euniko· ypologismo·. H en lo·gv me·uodow e·xei xrhsimopoihuei· apo· ka·ue sxetiko· kra·tow me·low gia thn kata·rtish toy katalo·goy tvn egkekrime·nvn skafv·n gia to e·tow 1998. (cid:211)pvw e·xei ypogrammistei· se polle·w periptv·seiw se apanth·seiw graptv·n ervth·sevn toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy, h Epitroph· den diaue·tei kane·na stoixei·o poy na apodeikny·ei para·bash ek me·royw tvn kratv·n melv·n tvn sxetikv·n diata·jevn toy kanonismoy· (EK) ariu. 1239/98


title: Communication from the Commission to the European Parliament pursuant to the second subparagraph of Article 251(2) of the EC Treaty concerning the common position adopted by the Council for the purposes of adopting a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 64/432/EEC on health problems affecting intra-Community trade in bovine animals and swine

eurovoc_concepts:
cattle
exchange of information
health control
intra-EU trade
swine
veterinary legislation


title: Regulamento (CE) n.o 323/2000 da Comissão, de 11 de Fevereiro de 2000, relativo à classificação de certas mercadorias na Nomenclatura Combinada

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
cereal product

text: L 37/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 12. 2. 2000 REGULAMENTO (CE) N. o 323/2000 DA COMISSÃO de 11 de Fevereiro de 2000 relativo à classificação de certas mercadorias na Nomenclatura Combinada A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 2658/87 do Conselho, de 23 de Julho de 1987, relativo à nomenclatura pautal e estatística e à pauta aduaneira comum (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 254/2000 (2), e, nomeadamente, o seu artigo 9. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) A fim de assegurar a aplicação uniforme da Nomencla- tura Combinada anexa ao regulamento acima referido, importa adoptar disposições relativas à classificação de mercadorias que figuram no anexo do presente regula- mento. O Regulamento (CEE) n. o 2658/87 fixa as regras gerais para a interpretação da Nomenclatura Combinada. Essas regras aplicam-se igualmente a qualquer nomenclatura que retome a Nomenclatura Combinada, parcialmente ou acrescentando-lhe eventualmente subdivisões, e que está estabelecida por comunitárias específicas com vista à aplicação de medidas pautais ou de outras medidas no âmbito do comércio de mercado- rias. regulamentações Em aplicação das referidas regras gerais, as mercadorias descritas na coluna 1 do quadro que figura no anexo do presente classificadas nos códigos NC correspondentes, indicados na coluna 2, por força dos fundamentos indicados na coluna 3. regulamento devem ser autoridades É oportuno que as informações pautais vinculativas, dadas pelas Estados- -Membros em matéria de classificação de mercadorias na nomenclatura aduaneira e que não estejam em confor- midade com as disposições estabelecidas no presente aduaneiras dos regulamento, possam continuar a ser invocadas pelos seus titulares durante um período de três meses, em conformidade com o n. o 6 do artigo 12. o do Regula- mento (CEE) n. o 2913/92 do Conselho, de 12 de Outubro de 1992, que estabelece o Código Aduaneiro Comunitário (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 955/1999 do Parlamento Europeu e do Conselho (4). (5) As disposições do presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité do Código Aduaneiro, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o As mercadorias descritas na coluna 1 do quadro em anexo devem ser classificadas na Nomenclatura Combinada nos códigos NC correspondentes, indicados na coluna 2 do referido quadro. Artigo 2. o As informações pautais vinculativas emitidas pelas autoridades aduaneiras dos Estados-Membros que não estão em conformi- dade com o direito estabelecido pelo presente regulamento podem continuar a ser invocadas, de acordo com o disposto no n. o 6 do artigo 12. o do Regulamento (CEE) n. o 2913/92, durante um período de três meses. Artigo 3. o O presente regulamento entra em vigor no vigésimo primeiro dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comuni- dades Europeias. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 11 de Fevereiro de 2000. Pela Comissão Frederik BOLKESTEIN Membro da Comissão (1) JO L 256 de 7. 9. 1987, p. 1. (2) JO L 28 de 3. 2. 2000, p. 16. (3) JO L 302 de 19. 10. 1992, p. 1. (4) JO L 119 de 7. 5. 1999, p. 1. 12. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 37/13 Descrição das mercadorias (1) ANEXO Classificação Código NC (2) Fundamento (3) Pellets constítuidas por uma mistura de produtos de moagem do milho (cerca de 70 %, em peso) e de farinha de cevada forrageira (cerca de 30 %, em peso) com as seguintes características analíticas (percentagem, em peso): 87,5 — matéria seca (105 °C) — cinzas (800 °C) 2,1 — amido (determinado de acordo com o método 47,2 polarimétrico Ewers modificado) 2309 90 51 A classificação é determinada pelas disposições das regras gerais 1 e 6 para a interpretação da Nomen- clatura Combinada e pelo descritivo dos códigos NC 2309, 2309 90 e 2309 90 51 O produto, que é uma mistura de produtos da moagem do milho e de farinha de cevada forra- geira, é considerado como uma preparação do tipo utilizado na alimentação de animais da posição 2309


title: PREGUNTA ESCRITA E-0326/00 de Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) a la Comisión. Cuotas de captura de pez espada.

eurovoc_concepts:
Galicia
Spain
catch quota
fishing agreement
negotiation of an agreement (EU)

