title: Regolamento (CE) n. 465/2000 della Commissione, del 29 febbraio 2000, che istituisce misure di salvaguardia per le importazioni in provenienza dai paesi e territori d'oltremare di prodotti del settore dello zucchero con origine cumulata CE/PTOM

text: 1. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 56/39 REGOLAMENTO (CE) N. 465/2000 DELLA COMMISSIONE del 29 febbraio 2000 che istituisce misure di salvaguardia per le importazioni in provenienza dai paesi e territori d'oltremare di prodotti del settore dello zucchero con origine cumulata CE/PTOM LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, vista la decisione 91/482/CEE del Consiglio, del 25 luglio 1991, relativa all'associazione dei paesi e territori d'oltremare alla Comunità economica europea (1), modificata da ultimo dalla decisione 2000/169/CE (2), qui di seguito «decisione PTOM», in particolare l'articolo 109, sentito il comitato istituito dall'allegato IV, articolo 1, paragrafo 2, di detta decisione, considerando quanto segue: (1) (2) (3) (4) La Commissione ha constatato che le importazioni di zucchero (codice NC 1701) e di miscele di zucchero e cacao dei codici NC 1806 10 30 e 1806 10 90 prove- nienti dai paesi e territori d'oltremare (di seguito PTOM) registrano dal 1997 una fortissima progressione, soprat- tuto le importazioni di zucchero come tale con origine cumulata CE-PTOM. Tali importazioni sono passate da 0 tonnellate nel 1996 a oltre 48 000 tonnellate nel 1999. fruiscono all'importazione nella I prodotti Comunità di esenzione dai dazi all'importazione e sono ammessi senza limiti quantitativi conformemente all'arti- colo 101, paragrafo 1, della decisione PTOM. suddetti Con il regolamento (CE) n. 2423/1999 della Commis- sione, del 15 novembre 1999, che istituisce misure di salvaguardia per lo zucchero del codice NC 1701 e per le miscele di zucchero e cacao dei codici NC 1806 10 30 e 1806 10 90 originari dei paesi e territori d'oltre- mare (3), applicabile fino al 29 febbraio 2000, la Commissione ha sottoposto queste importazioni a regimi comportanti un prezzo minimo per lo zucchero e procedure di sorveglianza comunitaria per le miscele di zucchero e cacao, in modo da mettere i prodotti impor- tati in condizioni di parità di concorrenza con i prodotti comunitari. Con la decisione 2000/169/CE, del 25 febbraio 2000, che proroga la decisione 91/482/CEE relativa all'associa- zione dei paesi e territori d'oltremare alla Comunità economica europea, il Consiglio ha prorogato di un anno, fino al 28 febbraio 2001, il periodo di applica- zione della decisione PTOM. Negli ultimi anni sono sorte difficoltà sul mercato dello zucchero comunitario, che è un mercato eccedentario. Il consumo di zucchero si mantiene ad un livello costante di 12,7 milioni di tonnellate; pertanto qualsiasi importa- zione di zucchero nella Comunità comporta la destina- (5) (6) (7) (8) zione all'esportazione di un corrispondente quantitativo di zucchero comunitario che non può essere smaltito su tale mercato; per questo zucchero sono pagate restitu- zioni a carico del bilancio comunitario (ad oggi circa 520 EUR/t). Tuttavia, il volume delle esportazioni con beneficio di restituzioni sono limitate dall'accordo sull'a- gricoltura concluso nel quadro dell'Uruguay Round e ridotte da 1 555 600 tonnellate nella campagna 1995/ 1996 a 1 273 500 tonnellate nella campagna 2000/ 2001. Queste difficoltà rischiano di provocare una forte desta- bilizzazione dell'OCM dello zucchero. Per la campagna di commercializzazione 2000/2001, che inizia il 1o luglio 2000, si prevede, sulla base delle stime più prudenti attualmente disponibili, di ridurre di 500 000 tonnellate le quote dei produttori comunitari (4). Ogni importazione supplementare di zucchero e di prodotti con elevata concentrazione di zucchero provenienti dai PTOM comporterà una riduzione più importante delle quote dei produttori comunitari e quindi una maggiore perdita di garanzia del loro reddito. Le importazioni si effettuano in un periodo di circa tre mesi successivo alla domanda di rilascio dei titoli a causa della durata di validità di questi ultimi. Pertanto, ogni aumento delle importazioni, anche di quelle avvenute nei mesi precedenti l'inizio della campagna 2000/2001, condiziona stessa campagna e producono gli effetti negativi menzionati al considerando 5. situazione del mercato nella la Di conseguenza permangono difficoltà che comportano il rischio di deterioramento per un settore economico della Comunità. La Commissione ha pertanto deciso, il 22 febbraio 2000, che occorre applicare la clausola di salvaguardia di cui all'articolo 109 della decisione PTOM nei confronti delle importazioni PTOM con origine cumulata CE/PTOM per i prodotti del settore dello zucchero. La decisione PTOM, come specificato all'articolo 100, intende promuovere gli scambi tra i PTOM e la Comu- nità, tenuto conto dei rispettivi livelli di sviluppo; a norma dell'articolo 109, paragrafo 2, della decisione PTOM, vanno scelte in via prioritaria le misure che turbano il meno possibile il funzionamento dell'Associa- zione e della Comunità; la loro portata non deve ecce- dere il limite di quanto è strettamente indispensabile per porre rimedio alle difficoltà manifestatesi. (1) GU L 263 del 19. 9. 1991, pag. 1. (2) GU L 55 del 29. 2. 2000, pag. 67. (3) GU L 294 del 16. 11. 1999, pag. 11. (4) Articolo 26, paragrafo 5, del regolamento (CE) n. 2038/1999 del Consiglio, del 13 settembre 1999, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dello zucchero (GU L 252 del 25. 9. 1999, pag. 1. ) L 56/40 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 1. 3. 2000 (9) i prodotti dei fine, è opportuno limitare ad un quantitativo A tal massimo di 3 340 tonnellate di zucchero l'origine cumu- lata CE/PTOM per codici 1701, 1806 10 30 e 1806 10 90; il quantitativo suddetto corrisponde alla somma dei volumi annuali più elevati delle importazioni dei suddetti prodotti constatati nei tre anni precedenti le importazioni il 1999, anno in cui hanno registrato una progressione esponenziale e per le quali è stata avviata un'indagine dell'OLAF in seguito a sospette irregolarità. Anche le importazioni dei prodotti dei codici 1806 10 30 e 1806 10 90 devono essere sottoposte a misure di salvaguardia a causa del tenore elevato di zucchero e degli effetti negativi, della stessa natura di quelli per lo zucchero come tale, sull'OCM dello zucchero; questa misura dovrebbe garantire che i quantitativi di prodotti a base di zucchero importati originari dei PTOM non superino un volume tale da provocare perturbamenti all'OCM dello zucchero, assicu- rando loro tuttavia uno sbocco commerciale. (10) La Commissione si riserva il diritto di proporre al Consi- glio, nell'ambito della revisione della decisione PTOM, di sopprimere le disposizioni che consentono il cumulo oppure di applicare un limite quantitativo al livello più basso possibile, tenuto conto dei vantaggi economici effettivi dei PTOM, degli obiettivi della politica agricola comune e dei vincoli di bilancio. (11) Il rispetto delle disposizioni introdotte dal presente rego- lamento può essere garantito dai controlli specifici rela- tivi alle merci importate oggetto delle misure previste dal presente regolamento, nonché dai controlli istituiti tramite le disposizioni comunitarie in materia di immis- sione in libera pratica e di valore in dogana, introdotte segnatamente dal regolamento (CEE) n. 2913/92 del Consiglio, del 12 ottobre 1992, che istituisce un codice doganale comunitario (1), modificato da ultimo dal rego- lamento (CE) n. 955/1999 del Parlamento europeo e del Consiglio (2), applicabili agli scambi con i paesi terzi. (12) Per garantire una gestione ordinata, evitare operazioni speculative e consentire controlli efficaci occorre preci- sare le modalità di presentazione delle domande di titoli. Vi devono figurare, in particolare, la prova che il richie- dente pratica abitualmente l'attività commerciale nel settore dello zucchero, una dichiarazione secondo cui la stessa persona non ha presentato altre domande di titoli e la prova che è stata costituita una cauzione specifica per l'adempimento degli obblighi derivanti dai titoli. (13) Alla luce degli effetti delle importazioni menzionate al considerando 6, è opportuno applicare immediatamente le misure di salvaguardia, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per i prodotti dei codici tariffari NC 1701, 1806 10 30 e 1806 10 90, l'origine cumulata CE/PTOM di cui all'articolo 6 dell'allegato II della decisione 91/482/CEE è ammessa per un quantitativo di 3 340 tonnellate di zucchero nel periodo di applicazione del presente regolamento. Ai fini del rispetto del limite suddetto, per i prodotti diversi dallo zucchero come tale viene preso in considerazione il tenore di zucchero del prodotto importato. Articolo 2 L'importazione dei prodotti di cui all'articolo 1 è subordi- 1. nata al rilascio di un titolo d'importazione. 2. Gli articoli da 2 a 6 del regolamento (CE) n. 2553/97 della Commissione, del 17 dicembre 1997, recante modalità per il rilascio dei titoli d'importazione relativi a taluni prodotti dei codici NC 1701, 1702, 1703 e 1704 con origine cumulata ACP/PTOM (3), si applicano mutatis mutandis. Tuttavia: — i titoli recano il numero d'ordine 53. 0001; — non si applica l'articolo 4, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 2553/1997; — le domande sono presentate alle autorità competenti nei primi cinque giorni lavorativi di ogni mese, tranne nel mese di marzo 2000, in cui le domande sono presentate entro il 15 marzo 2000. 3. Le domande di titoli d'importazione sono accompagnate da copia dei titoli d'esportazione rilasciati in conformità dell'ar- ticolo 13 del regolamento (CE) n. 2038/1999 del Consiglio, del 13 settembre 1999, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dello zucchero (4), relativi allo zucchero dei prodotti di cui all'articolo 1. Articolo 3 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblica- zione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Esso si applica fino al 30 settembre 2000. (1) GU L 302 del 19. 10. 1992, pag. 1. (2) GU L 119 del 7. 5. 1999, pag. 1. (3) GU L 349 del 19. 12. 1997, pag. 26. (4) GU L 252 del 25. 9. 1999, pag. 1. 1. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 56/41 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 29 febbraio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0583/00 di Mark Watts (PSE) alla Commissione. Politica europea dei trasporti sostenibile.

formats: html pdf print

text: C 374 E/112 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/131) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0582/00 di Mark Watts (PSE) alla Commissione (29 febbraio 2000) Oggetto: Politica europea dei trasporti sostenibile Possono i governi nazionali e le istituzioni dell(cid:146)UE, di solito ai ferri corti sulle questioni dei trasporti, raggiungere davvero una sufficiente consonanza di vedute? Risposta data dalla sig. ra de Palacio a nome della Commissione (14 aprile 2000) Quella del trasporto sostenibile Ł una questione di importanza primaria tanto per gli Stati membri che per la Comunit(cid:224) nel suo complesso. Il raggiungimento di un accordo soddisfacente al riguardo sar(cid:224) possibile solo con il dialogo e un atteggiamento disponibile. A tale scopo la Commissione ha istituito un gruppo misto di esperti nel settore dell(cid:146)ambiente e dei trasporti per ottenere un parere su questioni inerenti al trasporto ecologicamente sostenibile, uno degli argomenti chiave della politica comune dei trasporti. Nel secondo semestre dell(cid:146)anno in corso la Commissione intende presentare una comunicazione nella quale la politica comune dei trasporti viene esaminata nel nuovo contesto del XXI secolo. Tale comunicazione tiene conto dei profondi cambiamenti tuttora in corso nell(cid:146)ambito dell(cid:146)economia europea e della tendenza verso la globalizzazione. Oltre a questa iniziativa, nel 2000 la Commissione intende presentare un(cid:146)altra comunicazione sul trasporto urbano ecologico. Queste due comunicazioni offriranno alla Commissione l(cid:146)opportunit(cid:224) di rivalutare le misure necessarie, affinchØ il settore dei trasporti svolga un ruolo significativo nello sforzo generale teso a garantire lo sviluppo sostenibile nella Comunit(cid:224). (2000/C 374 E/132) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0583/00 di Mark Watts (PSE) alla Commissione (29 febbraio 2000) Oggetto: Politica europea dei trasporti sostenibile Pu(cid:242) la Commissione dichiarare in che misura ritiene che l(cid:146)UE debba consapevolmente adoperarsi per l(cid:146)armonizzazione delle politiche dei trasporti in Europa, uniformando norme di circolazione, regimi fiscali, limiti di velocit(cid:224), prescrizioni di sicurezza e norme sui veicoli, e adottando comuni politiche di deregolamentazione? Risposta data dalla sig. ra de Palacio a nome della Commissione (14 aprile 2000) La Commissione ritiene necessario portare avanti l(cid:146)armonizzazione delle politiche dei trasporti fino a garantire il funzionamento efficiente del mercato interno, evitare distorsioni di concorrenza e promuovere la protezione ambientale nonchØ la sicurezza dei trasporti. Le norme comuni relative al traffico internazionale, unitamente a talune norme interne concernenti ad esempio le dimensioni, la forma o il colore della segnaletica, sono stabilite dalla Convenzione di Vienna sul trasporto internazionale su strada, alla cui applicazione vigila la Commissione economica per l(cid:146)Europa delle Nazioni Unite. I limiti di velocit(cid:224) sono invece stabiliti a livello nazionale dagli Stati membri. In assenza di un chiaro la Commissione non intravedere qualche possibilit(cid:224) di successo in questo settore, messaggio che lasci intende intervenire direttamente, ma ritiene si possano raggiungere risultati migliori mettendo a punto dispositivi per il controllo della velocit(cid:224). In merito ai requisiti di sicurezza e alle norme tecniche sui veicoli, il processo di armonizzazione Ł stato in parte completato sia per i veicoli commerciali che per le autovetture. 28. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 374 E/113 Recentemente la Commissione ha pubblicato un seguito (1) della comunicazione sulla sicurezza stradale del 1997, nel quale sono descritti i progressi compiuti nell(cid:146)attuazione del programma d(cid:146)azione per la sicurezza stradale nel periodo 1997-2001 e sono fissate le priorit(cid:224) per il futuro. Con l(cid:146)adozione della comunicazione in materia di sicurezza marittima del trasporto di idrocarburi (2) il 21 marzo 2000, la Commissione ha inoltre fatto un importante passo avanti verso il miglioramento della sicurezza delle acque comunitarie. In particolare, nella comunicazione si propone di rafforzare la legislazione vigente riguardante i controlli da parte dello Stato di approdo e le societ(cid:224) di classificazione, nonchØ il disarmo delle petroliere monoscafo nelle acque comunitarie. Nel settore dei trasporti aerei, la Commissione interviene in materia di sicurezza mediante la creazione di un(cid:146)autorit(cid:224) europea per la sicurezza dell(cid:146)aviazione civile, la quale dovrebbe garantire un livello di sicurezza elevato ed armonizzato grazie all(cid:146)integrazione dei sistemi nazionali. infine, (1) COM(2000) 125 def. (2) COM(2000) 142. (2000/C 374 E/133) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0587/00 di Mark Watts (PSE) alla Commissione (29 febbraio 2000) Oggetto: Politica europea sostenibile in materia di trasporti Qual Ł il giudizio della Commissione sull(cid:146)intrinseca difficolt(cid:224) di conciliare il desiderio di realizzare rapidamente i vantaggi economici offerti dalle reti transeuropee e l(cid:146)inquietudine di affrontare adeguata- mente le questioni ambientali? Risposta data dalla sig. ra de Palacio in nome della Commissione (13 aprile 2000) L(cid:146)articolo 6 (ex articolo 3c) del trattato CE stabilisce che le esigenze connesse con la tutela dell(cid:146)ambiente devono essere integrate nella definizione e nell(cid:146)attuazione di tutte le politiche e azioni comunitarie, in particolare nella prospettiva di promuovere lo sviluppo sostenibile. L(cid:146)integrazione delle esigenze ambientali Ł anche auspicata dall(cid:146)articolo 2 degli orientamenti comunitari per lo sviluppo della Rete di trasporti transeuropea (TEN-T) adottati dal Parlamento e dal Consiglio con procedura di codecisione nel 1996 (1). Questi stabiliscono che la rete deve essere sviluppata in modo da assicurare la mobilit(cid:224) sostenibile di merci e persone e da contribuire al conseguimento degli obiettivi comunitari, in particolare per quanto riguarda l(cid:146)ambiente e la concorrenza, e al rafforzamento della coesione economica e sociale. L(cid:146)articolo 2 stabilisce inoltre che lo sviluppo della rete deve tenere pienamente conto dei vantaggi comparati di tutti i modi di trasporto e consentire l(cid:146)uso ottimale delle capacit(cid:224) infrastrutturali. Gli orientamenti fissano al 2010 il termine per completare la TEN-T. La Commissione si sta adoperando assieme agli Stati membri e a tutte le parti interessate per far s(cid:236) che tale obiettivo venga rispettato e che tutti i cittadini e le imprese della Comunit(cid:224) possano trarne benefici a lungo termine e nel rispetto della sostenibilit(cid:224). Nei casi opportuni, i progetti di interesse comune per lo sviluppo della TEN-T sono soggetti a valutazione di impatto ambientale ai sensi del diritto comunitario. La Commissione ha inoltre adottato una proposta di direttiva concernente la valutazione degli effetti di determinati piani e programmi sull(cid:146)ambiente naturale (2). Il Consiglio ha raggiunto nel dicembre 1999 un accordo politico unanime a seguito della prima lettura sulla proposta in questione. La Commissione ritiene che effettuare una valutazione ambientale strategica fin dalle prime fasi dei processi di pianificazione nazionale che tenga conto delle diverse politiche ed opzioni di sviluppo delle infrastrutture possa rafforzare significativamente l(cid:146)integra- zione delle esigenze ambientali e di quelle dei trasporti e contribuire a ridurre la necessit(cid:224) di misure di mitigazione degli impatti a livello dei progetti