text: 6. 3. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 72 E/1 I (Comunicaciones) PARLAMENTO EUROPEO PREGUNTAS ESCRITAS CON RESPUESTA (2001/C 72 E/001) PREGUNTA ESCRITA E-0326/00 de Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) Asunto: Cuotas de captura de pez espada En la XVI Reuni(cid:243)n Plenaria de la Comisi(cid:243)n Internacional para la Conservaci(cid:243)n del Atœn AtlÆntico (ICCAT), en la que se fijaron las cuotas de captura de tœnidos, la postura de la delegaci(cid:243)n de la Uni(cid:243)n Europea en cuanto a la defensa de las cuotas de pez espada, de gran importancia para la supervivencia de parte de la flota del Estado espaæol, fue netamente discriminatoria e inhibitoria cuando Francia e Italia defendieron sus intereses respecto al atœn rojo, perdiendo el Estado espaæol en la asignaci(cid:243)n efectuada mÆs del 5 % de la cuota del pez espada en el AtlÆntico Norte. Esta reducci(cid:243)n de cuota afectarÆ a la flota pesquera de Galicia, que continœa perdiendo mÆs de 1 000 toneladas por aæo. Ante este grav(cid:237)simo problema, ¿cuÆl serÆ la actitud de la Comisi(cid:243)n Europea en la reuni(cid:243)n del Grupo de Trabajo de la ICCAT sobre los criterios de asignaci(cid:243)n de cuotas, que se celebrarÆ en Madrid los d(cid:237)as 6, 7 y 8 del pr(cid:243)ximo mes de abril? ¿Piensa la Comisi(cid:243)n continuar en su actitud de carencia de una estrategia pol(cid:237)tica para defender los intereses de la flota gallega? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de marzo de 2000) La cuota comunitaria de pez espada aprobada por la Comisi(cid:243)n Internacional para la Conservaci(cid:243)n del Atœn AtlÆntico (CICAA) en su œltima sesi(cid:243)n anual, celebrada en noviembre de 1999, debe considerarse en el contexto general de los debates relativos a la gesti(cid:243)n del pez espada en esta organizaci(cid:243)n. Todos los cient(cid:237)ficos de la CICAA estuvieron de acuerdo en que el pez espada del AtlÆntico estÆ claramente sobreexplotado y todas las partes de la CICAA coincidieron en que es necesario adoptar un programa de restablecimiento que permita la recuperaci(cid:243)n de la poblaci(cid:243)n hasta un nivel que facilite un rendimiento sostenible mÆximo. La medida finalmente aprobada por la CICAA consiste en un plan de gesti(cid:243)n encaminado a restablecer la poblaci(cid:243)n en un per(cid:237)odo de diez aæos. Combina el claro objetivo de alcanzar un rendimiento sostenible mÆximo al tiempo que prevØ un per(cid:237)odo razonable para alcanzarlo, evitando de ese modo la adopci(cid:243)n de medidas drÆsticas a corto plazo. Una vez decidido el total admisible de capturas (TAC), la cuota comunitaria se calcul(cid:243) sobre la base de la cuota porcentual actual de este recurso asignada a Espaæa y Portugal en 1997, mÆs una parte correspon- diente a las capturas de otros Estados miembros de la Comunidad incluidas en el apartado de «varios», de acuerdo con la misma recomendaci(cid:243)n de la CICAA de 1997. C 72 E/2 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 6. 3. 2001 Debe tenerse en cuenta que las anteriores limitaciones de capturas en la CICAA (antes de la adhesi(cid:243)n de la Comunidad) asignaron cuotas espec(cid:237)ficas œnicamente a Espaæa y Portugal, e incluyeron las capturas de los demÆs pa(cid:237)ses (incluidos otros Estados miembros comunitarios) en una disposici(cid:243)n general que recomen- daba mantener sus capturas en los niveles existentes. Sobre esta base, la cuota de los Estados miembros, excepto Espaæa y Portugal, que debe aæadirse a estos œltimos en el momento de calcular la cuota comunitaria total en la CICAA, corresponde a sus capturas en 1995 y 1996, tal como especifica la recomendaci(cid:243)n de 1997 de la CICAA. Los Estados miembros aceptaron las medidas adoptadas en reuniones de coordinaci(cid:243)n sobre el terreno. AdemÆs, la posici(cid:243)n comunitaria con respecto al pez espada se acord(cid:243) independientemente de su posici(cid:243)n con respecto al atœn rojo. No hubo ningœn tipo de relaci(cid:243)n entre ambas cuestiones. Como conclusi(cid:243)n, las cuotas adoptadas responden a la necesidad de recuperar este recurso esencial en beneficio de todos los interesados, incluida la Comunidad. Cualquier reducci(cid:243)n de las capturas realizada a tal efecto recaerÆ en todas las partes de la CICAA que dispongan de una cuota y no s(cid:243)lo en la Comunidad. AdemÆs, el reparto interno de la cuota comunitaria entre los Estados miembros es el resultado de la transposici(cid:243)n de las anteriores medidas de la CICAA en tØrminos de limitaci(cid:243)n de capturas y, por lo tanto, no representan una infracci(cid:243)n del statu quo. (2001/C 72 E/002) PREGUNTA ESCRITA E-0487/00 de Jens-Peter Bonde (EDD) a la Comisi(cid:243)n (24 de febrero de 2000) Asunto: Comitolog(cid:237)a ¿CuÆntas reuniones se han celebrado en 1998 y 1999 financiadas total o parcialmente por la Comisi(cid:243)n en las siguientes categor(cid:237)as: (cid:129) reuniones con menos de seis expertos, (cid:129) actos aislados, (cid:129) comitØs conjuntos con pa(cid:237)ses no miembros, (cid:129) comitØs COST? ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n enviar una lista completa de todos los participantes en las reuniones que han percibido dietas de viaje? ¿Podr(cid:237)a enviar tambiØn la misma informaci(cid:243)n respecto a los 385 y 366 comitØs en 1998 y 1999, as(cid:237) como respecto a los 376 y 381 grupos de expertos temporales en 1998 y 1999? Respuesta del Sr. Prodi en nombre de la Comisi(cid:243)n (30 de junio de 2000) Su Seæor(cid:237)a ha formulado varias preguntas referentes al nœmero de reuniones celebradas durante los aæos 1998 y 1999, financiadas total o parcialmente por la Comisi(cid:243)n, en varias categor(cid:237)as. En cuanto a los comitØs y a los grupos de trabajo relacionados, la Comisi(cid:243)n ya envi(cid:243) a Su Seæor(cid:237)a, en respuesta a la pregunta escrita P-2282/99 (1), un listado informÆtico de todas las reuniones de los comitØs en 1997. La Comisi(cid:243)n aæadirÆ a este documento los datos para el aæo 1998, que son los mÆs recientes de los que se dispone en este momento. En cuanto a los comitØs paritarios con los Estados extracomunitarios y los comitØs COST en el campo de la investigaci(cid:243)n, actualmente la Comisi(cid:243)n estÆ comprobando las cifras pertinentes en los campos de actuaci(cid:243)n relevantes y las enviarÆ directamente a Su Seæor(cid:237)a lo antes posible


title: WRITTEN QUESTION E-0324/00 by María Sornosa Martínez (PSE) to the Commission. Construction of the Valencia-Tarragona railway line.

eurovoc_concepts:
EU financing
Spain
countryside conservation
directive (EU)
environmental impact
environmental protection
rail network
transport infrastructure

text: 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/127 Directive 92/43/EEC (2) of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora. Therefore, as far as nature conservation is concerned, this case appears to be the responsibility of the Spanish national and regional authorities alone. With regard to Council Directive 85/337/EEC (3) of 27 June 1985 on the assessment of certain public and private projects on the environment, it should be noted that Article 2 thereof provides that projects likely to have significant effects on the environment by virtue of their nature, size or location must be made subject to an assessment with regard to their effects before authorisation is granted. This provision applies to projects of the classes listed in Annexes I and II to the Directive. Annex I point 7 (a) includes the construction of airports with a runway length of 2 100 metres or more. Annex II, point 10 (d) includes the construction of airfields other than those listed in Annex I. Under the terms of Article 4(1) projects of the classes listed in Annex I must be made subject to an environmental impact assessment. For projects of the classes listed in Annex II, Member States must determine through a case-by- case examination whether or not the project should be made subject to an assessment in accordance with Articles 5 to 10. It should be noted that Directive 85/337/EEC was amended by Directive 97/11/EC (4). However, under Article 3(2) of Directive 97/11/EC if a request for authorisation is submitted before 14 March 1999 the provisions of Directive 85/337/EEC prior to the amendments continue to apply. In view of the above, the Commission cannot, on the sole basis of the information provided by the Honourable Member, determine whether the aforesaid Community provisions are applicable to the project in question. It should be pointed out that the Commission does not have the power to ask the Spanish authorities to suspend the work and activities under way in the area as the Honourable Member requests. At all events, the Commission, as guardian of the Treaties, will take the necessary measures to ensure that Community law is complied with in the case in question. (1) OJ L 103, 25. 4. 1979. (2) OJ L 206, 22. 7. 1992. (3) OJ L 175, 5. 7. 1985. (4) OJ L 73, 14. 3. 1997. (2000/C 330 E/141) WRITTEN QUESTION E-0324/00 by Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) to the Commission (11 February 2000) Subject: Construction of the Valencia-Tarragona railway line The planned construction of a railway line between Valencia and Tarragona, which was approved by the Spanish authorities in 1996, will create a number of environmental problems as it passes through the towns of Benic(cid:224)ssim and Oropesa. Those problems have been duly notified to the various local, national and Community institutions by the people living in the affected area, who maintain that the route which has finally been decided upon will involve the destruction of residential areas, the laying of the railway line through places frequented by children (such as Benic(cid:224)ssim school), the risk that the building works or the passing of the trains will affect historic buildings (such as the town cemetery, which dates from the beginning of the last century), the destruction of smallholdings and cattle tracks, damage to the country- side caused by substituting ornamental species for native plants and risks to health and to the local population stemming from the hilly terrain and the periodic threat of cold fronts (which could cause railway embankments to be washed away by heavy rain). C 330 E/128 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 The effects which the project may have on the environment have already become apparent with the arrival of the heavy machinery to be used for the construction work (which has led to the destruction of native woodlands in the vicinity of the protected area known as the Desierto de Las Palmas Natural Park) and with the setting off of explosions needed to blast out tunnels (which caused a fire to break out). The project has been approved by the Spanish authorities, even though the statutory declaration of environ- mental impact has not been produced. The only thing which does exist is a study which is quite inadequate as a means of assessing environmental risks and which, in addition, does not exactly cover the route in its final form since it does not include the town of Oropesa. Furthermore, the study does not address essential considerations such as future emissions caused by passing trains, the issue of waste, noise pollution or the micro-climatic effect of the embankments. In the light of the facts set out above, the Spanish authorities could be infringing Community law, in particular Directive 97/11/EC (1) on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment. Since, according to two billboards which have been erected at the construction site, the project is receiving 85 % of its funding from the EU via the Cohesion Fund, does the Commission not think that Community funding for the construction work should be suspended until a proper environmental impact statement has been drawn up? Could the Commission say what stage it has reached in dealing with Petition No 99/4495, which was submitted by the Asociaci(cid:243)n Benic(cid:224)ssim Pro Enterramiento del Ferrocarril? (1) OJ L 73, 14. 3. 1997, p. 5. Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (29 March 2000) The Commission finds Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment (1) to be applicable to this project. It will not hesitate to take all necessary steps to ensure compliance with Community law in this case. In examining the complaint, the Commission will keep the complainant informed of developments. (1) OJ L 175, 5. 7. 1985, amended by Directive 97/11/EC of 3. 3. 1997. (2000/C 330 E/142) WRITTEN QUESTION E-0329/00 by Mauro Nobilia (UEN) to the Commission (11 February 2000) Subject: Monopoly of the Italian Register of Shipping (R. I. N. A. ) The Italian Register of Shipping (R. I. N. A. ), established in 1861, checks and inspects the seaworthiness and safety of merchant ships. This body, governed by private law, has the task of classifying vessels and can consequently issue the internationally valid safety certificates essential for navigation. That being the case, could the Commission: (cid:129) ascertain whether the fact that the R. I. N. A. is a body governed by private law is incompatible with the monopoly powers which it exercises at national level for the purposes of certifying the safety of merchant ships; (cid:129) ascertain whether the fact that shipowners serve on the R. I. N. A. management board is contrary to Community rules, since the shipowners are placed in the awkward position of supervising themselves; (cid:129) take steps, if it thinks fit, with a view to setting up a supranational body to oversee the actions of bodies such as the R. I. N. A. ?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0300/00 von Hartmut Nassauer (PPE-DE) an die Kommission. Ungeklärte Vermögensfragen zwischen der Bundesrepublik Deutschland und der Tschechischen Republik.

eurovoc_concepts:
Czechia
Germany
accession negotiations
confiscation of property
removal