title: Vorschlag der Kommission für die Festsetzung der Agrarpreise - Teil III - Rechtsakte - Vorschlag für eine VERORDNUNG DES RATES zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 845/72 über Sondermaßnahmen zur Förderung der Seidenraupenzucht

eurovoc_concepts:
EU aid
aid system
comitology
sericulture

text: 24. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 86 E/9 2000/0048(CNS) Vorschlag f(cid:252)r eine VERORDNUNG (EG) Nr. DES RATES vom. zur ˜nderung der Verordnung (EWG) Nr. 845/72 (cid:252)ber Sonderma(cid:223)nahmen zur F(cid:246)rderung der Seidenraupenzucht (2000/C 86 E/05) DER RAT DER EUROP˜ISCHEN UNION (cid:151) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: gest(cid:252)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:252)ndung der Europ(cid:228)ischen Ge- meinschaft, insbesondere auf Artikel 37, Artikel 1 Die Verordnung (EWG) Nr. 845/72 wird wie folgt ge(cid:228)ndert: auf Vorschlag der Kommission, 1. Artikel 1 erh(cid:228)lt folgende Fassung: nach Stellungnahme des Europ(cid:228)ischen Parlaments, (cid:132)Artikel 1 nach Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses, in Erw(cid:228)gung nachstehender Gr(cid:252)nde: ge(cid:228)ndert durch die Verordnung (1) Gem(cid:228)(cid:223) der Verordnung (EWG) Nr. 845/72 des Rates (1), zuletzt (EWG) Nr. 2059/92 (2), wird j(cid:228)hrlich f(cid:252)r in der Gemeinschaft erzeugte Seidenraupen eine Beihilfe gew(cid:228)hrt. In (cid:220)bereinstimmung mit dem Konzept bei der Reform der gemeinsamen Markt- organisationen im Rahmen der Agenda 2000 und um den Erzeugern einen Bezugsrahmen f(cid:252)r die langfristige Produk- tionsplanung zu bieten, ist die Beihilfe auf unbefristete Zeit festzusetzen, ohne da(cid:223) dies jedoch etwaigen sp(cid:228)ter gerecht- fertigten (cid:220)berpr(cid:252)fungen vorgreift. (1) Es wird eine Beihilfe f(cid:252)r in der Gemeinschaft gez(cid:252)ch- tete Seidenraupen der Unterposition 0106 00 90 und Sei- denraupeneier der Unterposition 0511 99 80 der Kombinier- ten Nomenklatur gew(cid:228)hrt. (2) Die Beihilfe wird den Seidenraupenz(cid:252)chtern je in Be- trieb genommene Samenschachtel unter der Voraussetzung gew(cid:228)hrt, da(cid:223) diese Schachteln eine noch festzusetzende Min- destmenge Samen enthalten und die Raupenzucht erfolg- reich abgeschlossen wurde. Der Beihilfebetrag je in Betrieb genommene Samen- (3) schachtel wird auf 133,26 EUR festgesetzt. (cid:147) 2. Artikel 2 erh(cid:228)lt folgende Fassung: (cid:132)Artikel 2 (2) Der Beihilfebetrag ist so festzusetzen, da(cid:223) den Seidenrau- penz(cid:252)chtern eine angemessene Lebenshaltung gew(cid:228)hrleistet wird. Die Durchf(cid:252)hrungsbestimmungen zu dieser Verordnung werden nach dem Verfahren des Artikels 4 Absatz 2 erlas- sen. (3) Um im (cid:252)brigen den Bestimmungen zu entsprechen, die der Rat auf dem Gebiet der Ausschu(cid:223)verfahren erlassen hat, sind die entsprechenden Bestimmungen der Verordnung (EWG) Nr. 845/72 zu (cid:228)ndern. Da die f(cid:252)r die Durchf(cid:252)hrung der vorliegenden Verordnung erforderlichen Ma(cid:223)nahmen Verwaltungsma(cid:223)nahmen im Sinne von Artikel 2 des Be- schlusses 1999/468/EG des Rates vom 28. Juni 1999 zur Festlegung der Modalit(cid:228)ten f(cid:252)r die Aus(cid:252)bung der der Kom- mission (cid:252)bertragenen Durchf(cid:252)hrungsbefugnisse (3) sind, sollten diese Ma(cid:223)nahmen nach dem Verwaltungsverfahren des Artikels 4 des Beschlusses erlassen werden (cid:151) Diese Bestimmungen betreffen insbesondere die Mindest- menge gem(cid:228)(cid:223) Artikel 1 Absatz 2, die Angaben, die die Mitgliedstaaten der Kommission (cid:252)bermitteln m(cid:252)ssen, und alle Kontrollma(cid:223)nahmen, die zum Schutz der finanziellen Interessen der Gemeinschaft gegen Betrug und andere Un- regelm(cid:228)(cid:223)igkeiten durchzuf(cid:252)hren sind. (cid:147) 3. Artikel 4 erh(cid:228)lt folgende Fassung: (cid:132)Artikel 4 (1) ABl. L 100 vom 27. 4. 1972, S. 1. (2) ABl. L 215 vom 30. 7. 1992, S. 19. (3) ABl. L 184 vom 17. 7. 1999, S. 23. (1) Die Kommission wird von dem durch Artikel 11 der Verordnung (EWG) Nr. 1308/70 des Rates (cid:252)ber die gemein- same Marktorganisation f(cid:252)r Flachs und Hanf eingesetzten Verwaltungsausschu(cid:223) f(cid:252)r Flachs und Hanf unterst(cid:252)tzt. C 86 E/10 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 24. 3. 2000 (2) Wird auf diesen Absatz Bezug genommen, so ist das Verwaltungsverfahren nach Artikel 4 des Beschlusses 1999/468/EG unter Beachtung von dessen Artikel 7 Absatz 3 anzuwenden. Der (3) in Artikel 4 Absatz 3 des Beschlusses 1999/468/EG vorgesehene Zeitraum wird auf einen Monat festgesetzt. (cid:147) Artikel 2 Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Ver(cid:246)ffent- lichung im Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften in Kraft. Sie gilt ab 1. April 2000. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Br(cid:252)ssel am. Im Namen des Rates Der Pr(cid:228)sident


title: PERGUNTA ESCRITA E-0554/00 apresentada por Theodorus Bouwman (Verts/ALE) e Karla Peijs (PPE-DE) à Comissão. Horário laboral da tripulação de voo face à segurança do tráfego aéreo e ao funcionamento do mercado interno.

eurovoc_concepts:
European social policy
air safety
civil aviation
common transport policy
crew
working time