text: C 26 E/30 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 26. 1. 2001 (2001/C 26 E/040) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0300/00 von Hartmut Nassauer (PPE-DE) an die Kommission (11. Februar 2000) Betrifft: Ungekl(cid:228)rte Verm(cid:246)gensfragen zwischen der Bundesrepublik Deutschland und der Tschechischen Republik Es ist bekannt, da(cid:223) die Regierung der Bundesrepublik Deutschland die Vertreibung der Deutschen aus der Tschechoslowakei und die entsch(cid:228)digungslose Einziehung deutschen Verm(cid:246)gens immer als v(cid:246)lkerrechts- widrig verurteilt hat. Die deutsche Regierung hat diesen Standpunkt stets mit Nachdruck vertreten. Die politische Bedeutung dieser ungekl(cid:228)rten Verm(cid:246)gensfragen f(cid:252)r die Gemeinschaftsrechtsordnung kann nicht durch einen Hinweis auf Artikel 295 EG-Vertrag gekl(cid:228)rt werden. Wie beurteilt die Kommission im Rahmen der Beitrittsverhandlungen mit der Tschechischen Republik diese weiterhin ungekl(cid:228)rten Verm(cid:246)gensfragen, und ist sie bereit, einen Beitrag zur Beseitigung dieses Unrechts zu leisten? (2001/C 26 E/041) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0301/00 von Hartmut Nassauer (PPE-DE) an die Kommission (11. Februar 2000) Betrifft: F(cid:246)rderung der europ(cid:228)ischen Rechtskultur in der Tschechischen Republik Das Verfassungsgericht der Tschechischen Republik entschied am 8. M(cid:228)rz 1995 in der Sache (cid:132)Dreithaler(cid:147), da(cid:223) Entrechtung und Abschub der deutschen Bev(cid:246)lkerung auf der Grundlage der sogenannten Benesch- Dekrete in Einklang mit den Rechtsprinzipien der zivilisierten Gesellschaften Europas standen. Demzufolge besitzt z. B. das Gesetz vom 8. Mai 1946 (cid:252)ber die Rechtm(cid:228)(cid:223)igkeit von Handlungen, die mit dem Kampf um die Wiedergewinnung der Freiheit der Tschechen und Slowaken zusammenh(cid:228)ngen, weiterhin G(cid:252)ltig- keit. Es handelt sich dabei um ein Straffreistellungsgesetz f(cid:252)r T(cid:228)ter, das den fortwirkenden Willk(cid:252)r- ma(cid:223)nahmen eine bis heute wirksame Rechtsgrundlage verschafft. Ist der Kommission dieses Urteil bekannt und wie beurteilt die Kommission angesichts der bevorstehenden Beitrittsverhandlungen die Tatsache, da(cid:223) in der Tschechischen Republik diskriminierende Gesetze in Kraft sind, die sich gegen andere Mitgliedstaaten oder Teile ihrer B(cid:252)rger richten? Teilt die Kommission die Auffassung, da(cid:223) die Beseitigung dieser Dekrete und Gesetze ein begr(cid:252)(cid:223)enswerter Beitrag zur gemeinsamen europ(cid:228)ischen Rechtsordnung w(cid:228)re? (2001/C 26 E/042) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0302/00 von Hartmut Nassauer (PPE-DE) an die Kommission (11. Februar 2000) Betrifft: Entschlie(cid:223)ung des Europ(cid:228)ischen Parlaments vom 15. April 1999 zum Bericht der Kommission (cid:252)ber die Fortschritte der Tschechischen Republik auf dem Weg zum Beitritt (1998) In seiner Entschlie(cid:223)ung zu dem regelm(cid:228)(cid:223)igen Bericht (1998) der Kommission (cid:252)ber die Fortschritte der Tschechischen Republik auf dem Weg zum Beitritt (A4-0157/1999) (1) hat das Europ(cid:228)ische Parlament am 15. April 1999 die tschechische Regierung aufgefordert, bestehende Gesetze und Dekrete aus den Jahren 1945 und 1946, die sich auf die Vertreibung von einzelnen Volksgruppen in der ehemaligen Tschechoslo- wakei beziehen, aufzuheben. In dem Fortschrittsbericht 1999 stellt die Kommission fest, da(cid:223) sie diese Entschlie(cid:223)ung des Parlaments bei der Erstellung des Berichts ber(cid:252)cksichtigt hat. Kann die Kommission mitteilen, ob sie im Anschlu(cid:223) an diese Entschlie(cid:223)ung mit der Regierung der Tschechischen Republik Gespr(cid:228)che (cid:252)ber diese Gesetze und Dekrete gef(cid:252)hrt hat und wie sie dieser Forderung des Europ(cid:228)ischen Parlaments im Rahmen der Beitrittsverhand- lungen Rechnung zu tragen gedenkt? (1) ABl. C 219 vom 30. 7. 1999, S. 443


title: 2000/791/EY: Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön päätös, tehty 11 päivänä helmikuuta 2000, hyvän hallintotavan säännöstön vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
Eurofound
citizen-authority relations
personnel administration

text: 15. 12. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 316/69 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) EUROOPAN ELIN- JA TYÖOLOJEN KEHITTÄMISSÄÄTIÖ EUROOPAN ELIN- JA TYÖOLOJEN KEHITTÄMISSÄÄTIÖN PÄÄTÖS, tehty 11 päivänä helmikuuta 2000, hyvän hallintotavan säännöstön vahvistamisesta (2000/791/EY) EUROOPAN ELIN- JA TYÖOLOJEN KEHITTÄMISSÄÄTIÖ ottaa huomioon Euroopan parlamentin 15 päivänä huhtikuuta 1999 antaman päätöslauselman Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 1998 (C4-0138/99), ottaa huomioon neuvoston 26 päivänä toukokuuta 1975 antaman asetuksen (ETY) N:o 1365/75 Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön perustamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1947/93 asetuksen muuttamisesta, ottaa huomioon neuvoston 29 päivänä kesäkuuta 1976 antaman asetuksen (ETY) N:o 1860/76, jossa määritetään Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön henkilöstö- säännöt, sekä muutosasetukset (ETY) N:o 680/87, (ETY) N:o 1238/80 ja (ETY) N:o 510/82, huomioon Amsterdamin ottaa avoimuutta koskevat määräykset ja erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 1 artiklan ja Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen 21 artiklan, sopimuksen ottaa huomioon Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnan raportin (1), joka koskee parlamentin omaa toimintaa vuosina 1996—1997 hyvän hallintotavan säännöstön laatimiseksi, ottaa huomioon Euroopan parlamentin 16 päivänä heinäkuuta 1998 antaman päätöslauselman Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta vuonna 1997 (C4-0270/98) (2), ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen oma-aloitteisen tutkimuksen koskien asiaa, oliko yhteisön eri toimielimillä ja laitoksilla hyvän hallintotavan säännöstöjä, joita niiden virka- miehet suhteissaan yleisöön noudattivat, ja oliko yleisöllä oikeus tutustua näihin säännöstöihin, ottaa huomioon nykyiset menettelysäännöt, jotka koskevat oikeutta saada tietoja säätiön asiakirjoista ja jotka sisältyvät hallintoneuvoston 21 päivänä marraskuuta 1997 tekemään päätökseen (3), katsoo, että Amsterdamin sopimuksen perusteella avoimuuden sisällytetty Euroopan unionista käsite on nimenomaisesti tehtyyn sopimukseen toteamuksella, jonka mukaan sopimus merkitsee uutta vaihetta kehityksessä sellaisen yhä läheisemmän liiton luomiseksi, tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia, jossa päätökset katsoo, että hallinnon tuominen lähemmäksi kansalaisia ja sen laadun parantamisen takaaminen edellyttävät hyvän hallinto- käytännön perusperiaatteiden, toimihenkilöiden on suhteissaan yleisöön noudatettava, luomista, joita katsoo, että tällainen säännöstö on hyödyksi sekä henkilöstön jäsenille, koska se antaa heille yksityiskohtaista tietoa määräyk- sistä, joita heidän on suhteissaan yleisöön noudatettava, että kansalaisille, koska se antaa kansalaisille tietoa käyttäytymisen jota heillä on oikeus odottaa ollessaan yhteydessä tasosta, yhteisön hallintoelimiin, katsoo, että tällainen säännöstö voi olla tehokas vain, jos se on kansalaisten saatavilla oleva julkinen asiakirja ja julkaistu päätöksen muodossa, kuten edellä mainittu päätös yleisön oikeudesta saada tietoa komission asiakirjoista, (1) A4-0190/97. (2) EYVL C 292, 21. 9. 1998, s. 168. (3) EYVL L 296, 17. 11. 1999, s. 25. L 316/70 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 12. 2000 katsoo, että parlamentti piti päätöslauselmissaan C4-0270/98 ja C4-0138/99 tervetulleena aloitetta, joka koski hyvän hallin- totavan säännöstön luomista Euroopan yhteisön toimielimille ja laitoksille, ja korosti kiireellistä tarvetta laatia tällainen sään- nöstö mahdollisimman pian, katsoo, että parlamentti piti yhtä tärkeänä, että tällainen sään- nöstö on kaikille Euroopan toimielimille ja laitoksille mahdolli- simman yhdenmukainen, että se on kaikkien Euroopan kansa- laisten saatavilla ja että se julkaistaan Euroopan yhteisöjen viralli- sessa lehdessä, pitää siksi toivottavana, että annetaan säännöstö, jossa määrä- tään niistä hyvän hallintotavan periaatteista, joita henkilöstön olisi suhteissaan yleisöön noudatettava, ja että tämä säännöstö on julkisesti saatavilla, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Yleinen määräys Suhteissaan yleisöön Euroopan elin- ja työolojen kehittämissää- tiön henkilökunnan on noudatettava tämän päätöksen sisäl- tämiä periaatteita, jotka muodostavat hyvän hallintokäytännön säännöstön, jäljempänä ’säännöstö’. 2 artikla Soveltamisala (henkilöt) Säännöstö koskee yleisön kanssa asioivaa henkilöstöä, 1. johon sovelletaan henkilöstösääntöjä. Säätiö ryhtyy aiheellisiin toimenpiteisiin varmistaakseen, 2. että tämän säännöstön määräyksiä sovelletaan myös muihin sen palveluksessa työskenteleviin henkilöihin, kuten henki- löihin, jotka työskentelevät yksityisoikeudellisen sopimuksen nojalla, tai kansallisista virkamieskunnista siirrettyihin asiantun- tijoihin ja harjoittelijoihin. 3. Yleisöllä tarkoitetaan luonnollisia henkilöitä ja oikeushen- kilöitä siitä riippumatta, onko näiden asuinpaikka tai rekiste- röity toimipaikka jäsenvaltiossa tai ei. 3 artikla Soveltamisala (asiat) Tämä säännöstö sisältää hyvän hallintotavan yleiset sovelletaan kaikkiin säätiön henkilöstön jolleivät ne kuulu 1. periaatteet, jäsenten ja yleisön välisiin suhteisiin, erityisten määräysten piiriin. joita 4 artikla Lainmukaisuus Henkilöstön on noudatettava lakia ja sovellettava yhteisön lain- säädännössä annettuja sääntöjä ja menettelyjä. Henkilöstön on erityisesti huolehdittava siitä, että päätöksillä, jotka saattavat vaikuttaa yksityishenkilöiden oikeuksiin tai etuihin, on oikeus- perusta ja että niiden sisältö on lain mukainen. 