text: C 72 E/4 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 6. 3. 2001 Resposta (18/19 de Setembro de 2000) O Conselho chama a aten(cid:231)ªo do Sr. Deputado para o facto de o Banco Europeu de Investimentos, previsto no artigo 266o do Tratado que institui a Comunidade Europeia, cujos membros sªo os Estados-membros, ser dotado de personalidade jur(cid:237)dica. O Banco rege-se por um estatuto que Ø objecto dum protocolo anexo ao Tratado, cujo artigo 8o precisa que Ø administrado e gerido por um Conselho de Governadores, um Conselho de Administra(cid:231)ªo e um ComitØ Executivo. As respectivas composi(cid:231)ıes encontram-se determinadas, respectivamente, nos artigos 9o, 11o e 13o do Protocolo relativo aos Estatutos do Banco. O mesmo Estatuto prevŒ que os funcionÆrios e empregados do Banco fiquem sujeitos (cid:224) autoridade do Presidente do ComitØ Executivo, que sªo por ele admitidos e despedidos. O Conselho convida, por conseguinte, o Sr. Deputado a entrar em contacto com o Banco Europeu de Investimentos para obter as informa(cid:231)ıes precisas que pretende. (2001/C 72 E/004) PERGUNTA ESCRITA E-0554/00 apresentada por Theodorus Bouwman (Verts/ALE) e Karla Peijs (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (29 de Fevereiro de 2000) Objecto: HorÆrio laboral da tripula(cid:231)ªo de voo face (cid:224) seguran(cid:231)a do trÆfego aØreo e ao funcionamento do mercado interno O programa de televisªo neerlandŒs «Netwerk» de 21 de Janeiro de 2000 foi dedicado ao horÆrio laboral da tripula(cid:231)ªo de voo nas aeronaves. Segundo o mesmo programa, per(cid:237)odos de trabalho muito prolongados, de catorze horas ou mais, nªo constituem excep(cid:231)ªo. Esta aprecia(cid:231)ªo Ø vÆlida sobretudo para as empresas de charter. Um estudo recentemente realizado pelo Instituto Alemªo de Estudos Aerospaciais (DLR), de Col(cid:243)nia, revelou que per(cid:237)odos de servi(cid:231)o demasiado longos constituem uma amea(cid:231)a (cid:224) seguran(cid:231)a. No caso de uma presta(cid:231)ªo ininterrupta de servi(cid:231)os superior a dez horas (cid:224) noite e a doze horas durante o dia, a tripula(cid:231)ªo de voo apresenta sintomas de cansa(cid:231)o excessivo e de perda de concentra(cid:231)ªo. Uma investiga(cid:231)ªo semelhante levada a cabo pela NASA, nos EUA, conduziu aos mesmos resultados. Com base nessa investiga(cid:231)ªo foi fixado em todo o territ(cid:243)rio dos Estados Unidos um per(cid:237)odo de trabalho mÆximo de dez horas nocturnas e de doze horas diurnas. A legisla(cid:231)ªo dos Estados-membros da UE nªo Ø uniforme. As normas aplicÆveis nos Pa(cid:237)ses Baixos permitem um mÆximo de dezasseis horas, limite esse que pode ser ultrapassado em uma hora e meia caso se verifiquem circunst(cid:226)ncias imprevistas. (cid:129) Tem a Comissªo conhecimento das investiga(cid:231)ıes realizadas pela NASA e pelo DLR? (cid:129) Concorda a Comissªo com o entendimento segundo o qual, (cid:224) luz dos resultados destes estudos, Ø inconsciente permitir que a tripula(cid:231)ªo de voo trabalhe ininterruptamente durante per(cid:237)odos superiores aos recomendados pela NASA e pelo DLR? (cid:129) Nªo considera a Comissªo que o bom funcionamento do mercado interno reclama a aplica(cid:231)ªo dos mesmos horÆrios laborais, fixados com base em critØrios de seguran(cid:231)a, em todos os Estados-membros? Na exposi(cid:231)ªo de motivos do relat(cid:243)rio Smet (A5-0041/1999) sobre a altera(cid:231)ªo da Directiva 93/104/CE (1) relativa a determinados aspectos da organiza(cid:231)ªo do tempo de trabalho, o no 5 refere que a Comissªo prometeu apresentar uma proposta em rela(cid:231)ªo ao pessoal de voo. (cid:129) Tenciona a Comissªo nessa altura propor tambØm a inclusªo na directiva das referidas recomenda(cid:231)ıes cient(cid:237)ficas? Em caso afirmativo, quando o farÆ? (1) JO L 307 de 13. 12. 1993, p. 18. 6. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 72 E/5 Resposta dada pela ComissÆria Loyola de Palacio em nome da Comissªo (5 de Maio de 2000) A dura(cid:231)ªo dos per(cid:237)odos de voo e de repouso do pessoal navegante constitui, claramente, uma componente da seguran(cid:231)a do transporte aØreo e Ø esse o motivo pelo qual, conforme recomendado pela Organiza(cid:231)ªo da Avia(cid:231)ªo Civil Internacional, os Estados-membros desenvolveram regimes jur(cid:237)dicos nacionais nesta matØria. A Comissªo tem consciŒncia do facto de que as legisla(cid:231)ıes nacionais nªo se encontram harmonizadas a n(cid:237)vel da Comunidade e de que esta situa(cid:231)ªo pode prejudicar o bom funcionamento do mercado interno bem como reduzir o n(cid:237)vel de seguran(cid:231)a do transporte aØreo europeu. (cid:201) por esta razªo que a Comissªo estuda a possibilidade de propor um quadro regulamentar comum. Ao desenvolver este trabalho, a Comissªo baseou-se, de facto, no conhecimento cient(cid:237)fico existente tal como recomendado pelos Sr. es Deputados. Por isso, foi tomada devida nota dos estudos desenvolvidos pela National Aeronautics and Space Administration (NASA) e pelo Deutsches Institut f(cid:252)r Luft- und Raumfahrt (DLR), bem como de muitos outros estudos levados a cabo neste dom(cid:237)nio ao longo dos anos. A Comissªo nªo pode concluir que o facto de se trabalhar para alØm dos per(cid:237)odos indicados nos estudos da NASA ou do DLR constitui, necessariamente, uma amea(cid:231)a para a seguran(cid:231)a. Na realidade, esses estudos nªo estabelecem esse tipo de conclusıes, antes definem as orienta(cid:231)ıes e as melhores prÆticas para o estabelecimento de escalas de servi(cid:231)o mais eficazes do ponto de vista da seguran(cid:231)a. A Comissªo tenciona utilizar os resultados desses estudos para a elabora(cid:231)ªo de um mØtodo de avalia(cid:231)ªo cred(cid:237)vel das consequŒncias em termos de fadiga dos vÆrios sistemas poss(cid:237)veis em matØria de per(cid:237)odos de voo e de repouso capazes de a apoiar no processo de regulamenta(cid:231)ªo comum programado. SerÆ brevemente adjudicado um contrato de estudo para realiza(cid:231)ªo deste trabalho. O horÆrio de trabalho do pessoal navegante nªo s(cid:243) constitui uma componente da seguran(cid:231)a operacional do transporte aØreo, conforme acima referido, como representa, igualmente, uma vertente da saœde e seguran(cid:231)a no trabalho. As exigŒncias em matØria de saœde e seguran(cid:231)a no trabalho no que se refere ao tempo de trabalho encontram-se, no caso de muitos sectores da economia, abrangidas pela Directiva 93/104/CE do Conselho, de 23 de Novembro de 1993, (cid:224) qual os Sr. es Deputados fazem referŒncia. O sector da avia(cid:231)ªo civil, contudo, encontra-se exclu(cid:237)do do (cid:226)mbito de aplica(cid:231)ªo desta directiva, encontrando- -se em curso trabalhos destinados a conceder a necessÆria protec(cid:231)ªo aos trabalhadores deste sector. Foi neste contexto que, em 22 de Mar(cid:231)o de 2000, os parceiros sociais do sector da avia(cid:231)ªo civil conclu(cid:237)ram o Acordo Europeu relativo (cid:224) organiza(cid:231)ªo do tempo de trabalho dos trabalhadores m(cid:243)veis da avia(cid:231)ªo civil. A tripula(cid:231)ªo de voo recai no (cid:226)mbito de aplica(cid:231)ªo deste acordo, o qual estabelece as prescri(cid:231)ıes m(cid:237)nimas relativas (cid:224) organiza(cid:231)ªo do tempo de trabalho do pessoal navegante a bordo de aviıes civis. Nos termos do no 2 do artigo 139o (ex-artigo 118o-B) do Tratado da CE e a pedido conjunto das partes signatÆrias, Ø dada a possibilidade de a Comissªo vir a propor que esse acordo seja implementado atravØs de uma directiva do Conselho. (2001/C 72 E/005) PERGUNTA ESCRITA E-0696/00 apresentada por Brigitte Langenhagen (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (17 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Acelera(cid:231)ªo dos procedimentos no (cid:226)mbito da elabora(cid:231)ªo dos relat(cid:243)rios do Tribunal de Contas O Parlamento Europeu atribui grande import(cid:226)ncia (cid:224) apresenta(cid:231)ªo de relat(cid:243)rios actualizados por parte do Tribunal de Contas. Ao que parece, os procedimentos actualmente aplicados, desde a conclusªo das auditorias propriamente ditas atØ (cid:224) elabora(cid:231)ªo dos relat(cid:243)rios, poderiam ser simplificados. Tal aplica-se, em particular, aos pareceres da Comissªo Europeia sobre as cartas sectoriais do Tribunal e ao processo contradit(cid:243)rio de elabora(cid:231)ªo dos projectos de relat(cid:243)rio do Tribunal. Que possibilidades existem, no entender da Comissªo, para acelerar estes procedimentos?