5 artikla Syrjinnästä pidättäytyminen Käsitellessään yleisön esittämiä pyyntöjä ja tehdessään 1. päätöksiä henkilöstön on varmistuttava, että yhdenvertaisen kohtelun periaatetta kunnioitetaan. Yleisö saa saman kohtelun samassa asiassa. Jos kohtelussa ilmenee eroja, henkilöstön on varmistut- 2. tava, että erot ovat perusteltuja kyseisen tapauksen objektii- visten ja merkittävien piirteiden vuoksi. 3. Henkilöstön on erityisesti vältettävä kaikkea yleisön joka perustuu jäsenten välistä epäoikeudenmukaista syrjintää, kansalaisuuteen, sukupuoleen, rodulliseen tai etniseen alkupe- rään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaan, ikään tai suku- puolisiin mieltymyksiin. 6 artikla Suhteellisuus 1. Päätöksiä tehdessään henkilöstön on varmistuttava, että toimenpiteet ovat oikeassa suhteessa tavoitteisiin nähden. Henkilöstön on erityisesti vältettävä kansalaisten oikeuksien rajoittamista tai vaatimusten kohdistamista kansalaisiin, jos tai vaatimukset eivät ole kohtuullisessa kyseiset rajoitukset suhteessa toiminnan tavoitteisiin. 2. Päätöksiä tehdessään henkilöstön on saatettava yksityis- henkilöiden edut ja yleiset edut oikeudenmukaiseen tasapai- noon. 7 artikla Vallan väärinkäytöstä pidättäytyminen Valtuuksia on käytettävä yksinomaan niihin tarkoituksiin, joita varten ne kyseisissä säädöksissä annetaan. Henkilöstön on erityisesti vältettävä valtuuksien käyttämistä tarkoituksiin, joilla ei ole oikeusperustaa tai jotka eivät ole perusteltavissa julkisen edun nimissä. 8 artikla Puolueettomuus ja riippumattomuus 1. Henkilöstön on oltava puolueeton ja riippumaton. Henki- löstön on pidättäydyttävä kaikista mielivaltaisista toimista, jotka vaikuttavat kielteisesti yleisöön, sekä kaikesta suosivasta kohtelusta syystä riippumatta. 2. Tämän säännöstön periaatteita ei sovelleta säätiön ja sen henkilöstön välisiin suhteisiin. Näistä suhteista määrätään henkilöstösäännöissä. 2. Mitkään ulkopuoliset seikat, poliittiset vaikuttimet tai henkilökohtaiset edut mukaan luettuna, eivät saa vaikuttaa henkilöstön toimintaan. 15. 12. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 316/71 Henkilöstön jäsenten on pidättäydyttävä osallistumasta 3. sellaisiin päätöksiin, jotka koskevat heidän omia etujaan tai heidän perheensä, sukulaistensa, ystäviensä tai tuttaviensa etuja. 9 artikla Objektiivisuus tehdessään henkilöstön on otettava huomioon Päätöksiä keskeiset seikat painottaen kutakin niistä aiheellisella tavalla ja suljettava kaikki asiaankuulumattomat seikat tarkastelun ulko- puolelle. 10 artikla Perustellut odotukset ja johdonmukaisuus Henkilöstön on toimittava johdonmukaisesti sekä oman 1. hallintokäytäntönsä säätiön hallinnollisen toiminnan suhteen. Henkilöstön jäsenen on noudatettava säätiön tavan- jollei hänellä ole laillista syytä omaisia hallintokäytäntöjä, poiketa kyseisistä käytännöistä yksittäisessä tapauksessa. että Henkilöstön on kunnioitettava perusteltuja ja kohtuullisia joita yleisöllä on säätiön aikaisemman toiminnan 2. odotuksia, valossa. 11 artikla Oikeudenmukaisuus 14 artikla Vastaanottoilmoitus ja asiasta vastaavan toimihenkilön osoittaminen Kaikista säätiölle lähetetyistä kirjeistä tai valituksista on 1. lähetettävä vastaanottoilmoitus kahden viikon kuluessa, paitsi jos vastaus asiakysymykseen voidaan lähettää tuon ajan kuluessa. 2. Vastauksessa tai vastaanottoilmoituksessa on ilmoitettava asiaa käsittelevän henkilöstön jäsenen nimi ja puhelinnumero sekä yksikkö, johon hän kuuluu. Vastaanottoilmoitusta tai vastausta ei tarvitse lähettää 3. tapauksissa, joissa kirjeet tai valitukset ovat häiritseviä liiallisen määränsä takia tai itseään toistavan tai aiheettoman luonteensa vuoksi. 15 artikla Velvollisuus siirtää asia säätiön toimivaltaiseen yksikköön Jos säätiölle osoitettu kirje tai valitus on osoitettu tai 1. välitetty yksikköön, joka ei ole toimivaltainen käsittelemään sitä, säätiön yksiköiden on varmistuttava, että asiakirja välite- tään viipymättä säätiön asiasta vastaavaan yksikköön. 2. Kirjeen tai valituksen alun perin vastaanottaneen yksikön on ilmoitettava sen esittäjälle tästä siirrosta sekä ilmoitettava sen henkilöstön jäsenen nimi ja puhelinnumero, jolle asiakirja on välitetty. Henkilöstön on toimittava oikeudenmukaisesti ja kohtuullisesti. 16 artikla 12 artikla Kohteliaisuus 1. Henkilöstön on suhteissaan yleisöön oltava palveluhen- kinen, asiallinen, kohtelias ja yleisön käytettävissä. Vastatessaan kirjeisiin, puheluihin tai sähköpostiviesteihin henkilöstön on pyrittävä toimimaan mahdollisimman avuliaasti ja vastaamaan esitettyihin kysymyksiin. 2. Jos henkilöstön jäsen ei ole vastuussa kyseisestä asiasta, hänen on ohjattava kansalainen asiasta vastaavan muun henki- löstön jäsenen puoleen. Sellaisen virheen tapahtuessa, 3. joka vaikuttaa kielteisesti yleisön yksittäisen jäsenen oikeuksiin tai etuihin, henkilöstön on esitettävä anteeksipyyntönsä. 13 artikla Kirjeisiin vastaaminen kansalaisen kielellä Henkilöstön on tunnettava kaikkien unionin kansalaisten tai yleisön jäsenten, jotka kirjoittavat säätiölle jollakin yhteisön kielistä, oikeus saada vastaus samalla kielellä. Oikeus tulla kuulluksi ja antaa lausuntoja 1. Yksityishenkilöiden oikeuksia tai etuja koskevissa tapauk- sissa henkilöstön on varmistuttava, että puolustautumisoikeutta kunnioitetaan päätöksentekoprosessin kaikissa vaiheissa. Kaikilla yleisön jäsenillä on tapauksissa, 2. joissa heidän oikeuksiinsa tai etuihinsa vaikuttava päätös tulee käsiteltäväksi, oikeus antaa kirjallisia lausuntoja ja tarvittaessa esittää suullisia huomautuksia ennen päätöksentekoa. 