title: Commission proposal on the prices for agricultural products - Volume III - Legal instruments - Proposal for a COUNCIL REGULATION fixing the derived intervention prices for white sugar, the intervention price for raw sugar, the minimum prices for A and B beet and the compensation to offset storage costs for the 2000/01 marketing year

eurovoc_concepts:
intervention price
minimum price
raw sugar
storage cost
sugar beet
white sugar

text: 24. 3. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 86 E/7 Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) No. of. fixing the derived intervention prices for white sugar, the intervention price for raw sugar, the minimum prices for A and B beet and the compensation to offset storage costs for the 2000/01 marketing year (2000/C 86 E/04) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 2038/1999 of 13 September 1999 on the common organisation of the markets in the sugar sector (1), and in particular Articles 3(5), 5(4) and 8(4) thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Whereas: (5) Regulation (EC) No. fixes the basic price for beet at EUR 47,67/t. Article (EC) No 5(2) 2038/1999 provides that the minimum price to be fixed for A beet is to be 98 % of the basic price for beet and the minimum price to be fixed for B beet is in principle to be 68 % of that basic price, without prejudice to Article 33(5) of that Regulation. of Regulation sugar (6) Article 5 of Council Regulation (EEC) No 1358/77 of 20 June 1977 laying down general rules for offsetting storage and repealing Regulation (EEC) No costs for 750/68 (3), as last amended by Regulation (EEC) No 3042/78 (4), provides that to offset the reimbursement storage costs is to be fixed per month and per unit of weight, taking account of financing costs, insurance and specific storage costs. An interest rate of 3,75 % should be used for calculating the financing costs, (1) Council Regulation (EC) No. of. fixing certain sugar prices and the standard quality of beet for the 2000/01 marketing year (2) fixes the intervention price for white sugar at EUR 63,19/100 kg for non-deficit areas. HAS ADOPTED THIS REGULATION: (2) Article 3(1) of Regulation (EC) No 2038/1999 provides that a derived intervention price for white sugar is to be fixed for each deficit area. When those prices are fixed, account should be taken of the regional variations in the price of sugar which, given a normal harvest and free movement of sugar, may be expected to occur under natural conditions of price formation on the market. Article 1 The derived intervention prices for white sugar in the deficit areas of the Community shall be: (a) EUR 64,65/100 kg for all areas in Ireland and the United Kingdom; (3) A short supply situation is to be foreseen in the areas of production in Ireland, the United Kingdom, Spain, Portugal and Finland. (b) EUR 64,65/100 kg for all areas in Portugal; (4) Article 3(5) of Regulation (EC) No 2038/1999 provides for the fixing of an intervention price for raw sugar. That price should be established on the basis of the intervention price for white sugar. (c) EUR 64,65/100 kg for all areas in Finland; (d) EUR 64,88/100 kg for all areas in Spain. (1) OJ L 252, 25. 9. 1999, p. 1. (2) See page. of this Official Journal. (3) OJ L 156, 25. 6. 1977, p. 4. (4) OJ L 361, 23. 12. 1978, p. 8. C 86 E/8 EN Official Journal of the European Communities 24. 3. 2000 Article 2 Article 4 The intervention EUR 52,37/100 kg. price for raw sugar shall be The reimbursement provided for in Article 8 of Regulation (EC) No 2038/1999 shall be EUR 0,33/100 kg white sugar per month. Article 3 The minimum price for A beet applicable in the 1. Community shall be EUR 46,72/t. 2. Except where Article 33(5) of Regulation (EC) No 2038/1999 applies, the minimum price for B beet applicable in the Community shall be EUR 32,42/t. Article 5 This Regulation shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply for the 2000/01 marketing year. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels,. For the Council The President


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0597/00 af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen. Sanktioner mod Østrig.

eurovoc_concepts:
Austria
democracy
extreme right
intra-EU relations

text: 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/13 I forbindelse med de fleste kriser, der kr(cid:230)ver humanit(cid:230)r bistand, satser ECHO ogs(cid:229) p(cid:229) faglig bistand med henblik p(cid:229) den daglige overv(cid:229)gning af programmerne og regelm(cid:230)ssig rapportering herom til ECHO(cid:146)s hovedkvarterer. Dette er ogs(cid:229) tilf(cid:230)ldet med Tyrkiet, hvor ECHO har et kontor i Istanbul. Partnerne anmodes tillige om at indsende periodiske rapporter under gennemfłrelsen af en kontrakt. De ovenfor skitserede kontroller og revisioner tjener alle samme form(cid:229)l, nemlig at sikre i s(cid:229) vid udstr(cid:230)kning som muligt, at de humanit(cid:230)re bistandsprogrammer udfłres p(cid:229) en finansiel forsvarlig m(cid:229)de. For at det (cid:230)rede medlem kan f(cid:229) en fyldestgłrende oversigt over F(cid:230)llesskabets aktuelle indsats i tilknytning til jordsk(cid:230)lvene i Tyrkiet skal sluttelig n(cid:230)vnes det initiativ, som Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank for nylig har taget. R(cid:229)dets afgłrelse nr. 1999/786/EF af 29. november 1999 rummer bestemmelser om ydelse af en f(cid:230)lles- skabsgaranti til Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank (EIB) mod tab i forbindelse med l(cid:229)n ti projekter til genopbygning af de jordsk(cid:230)lvsramte omr(cid:229)der i Tyrkiet (2). Denne garanti d(cid:230)kker EIB-l(cid:229)n op til 600 mio. EUR over en tre(cid:229)rsperiode til investeringsprojekter til udskiftning, udbedring og genopbygning af over- fladeinfrastruktur og underjordisk infrastruktur, industrianl(cid:230)g, SMV samt byinfrastruktur og boliger. Det fłrste rammel(cid:229)n, der androg 450 mio. EUR, blev undertegnet i februar 2000. (1) EFT L 163 af 2. 7. 1996. (2) EFT L 308 af 3. 12. 1999. (2001/C 53 E/015) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0597/00 af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen (29. februar 2000) Om: Sanktioner mod (cid:216)strig Kan Kommissionen oplyse, om den betragter den portugisiske regerings beslutning om at opfordre andre indfłre sanktioner over for en anden medlemsstat ((cid:216)strig) som et misbrug af EU-regeringer til at formandskabet, og om den betragter fjorten for det meste uerfarne socialistiske regeringers beslutning om at true med og derefter indfłre diplomatiske sanktioner over for en medlemsstat for at p(cid:229)virke sammen- s(cid:230)tningen af en regering valgt ved frie valg eller denne regerings politik (hvor ubehagelig den end m(cid:229)tte v(cid:230)re) som manglende respekt for behłrige demokratiske processer i Unionen og derfor som et brud p(cid:229) princippet om demokrati, jf. artikel 6, stk. 1, i den konsoliderede udgave af traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union, som Den Europ(cid:230)iske Union hviler p(cid:229)? Vil Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald opretholde sin rolle som »traktaternes vogter« ved at indklage de regeringer, der har indfłrt sanktioner over for (cid:216)strig, for De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Domstol med henblik p(cid:229) at f(cid:229) fastsl(cid:229)et, om disse sanktioner er lovlige, s(cid:229)ledes at alle borgere i EU fremover kan vide, om medlemsstater har ret til at gribe ind i andre medlemsstaters demokratiske processer p(cid:229) denne m(cid:229)de? Vil Kommissionen p(cid:229) baggrund af betydningen og r(cid:230)kkevidden af disse hidtil usete skridt i Unionen redegłre for sin beslutning over for Europa-Parlamentets formand? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ant(cid:243)nio Vitorino (4. maj 2000) Kommissionen głr det (cid:230)rede medlem opm(cid:230)rksom p(cid:229) sin erkl(cid:230)ring om (cid:216)strig af 1. februar 2000. Den erkl(cid:230)rer heri, at den deler de bekymringer, der ligger til grund for den erkl(cid:230)ring, som det portugisiske formandskab fremsatte den 31. januar 2000 p(cid:229) de 14 medlemsstaters vegne. Kommissionen understreger i sin erkl(cid:230)ring, at den fortsat vil agere som vogter af de standarder og v(cid:230)rdier, der er anfłrt i traktaterne, idet EU er baseret p(cid:229) principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet som omhandlet i artikel 6 og 7 i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0566/00 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen. Osymmetrisk rättslig situation i fråga om äganderätt.

eurovoc_concepts:
EU Member State
acquisition of property
common commercial policy
electrical industry
market access
merger control
national law
public sector

text: C 46 E/14 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 Kommissionen h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att se (cid:246)ver ovann(cid:228)mnda rapport och (cid:228)r naturligtvis beredd att st(cid:229) till tj(cid:228)nst med n(cid:228)rmare information om parlamentsledamoten skulle vara intresserad. Statistik (cid:246)ver r(cid:228)ttsakter som antagits av gemenskapen (CELEX databas) (cid:129) 1995(cid:141)1999 1995 38 1996 79 1997 122 1998 70 1999 78 Totalt 1995(cid:141)1999 387 Statistik (cid:246)ver tekniska f(cid:246)reskrifter som anm(cid:228)lts inom ramen f(cid:246)r direktiv 83/189/EEG eller 98/34/EG (cid:129) 1995(cid:141)1999 Medlemsstat Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike Portugal Finland Sverige F(cid:246)renade kungariket Antal anm(cid:228)lningar 1995 1996 1997 1998 1999 Totalt 1995(cid:141)1999 26 36 92 12 25 61 1 31 1 43 25 5 17 5 59 17 28 88 16 19 41 4 27 0 62 61 19 34 34 73 59 40 99 12 35 51 3 31 0 341 106 7 22 23 71 50 55 76 11 24 47 1 32 2 122 69 11 23 30 51 20 43 85 17 31 54 4 25 1 128 69 6 24 35 49 172 202 440 68 134 254 13 146 4 696 330 48 120 127 303 Totalt (samtliga 15 medlemsstater) 439 523 900 604 591 3 057 (1) 28 februari 1995-III/2185-SV/slutlig-Erfarenheter av till(cid:228)mpningen av direktiv 83/189/EEG. (2001/C 46 E/017) SKRIFTLIG FR¯GA E-0566/00 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen ˜mne: Osymmetrisk r(cid:228)ttslig situation i fr(cid:229)ga om (cid:228)gander(cid:228)tt (29 februari 2000) Inom vilka sektorer i EU:s ekonomi r(cid:229)der det fortfarande en osymmetrisk r(cid:228)ttslig situation i fr(cid:229)ga om (cid:228)gander(cid:228)tt? Problemet uppst(cid:229)r genom att ett statligt f(cid:246)retag i en medlemsstat har m(cid:246)jlighet att k(cid:246)pa upp ett privat bolag i en annan medlemsstat, samtidigt som det (cid:228)r om(cid:246)jligt f(cid:246)r ett privat bolag att f(cid:229) tilltr(cid:228)de till det statliga bolagets marknad. Fungerar det fortfarande p(cid:229) detta s(cid:228)tt p(cid:229) den franska elmarknaden? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder vidtar kommissionen f(cid:246)r att (cid:246)ppna de marknader den anser ber(cid:246)rs av detta? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (19 maj 2000) Kommissionen har inte tillr(cid:228)ckliga uppgifter f(cid:246)r att utt(cid:246)mmande besvara ledamotens fr(cid:229)ga om assymet- riska (cid:228)gander(cid:228)ttsf(cid:246)rh(cid:229)llanden inom alla ekonomiska sektorer. 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/15 Generellt vill kommissionen betona att fr(cid:229)gor som r(cid:246)r statliga bolag i vissa ekonomiska sektorer helt ing(cid:229)r i medlemsstaternas beh(cid:246)righet, inom de gr(cid:228)nser som fastst(cid:228)lls i EG-f(cid:246)rdraget och gemenskapens avregler- ing av vissa ekonomiska sektorer. Best(cid:228)mmelser om elsektorn finns i Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler f(cid:246)r den inre marknaden f(cid:246)r el. (1) Direktivet reglerar inte elbolagens (cid:228)gander(cid:228)tter, utan inneh(cid:229)ller best(cid:228)mmelser om elsektorns organisation och funktion samt om tillg(cid:229)ng till marknaden. Kommissionen f(cid:246)ljer dock fusioner och (cid:246)verl(cid:229)telser inom elsektorn med stor uppm(cid:228)rksamhet. Fusioner och (cid:246)verl(cid:229)telser som har en gemenskapsdimension behandlas enligt r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av f(cid:246)retagskoncentrationer (2). (1) EGT L 27, 30. 1. 1997. (2) EGT L 395, 30. 12. 1989, senast (cid:228)ndrad i EGT L 40, 13. 2. 1998. (2001/C 46 E/018) SKRIFTLIG FR¯GA E-0570/00 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till r(cid:229)det (2 mars 2000) ˜mne: (cid:214)kad anv(cid:228)ndning av omr(cid:246)stningar med kvalificerad majoritet Kan r(cid:229)det ange vilka medlemsstater som vid de tv(cid:229) senaste regeringskonferenserna f(cid:246)reslog en (cid:246)kad anv(cid:228)ndning av omr(cid:246)stningar med kvalificerad majoritet och inom vilka omr(cid:229)den, vilka f(cid:246)rslag som antogs och vilka medlemsstater som motsatte sig en s(cid:229)dan (cid:246)kning? Svar (10 juli 2000) R(cid:229)det skulle vilja p(cid:229)minna den (cid:228)rade parlamentsledamoten om att regeringskonferensen (cid:228)r en tillf(cid:228)llig gruppering, sammansatt av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaternas regeringar och skild fr(cid:229)n r(cid:229)det. R(cid:229)det har allts(cid:229) ingen befogenhet att svara p(cid:229) fr(cid:229)gor som r(cid:246)r regeringskonferensens arbete, inte heller r(cid:246)rande de st(cid:228)llningstaganden medlemsstaterna gjort i regeringskonferensen. Den (cid:228)rade parlamentsledamoten k(cid:228)nner s(cid:228)kert till att den (cid:246)kade anv(cid:228)ndningen av omr(cid:246)stning med kvalificerad majoritet (cid:228)r ett av de ofta (cid:229)terkommande diskussions(cid:228)mnena vid regeringskonferenserna och den tar allt fastare form under utvecklingen av f(cid:246)rdragen. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de framsteg som gjordes i Maastricht ber r(cid:229)det att f(cid:229) h(cid:228)nvisa till en studie som gjordes vid Europaparlamentets generalsekretariat (Generaldirektoratet f(cid:246)r forskning, avdelningen f(cid:246)r politiska och institutionella fr(cid:229)gor) i januari 1996. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de framsteg som gjordes i Amsterdam erinras om att man enades om att tv(cid:229) ledam(cid:246)ter vid Europaparlamentet skall n(cid:228)rvara som observat(cid:246)rer vid de m(cid:246)ten som h(cid:229)lls i den f(cid:246)rberedande gruppen f(cid:246)r medlemsstaternas regeringsf(cid:246)retr(cid:228)dare och att de kan komma med inl(cid:228)gg f(cid:246)r att g(cid:246)ra Europaparlamentets (cid:229)sikt g(cid:228)llande i alla fr(cid:229)gor som debatteras och att relevanta dokument skall st(cid:228)llas till deras f(cid:246)rfogande. Detta tillgodoser (cid:228)ven kravet p(cid:229) att Europaparlamentets ledam(cid:246)ter skall f(cid:229) b(cid:228)ttre information om hur arbetet fortl(cid:246)per och om inneh(cid:229)llet i de resultat som uppn(cid:229)s. N(cid:228)r det g(cid:228)ller den p(cid:229)g(cid:229)ende regeringskonferensen till(cid:228)mpas samma ordning. Den (cid:228)rade parlamentsleda- moten blir s(cid:228)kert informerad om konferensens (cid:246)verl(cid:228)ggningar och bland annat om de st(cid:228)llningstaganden som de tv(cid:229) observat(cid:246)rerna fr(cid:229)n Europaparlamentet gjort i fr(cid:229)ga om (cid:246)kad anv(cid:228)ndning av omr(cid:246)stning med kvalificerad majoritet


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0561/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. EU:n pitäytyminen sille kuuluvissa valtuuksissa ja tehtävissä.