17 artikla Päätöksenteon kohtuulliset määräajat 1. Henkilöstön on varmistuttava, että kaikista säätiölle esite- tyistä pyynnöistä tai valituksista tehdään päätös kohtuullisen määräajan kuluessa, viivyttelemättä ja joka tapauksessa viimeis- tään kahden kuukauden kuluttua niiden vastaanottamisesta. Sama määräys koskee yleisön lähettämiin kirjeisiin vastaamista. Jos säätiölle esitetystä pyynnöstä tai valituksesta ei siinä 2. käsitellyn asian monimutkaisuuden vuoksi voida tehdä päätöstä edellä tarkoitetun määräajan kuluessa, henkilöstön on ilmoitet- tava tästä pyynnön tai valituksen esittäjälle mahdollisimman pian. Tällaisessa tapauksessa lopullisesta päätöksestä ilmoite- taan esittäjälle mahdollisimman pian. L 316/72 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 12. 2000 18 artikla Päätösten perustelemisvelvollisuus 22 artikla Tiedustelut Kaikki säätiön päätökset, jotka saattavat vaikuttaa kieltei- 1. sesti yksityishenkilön oikeuksiin tai etuihin, on perusteltava ilmoittamalla selvästi asiaan liittyvät ja päätöksen oikeusperuste. tosiasiat 1. Henkilöstön on vastuullaan olevissa tapauksissa vastat- tava yleisön jäsenten esittämiin tiedusteluihin. Henkilöstön on huolehdittava siitä, että annetut tiedot ovat selkeitä ja ymmär- rettäviä. Henkilöstön on vältettävä tekemästä päätöksiä, 2. perustelut ovat puutteelliset tai epämääräiset tai sisällä tapauskohtaisia perusteluja. joiden jotka eivät Jos samanlaiset päätökset koskevat niin suurta henkil- 3. öiden määrää, että päätöksen perusteluja ei voida yksityiskoh- ja jos tämän takia annetaan vakiomuotoisia taisesti esittää, vastauksia, hän henkilöstön jäsenen on taattava, myöhemmin antaa tapauskohtaiset perustelut kansalaiselle, joka nimenomaisesti sellaisia pyytää. että 19 artikla Valitusmahdollisuuksien osoittaminen 1. Sellaisessa säätiön päätöksessä, joka saattaa vaikuttaa kiel- teisesti yksityishenkilön oikeuksiin tai etuihin, on viitattava muutoksenhakumahdollisuuksiin käytettävissä päätöksen vastustamiseksi. Päätöksessä on erityisesti ilmoitet- tava oikeussuojakeinojen luonteesta, joissa niitä voidaan käyttää, sekä niiden käytön määräajoista. elimistä, oleviin Päätöksissä on erityisesti 2. viitattava mahdollisuuteen nostaa kanne ja kannella oikeusasiamiehelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 230 ja 195 artiklassa määrätyllä tavalla. 20 artikla Päätöksestä ilmoittaminen Jos suullinen tiedustelu on liian monimutkainen tai liian 2. kattava käsiteltäväksi, henkilöstön on pyydettävä kyseistä henkilöä esittämään pyyntönsä kirjallisesti. Jos toimihenkilö ei 3. luottamuksellisuussyistä voi antaa pyydettyjä tietoja, hänen on tämän säännöstön 18 artiklan mukaisesti ilmoitettava kyseiselle henkilölle syyt, joiden vuoksi hän ei voi antaa tietoja. Jos henkilöstöltä pyydetään tietoja asioista, joista hän ei 4. ole vastuussa, hänen on ohjattava tiedustelun esittäjä asiasta vastaavan henkilön puoleen sekä ilmoitettava tämän nimi ja puhelinnumero. Jos henkilöstön jäsen saa toista yhteisön toimielintä tai virastoa koskevia kyselyjä, hänen on ohjattava tiedustelun esittäjä tuon toimielimen tai laitoksen puoleen. 5. Henkilöstön on tarvittaessa pyynnön aiheen mukaan ohjattava tietoja pyytävä henkilö säätiön yleisölle tiedottami- sesta vastaavan yksikön puoleen. 23 artikla Pyynnöt saada tutustua asiakirjoihin 1. Jos henkilöstön jäseneltä pyydetään lupaa saada tutustua säätiön asiakirjoihin, hänen on sallittava näihin asiakirjoihin tutustuminen noudattaen säätiön päätöstä oikeudesta tutustua säätiön asiakirjoihin (1). 2. Jos henkilöstö ei voi noudattaa suullista pyyntöä saada tutustua asiakirjoihin, kansalaista on kehotettava esittämään pyyntö kirjallisesti. 1. jotka Henkilöstön on varmistuttava, että päätöksistä, vaikuttavat yksityishenkilöiden oikeuksiin tai etuihin, ilmoite- taan kyseiselle henkilölle tai kyseisille henkilöille kirjallisesti heti, kun päätös on tehty. 24 artikla Asianmukainen kirjaaminen 2. Henkilöstön on pidättäydyttävä tiedottamasta päätöksestä muille lähteille ennen kuin kyseiselle henkilölle tai kyseisille henkilöille on ilmoitettu. Säätiön osastojen on pidettävä riittävää kirjaa saapuvasta ja lähtevästä postista, vastaanottamistaan asiakirjoista sekä toteut- tamistaan toimenpiteistä. 21 artikla Tietosuoja 25 artikla Säännöstön julkisuus Kansalaisen henkilötietoja käsittelevän henkilöstön on 1. kunnioitettava periaatteita, jotka on esitetty yksilöiden suoje- lusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetussa direktiivissä 95/46/EY. 2. Henkilöstön on erityisesti vältettävä henkilötietojen käyt- tämistä muihin kuin oikeutettuihin tarkoituksiin tai tällaisten joilla ei ole niihin oikeutta. tietojen välittämistä henkilöille, 1. Säätiö toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että tämä säännöstö saa kansalaisten keskuudessa mahdolli- simman suuren julkisuuden. Säätiö toimittaa kopion tästä säännöstöstä kaikille sitä 2. pyytäville kansalaisille. (1) EYVL L 296, 17. 11. 1999, s. 25 15. 12. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 316/73 26 artikla Oikeus kannella Euroopan oikeusasiamiehelle Jos henkilöstö laiminlyö tässä säännöstössä esitettyjen periaat- teiden noudattamisen, asiasta voidaan kannella Euroopan oikeusasiamiehelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 195 artiklan ja Euroopan oikeusasiamiehen ohjesäännön mukaisesti (1). 27 artikla Päätöksen tarkistaminen Tätä päätöstä tarkistetaan kahden voimassaolovuoden jälkeen. Vuoden 2002 loppuun mennessä säätiön johtaja esittää kerto- muksen hallintoneuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpa- nosta 12. helmikuuta 2000 ja 11. helmikuuta 2002 välisenä aikana tämän tarkistamisen valmistelua varten. 28 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan 12 päivänä helmikuuta 2000. Se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä 11 päivänä helmikuuta 2000. Johtokunnan puolesta Marc BOISNEL Varapuheenjohtaja (1) Euroopan parlamentin 9 päivänä maaliskuuta 1994 tekemä päätös 94/262/EHTY, EY, Euratom asetuksesta ja yleisistä ehdoista, jotka koskevat oikeusasiamiehen työtehtävien hoitamista (EYVL L 113, 4. 5. 1994, s. 15)