eurovoc_concepts:
EU institution
abuse of power

text: C 280 E/218 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/260) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0561/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: EU:n pit(cid:228)ytyminen sille kuuluvissa valtuuksissa ja teht(cid:228)viss(cid:228) Voiko komissio mainita tapaukset, joissa Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on tullut siihen tulokseen, ett(cid:228) unioni on ylitt(cid:228)nyt valtuutensa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2000) Komissio ker(cid:228)(cid:228) parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (2000/C 280 E/261) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0667/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christoph Konrad (PPE-DE) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Saksalaisyrityksille RWE ja Rheinbraun maan viljelyk(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistamisesta maksetut palkkiot Pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) paikkansa, ett(cid:228) saksalaiset yritykset RWE ja Rheinbraun ovat saaneet EU:lta palkkioita 1. sellaisten maiden viljelyk(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistamisesta, joilla louhitaan ruskohiilt(cid:228)? 2. 3. Jos t(cid:228)m(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) paikkansa, mill(cid:228) perusteella, milt(cid:228) ajalta ja mink(cid:228) suuruisia palkkioita on maksettu? Onko palkkioissa kyse kertamaksusta vai jatkuvista maksuista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2000) T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ei ole tiedossa, ett(cid:228) parlamentin j(cid:228)senen mainitsemia palkkioita olisi maksettu tai 1. maksettaisiin yrityksille RWE tai Rheinbraun. Pellonpoistomaksut sellaisista alueista, joilla harjoitetaan avolouhintaa, olisivat yhteis(cid:246)n asiaa koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vastaisia. Tukij(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) tiettyjen peltokasvien viljelij(cid:246)ille annetussa neuvoston asetuk- sessa (ETY) N:o 1765/92 (1) ja sen soveltamisesta koskevista yksityiskohtaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) pellonpoiston osalta annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 762/94 (2) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n maan viljelyk(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistamisen edellytyksist(cid:228). Viimeksi mainitun asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa todetaan muun muassa selke(cid:228)sti, ett(cid:228) aloista on pidett(cid:228)v(cid:228) huolta hyvien viljelyolojen s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi. Niit(cid:228) ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n saa ottaa peltokasvivilje- lyn kanssa ristiriidassa olevaan hy(cid:246)tyk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Poistetun alan k(cid:228)ytt(cid:228)minen ruskohiilen avolouhintaan johtaisi todellisuudessa kyseisen maan h(cid:228)vi(cid:228)miseen, mik(cid:228) olisi siten ilmiselv(cid:228)sti ristiriidassa mainittujen ehtojen kanssa. Edell(cid:228) esitetyn lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n nojalla Saksan viranomaisia kiellett(cid:228)isiin siis maksamasta palkkiota kuvatun kaltaisesta maan viljelyk(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistamisesta. J(cid:228)senvaltioiden viranomaisten toimivaltaan kuuluu tarkastaa, t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)k(cid:246) viljelyk(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistamiseen liittyvien palkkioiden maksamista koskeva tukihakemus yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaiset ehdot. Muiden j(cid:228)senvaltioiden tapaan Saksa (t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa Nordrhein-Westfa- len) on velvollinen tiettyj(cid:228) yhteis(cid:246)n tukij(cid:228)rjestelmi(cid:228) koskevan yhdennetyn hallinto- ja valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti (neuvoston asetus (ETY) N:o 3508/92 (3) ja komission asetus (ETY) N:o 3887/92 (4)) tekem(cid:228)(cid:228)n kaikille pinta-alatukihakemuksille hallinnollisen tarkastuksen. Lis(cid:228)ksi v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 5 prosenttiin


title: PREGUNTA ESCRITA E-0589/00 de Mark Watts (PSE) a la Comisión. Política europea de transportes sostenible.

eurovoc_concepts:
trans-European network
transport network

text: C 46 E/16 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/019) PREGUNTA ESCRITA E-0589/00 de Mark Watts (PSE) a la Comisi(cid:243)n (29 de febrero de 2000) Asunto: Pol(cid:237)tica europea de transportes sostenible Por lo que se refiere a la identificaci(cid:243)n de las principales ciudades en las rutas de los proyectos prioritarios de las RTE, ¿puede comunicar la Comisi(cid:243)n c(cid:243)mo se tomaron estas decisiones y quiØnes estuvieron implicados en la toma de decisiones? ¿QuØ criterios se aplicaron y quiØnes fueron los ganadores y los perdedores en dichas decisiones? Respuesta de la Sra. de Palacio En nombre de la Comisi(cid:243)n (13 de abril de 2000) En las orientaciones sobre la red transeuropea de transportes (RTE-T) se determinan los recorridos clave de importancia transeuropea y en los que se incluyen los previstos en los proyectos prioritarios de la red. Las orientaciones contienen una serie de mapas que ilustran dichos recorridos. Los nombres de ciudades que figuran en los mapas aparecen como punto de referencia aunque muchas ciudades que tienen acceso a la RTE-T no constan en los mismos. A lo largo de 1990-1992 la Comisi(cid:243)n introdujo una serie de grupos de trabajo integrados por representantes de todos los Estados miembros en los que se elaboraron varios planes generales. En ellos se defin(cid:237)an los recorridos de importancia transeuropea teniendo en cuenta los flujos de trÆfico y la necesidad de enlazar las regiones perifØricas con el centro de la Comunidad. Los grupos de trabajo no seæalaron concretamente ciudades a lo largo de las rutas transeuropeas. Los planes generales se incorpo- raron posteriormente a las orientaciones sobre la RTE-T, adoptadas por el Consejo y el Parlamento conforme al procedimiento de codecisi(cid:243)n en 1996 (1). La Comisi(cid:243)n estudia en la actualidad la mejor manera de proceder en este sentido dentro del informe de revisi(cid:243)n de las orientaciones sobre la RTE-T que serÆ presentado al Consejo y al Parlamento este verano. (1) DO C 17 de 22. 1. 1996. (2001/C 46 E/020) PREGUNTA ESCRITA E-0592/00 de Margrietus van den Berg (PSE) y Jan Wiersma (PSE) a la Comisi(cid:243)n (29 de febrero de 2000) Asunto: Islas Molucas A finales de febrero acaba el segundo programa de ayuda de emergencia para las Molucas (900 000 €). Actualmente, la Comisi(cid:243)n estÆ elaborando un tercer programa. Hasta la fecha esta ayuda se ha prestado a travØs de ONG francesas y belgas. ¿EstÆ dispuesta la Comisi(cid:243)n a permitir que tambiØn participen ONG neerlandesas que procedan al respecto a una concertaci(cid:243)n con organizaciones de las Molucas en los Pa(cid:237)ses Bajos con v(cid:237)nculos pluriformes en las Molucas? Ello para asegurar una influencia pac(cid:237)fica y estabilizadora. ¿EstÆ la Comisi(cid:243)n tambiØn dispuesta a favorecer la asignaci(cid:243)n de ayuda estructural (cid:129)que ha concedido, entre otras organizaciones, a Novib y Oxfam en el Reino Unido y cuya utilizaci(cid:243)n estÆ bloqueada a causa de los conflictos(cid:129) para actividades de pacificaci(cid:243)n y prevenci(cid:243)n en el marco de la ayuda de emergencia y la rehabilitaci(cid:243)n? ¿Puede la Comisi(cid:243)n facilitar informaci(cid:243)n sobre la ayuda suplementaria prevista para el desarrollo de Indonesia? ¿De quØ categor(cid:237)a procederÆn los posibles recursos? ¿EstÆ dispuesta tambiØn a incluir la posibilidad de contactos e intercambios entre la capital Yakarta y las regiones conflictivas, como las Molucas y Atjeh, en el paquete de la ayuda?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0559/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Suorat ulkomaiset investoinnit.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Japan
United States
direct investment
foreign investment
third country

text: 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/107 Komissio on t(cid:228)ysin tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) kilpailupolitiikan ja varsinkin sulautumien alalla komission yksik(cid:246)iden k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi tulevien asioiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on jatkuvasti kasvanut. Kasvavan ty(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n vuoksi komissio on vahvistanut kilpailun p(cid:228)(cid:228)osaston henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) noin 50 henkil(cid:246)ll(cid:228) vuodesta 1998. Lis(cid:228)henki- l(cid:246)st(cid:246) t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kuitenkin vain osittain kilpailun p(cid:228)(cid:228)osaston todellisen tarpeen, vaikka henkil(cid:246)st(cid:246) onkin eritt(cid:228)in motivoitunutta ja sitoutunutta ty(cid:246)h(cid:246)ns(cid:228). Kuten t(cid:228)h(cid:228)nkin asti, komissio jatkaa toimintansa kriittist(cid:228) arviointia voidakseen kohdentaa resursseja ydinteht(cid:228)viin ja uusiin poliittisiin painopistealueisiin. Sen j(cid:228)lkeen kun kaikki mahdollisuudet nykyisten henkil(cid:246)resurssien uudelleenkohdentamiseksi painopistealueille on k(cid:228)ytetty, komissio pyyt(cid:228)(cid:228) budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lt(cid:228) lis(cid:228)(cid:228) resursseja. (1) Talouden ja rahoituksen p(cid:228)(cid:228)osaston palveluksessa (vakituiset virkamiehet ja v(cid:228)liaikaiset toimihenkil(cid:246)t) on 316 henkil(cid:246)(cid:228) Brysseliss(cid:228) ja 108 Luxemburgissa, mik(cid:228) edustaa noin 2,1 % komission koko henkil(cid:246)st(cid:246)st(cid:228). (2000/C 374 E/123) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0559/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Suorat ulkomaiset investoinnit Mik(cid:228) oli suorien ulkomaisten investointien vuosittainen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) viimeisen viiden vuoden aikana kussakin j(cid:228)senvaltiossa? Miten suorat ulkomaiset jakaantuivat Euroopan unionin muiden j(cid:228)senvaltioiden ja kolmansien maiden kesken? Kuinka suuri oli kussakin tapauksessa Japanista ja Yhdysval- loista per(cid:228)isin olevien suorien investointien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)? investoinnit Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 2000) Vastaukset arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)miin kysymyksiin l(cid:246)ytyv(cid:228)t kolmesta taulukosta, toimitettu suoraan h(cid:228)nelle sek(cid:228) parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)(cid:246)n. jotka on Taulukossa 1 on esitetty ulkomaiset suorat sijoitukset kaikkiin j(cid:228)senvaltioihin vuosina 1994(cid:129)1999 sek(cid:228) eri j(cid:228)senvaltioiden ulkomaille tekem(cid:228)t suorat sijoitukset samoina vuosina. Taulukossa 2 on esitetty vuoden 1998 osalta kuhunkin j(cid:228)senvaltioon tehdyt suorat ulkomaiset sijoitukset seuraavasti: (a) muista j(cid:228)senvaltioista tulleet sijoitukset (kokonaisluvut) ja (b) kaikista yhteis(cid:246)n ulkopuolisista maista tulleet sijoitukset (kokonaisluvut). Yhteis(cid:246)n ulkopuolisten maiden osalta on ilmoitettu my(cid:246)s erikseen kuhunkin j(cid:228)senvaltioon Japanista ja Yhdysvalloista tulleet sijoitukset. Taulukossa 3 esitet(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtaisesti kunkin j(cid:228)senvaltion kuhunkin toiseen j(cid:228)senvaltioon tekem(cid:228)t sijoitukset. Koska arvoisa parlamentin j(cid:228)sen on n(cid:228)in kiinnostunut yhteis(cid:246)(cid:246)n tehdyist(cid:228) ulkomaisista suorista sijoituk- johon on koottu sista, h(cid:228)nen kannattaa tutustua Eurostatin aiheesta (cid:228)skett(cid:228)in julkaisemaan kirjaan, tuoreimmat investment yearbook 1999 (cid:129) Data 1988(cid:129)1998(cid:148). tilastotiedot Theme 2: Economy and Finance) (1). ((cid:148)European Union direct (1) ISBN 92-828-8310-8