title: Nařízení Komise (ES) č. 329/2000 ze dne 11. února 2000, kterým se mění nařízení (ES) č. 1238/95, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2100/94, pokud jde o poplatky, které je třeba zaplatit Odrůdovému úřadu Společenství

eurovoc_concepts:
Community body
crop production
tax system

text: 03/sv. 28 CS Úřední věstník Evropské unie 239 32000R0329 12. 2. 2000 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 37/19 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 329/2000 ze dne 11. února 2000, kterým se mění nařízení (ES) č. 1238/95, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2100/94, pokud jde o poplatky, které je třeba zaplatit Odrůdovému úřadu Společenství KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství (1), ve znění nařízení (ES) č. 2506/95 (2), a zejména na článek 113 uvedeného nařízení, vzhledem k těmto důvodům: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (ES) č. 1238/95 ze dne 31. května 1995, Nařízení kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2100/94, pokud jde o poplatky, které je třeba zaplatit Odrůdovému úřadu Společenství (3), stanovilo úkony a okolnosti, za kterých mají být zaplaceny Odrů- těchto dovému úřadu Společenství poplatky, a výši poplatků. Finanční situace Odrůdového úřadu Společenství se vyvi- nula tak, že roční příjmy Odrůdového úřadu Společen- ství, které se skládají zejména ze současných poplatků, v budoucnosti pravděpodobně značně překročí roční výdaje Úřadu. Navíc nezahrnují souhrnného rozpočtu Evropských společenství. roční příjmy žádné příspěvky ze (ES) Podle čl. 36 odst. 2 druhé odrážky nařízení č. 2100/94 postoupila Správní rada Odrůdového úřadu Společenství Komisi návrh změn týkajících se finanční situace. Snížení úrovně určitých poplatků účtovaných žadatelům a držitelům odrůdových práv Společenství je tím ospra- vedlněno. Je nezbytné vyjasnit, kdo stanoví výši správního poplatku za výpisy z rejstříků Odrůdového úřadu Spole- čenství podle čl. 82 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1239/95 ze dne 31. května 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2100/94, pokud jde o řízení před Odrůdovým úřadem Společen- ství (4) ve znění nařízení (ES) č. 448/96 (5). (1) Úř. věst. L 227, 1. 9. 1994, s. 1. (2) Úř. věst. L 258, 28. 10. 1995, s. 3. (3) Úř. věst. L 121, 1. 6. 1995, s. 31. (4) Úř. věst. L 121, 1. 6. 1995, s. 37. (5) Úř. věst. L 62, 13. 3. 1996, s. 3. (7) (8) (9) (10) sporných případů vyžaduje popis rodů K vyloučení nebo druhů, na kterém je založena kategorizace odrůd do jedné ze tří skupin zkušebních poplatků uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 1238/95, větší přesnost. Nařízení způsobem pozměnit. (ES) č. 1238/95 je tedy třeba odpovídajícím Nová opatření finančního roku 2000. je třeba použít s účinkem od počátku Podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1103/97 ze dne 17. června 1997 o některých ustanoveních týkajících se zavedení eura (6) se každý odkaz na ECU nahrazuje odkazem na euro. (11) Správní rada byla konzultována podle čl. 113 odst. 4 nařízení (ES) č. 2100/94. (12) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro odrůdová práva, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (ES) č. 1238/95 se mění takto: 1. V článku 7 odst. 1 se údaj „1 000“ nahrazuje údajem „900“. 2. V článku 8: — se v odstavci 2 zrušují slova „jednoho měsíce“ a — v odstavci 5 se v anglickém znění slova „Implementing rules“ nahrazují slovy „Proceedings Regulation“. 3. V článku 12: — se v odst. 1 písm. c) slova „publikací vydaných Úřadem“ nahrazují slovy „publikací vydaných Úřadem a“; — se v odstavci 1 doplňuje nové písmeno, které zní: „d) správní poplatek uvedený v čl. 82 odst. 2 proces- ního nařízení. “ — se v odstavci 2 slova „odst. 1 písm. b) a c)“ nahrazují slovy „odst. 1 písm. b), c) a d)“. (6) Úř. věst. L 162, 19. 6. 1997, s. 1. 240 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 28 4. Příloha I se nahrazuje tímto: „PŘÍLOHA I daceae, Pelargonium LHérit. ex Ait. , Pentas Benth. , Petunioa Juss. , Rhododendron L. , Rosa L. , Saintpualia H. Wendl. , Spathiphyllum Schott. Zkušební poplatek, který má být zaplacen podle článku 8, činí: Skupina C 700 EUR Skupina A 1 000 EUR Skupina A se vztahuje na níže uvedené rody nebo druhy: Avena sativa L. , Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Döll, Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. crassa (Alef. ) Wittm, Brassica napus L. , Glycine max (L. ) Merril, Gossypium L. , Helianthus annuus L. , Hordeum vulgare L. sensu lato, Oryza sativa L. , Phalaris canariensis L. , Sorghum bicolor (L. ) Moench, Sorghum (L. ) Moench x sudanense Sorghum sudanense (Piper) Stapf. , Secale cereale L. , Solanum tuberosum L. , Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol. , Triticum durum Desf. , Triticum spelta L. , Triticosecale Wittm. , Zea mays L. (Piper) Stapf. , Sorghum bicolor Skupina B Skupina B se vztahuje na: 800 EUR 1. zemědělské plodiny (včetně trav), které nejsou uvedeny ve skupině A a 2. níže uvedené rody nebo druhy: Allium cepa L. var. cepa L. , Capsicum annuum L. , Cichorium endivia L. , Citrullus lanatus (Thunb. ) Matsum et. Nakai, Cucumis melo L. , Cucumis sativus L. , Cucurbita pepo L. , Cucurbita moschata L. (Duch. ) Duch. Ex. Prior, Cucurbita maxima Duch. , Lactuca sativa L. , Lycopersicon lycopersicum (L. ) Karst. ex. Farw. , Phaseolus vulgaris L. , Pisum sativum L. (partim), Solanum melongena L. , Vicia faba L. (partim); Begonia-Elatior- L. , Anthurium Schott, Alstroemeria Hybriden, Calibrachoa-Hybriden, Chrysanthemum L. , Dian- thus L. , Euphoria pulcherrima Willd. ex Klotzsch, Fuchsia L. , Gerbera L. , Impatiens L. , Kalanchoe Adans. , Lilium L. , Orchi- Skupina C se vztahuje na všechny rody a druhy, které nejsou uvedeny ani ve skupině A ani ve skupině B. “ 5. Příloha II se nahrazuje tímto: „PŘÍLOHA II Roční poplatek, který má být zaplacen podle článku 9 na základě skupin uvedených v příloze I za každý rok trvání je uveden níže. Skupina B 400 500 600 700 (EUR) C 300 400 500 600“ Rok 1 2 3 A 400 600 800 4 a následující roky 1 000 Článek 2 Toto nařízení 1. v Úředním věstníku Evropských společenství. vstupuje v platnost dnem vyhlášení Použije se na poplatky, které se stanou splatnými úřadu ledna 2000 nebo později podle příslušných ustano- 2. dnem 1. vení nařízení (ES) č. 1238/95. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 11. února 2000. Za Komisi David BYRNE člen Komise