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0591/00 af Reinhold Messner (Verts/ALE) til Kommissionen. Grusgrav i Coalba-dalen.

eurovoc_concepts:
Autonomous Province of Trento
EU environmental policy
Italy
competence of the Member States
environmental impact
mining operation

text: C 374 E/114 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 Kommissionen er for łjeblikket ved at overveje, hvorledes den bedst kan tage disse spłrgsm(cid:229)l op i sin rapport om revision af TEN-T-retningslinjerne, som skal forel(cid:230)gges R(cid:229)det og Parlamentet til sommer. (1) EFT L 228 af 9. 9. 1996. (2) EFT C 83 af 25. 3. 1999. (2000/C 374 E/134) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0591/00 af Reinhold Messner (Verts/ALE) til Kommissionen (29. februar 2000) Om: Grusgrav i Coalba-dalen I den smukke og dejlige Coalba-dal (Villa Agneda Kommune) i den kommende naturpark ved Brenta ligger der en grusgrav, som har anmodet om tilladelse til at udnytte gruslaget i mindst 13 (cid:229)r endnu, svarende til en udgravning af materiale p(cid:229) i alt 950. 000 m3. I 1987 blev stedet ved byplansrevisionen i Provinsen Trento opfłrt p(cid:229) listen over fredede omr(cid:229)der, og det har afgjort stor landskabelig v(cid:230)rdi. Udgravningsaktiviteterne vil f(cid:229) alvorlige konsekvenser for omr(cid:229)det, da de vil łdel(cid:230)gge miljłet i et omr(cid:229)de med stor geologisk betydning og et enest(cid:229)ende dyre- og planteliv, bringe de hydrogeologiske forhold i fare, indvirke p(cid:229) trafiksikkerheden og (cid:230)ndre et omr(cid:229)de, der ellers er bestemt til at blive en af de mest karakteristiske dele af den kommende naturpark ved Brenta. Dalmundingen, hvor udgravningerne finder sted, gennemsk(cid:230)res af en cykelsti og er genstand for et naturparksprojekt, som provinsr(cid:229)det sammen med projektet for Chiese-dalen er i f(cid:230)rd med at indarbejde i den łkonomiske plan, der vil tjene som ramme for de lokale projekter, der i den kommende fem(cid:229)rsperiode skal finansieres med midler fra Den Europ(cid:230)iske Union. Mener Kommissionen ikke, at det p(cid:229) baggrund af faren for geologiske fłlgevirkninger ville v(cid:230)re hensigts- m(cid:230)ssigt at foretage en miljłindvirkningsvurdering? Mener Kommissionen ikke, at der er et mods(cid:230)tningsforhold mellem p(cid:229) den ene side at stłtte udviklingen af turismen i Coalba-dalen og p(cid:229) den anden at godkende en grusgrav, som medfłrer betydelige łdel(cid:230)ggelser af landskabet i dette omr(cid:229)de? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (31. marts 2000) (VVM) vedrłrende Kommissionen har ikke kompetence til at projekter, der hłrer under F(cid:230)llesskabsretten om VVM. I henhold til R(cid:229)dets direktiv 85/337/E(cid:216)F af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning p(cid:229) miljłet (1) og 97/11/ EF af 3. marts 1997 (2) om (cid:230)ndring af 85/337/E(cid:216)F, er det medlemsstaterne, der har kompetencen til at foretage miljłindvirkningsvurderinger vedrłrende projekter, der finder sted p(cid:229) deres omr(cid:229)de. foretage miljłindvirkningsvurderinger Hvad ang(cid:229)r naturbeskyttelsesaspektet, betragtes det omr(cid:229)de, som det (cid:230)rede parlamentsmedlem har n(cid:230)vnt, ikke som beskyttet omr(cid:229)de under R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F af 7. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (3), eller 92/43/E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (4). Den kompetence, Kommissionen er tildelt efter EF-traktaten, er at sikre en korrekt anvendelse af f(cid:230)lles- skabsretten. Som vogter af EF-traktaten słrger Kommissionen for at tr(cid:230)ffe alle nyttige foranstaltninger, herunder overtr(cid:230)delsesprocedurer under artikel 226 (fx artikel 169) i EF-traktaten, til at sikre overholdelsen af EF-retten. 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/115 I dette konkrete tilf(cid:230)lde kan der af mangel p(cid:229) klagepunkter om anvendelsen af EF-retten p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt ikke konstateres nogen overtr(cid:230)delse. (1) EFT L 175 af 5. 7. 1985. (2) EFT L 73 af 14. 3. 1997. (3) EFT L 103 af 25. 4. 1979. (4) EFT L 206 af 22. 7. 1992. (2000/C 374 E/135) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0593/00 af JosØ Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen (24. februar 2000) Om: Regionen Lisboa e Vale do Tejo (cid:129) Strukturfondene for perioden 2000-2006 R(cid:229)det vedtog den 21. turfondene (1). juli 1999 forordning (EF) nr. 1260/1999 om generelle bestemmelser for struk- Regionen Lisboa e Vale do Tejo (Portugal) opfyldte tidligere kriterierne for modtagelse af stłtte fra strukturfondene inden for F(cid:230)llesskabets stłtteramme II for perioden 1994-1999 som m(cid:229)l nr. 1-region (2), men vil efter en vurdering ikke l(cid:230)ngere v(cid:230)re stłtteberettiget efter 1999 (3), selv om den dog skulle modtage stłtte (cid:129) om end p(cid:229) overgangsbasis (cid:129) fra fondene i perioden 1. januar 2000 (cid:129) 31. december 2005 (4). I henhold til konklusionerne fra topmłdet i Berlin (5) skal der indfłres en udfasningsmekanisme for de tidligere m(cid:229)l nr. 1-regioner og bevilges Lissabon-omr(cid:229)det en »s(cid:230)rlig udfasningsstłtte« p(cid:229) 500 mio. € (6). P(cid:229) baggrund af de (cid:229)benbare forskelle mellem de forskellige łkonomiske aktłrer og sektorer i regionen gik denne afgłrelse dog kun ud p(cid:229) at skabe sammenh(cid:230)ng med de horisontale principper som omhandlet i traktaten, der g(cid:230)lder for alle F(cid:230)llesskabets politikker: b(cid:230)redygtig udvikling og lige muligheder. lighed med konkurrencereglerne som fastlagt traktaterne bliver disse principper imidlertid ikke I h(cid:229)ndh(cid:230)vet, livet. De łkonomiske aktłrer i de tilstłdende regioner, som er stłtteberettiget under m(cid:229)l nr. 1, vil opn(cid:229) betydelige fordele, hvilket vil resultere i uligheder og fordrejninger. idet den vedtagne udfasningspolitik ikke fłres ud i i Kan Kommissionen p(cid:229) baggrund af bortfaldet af strukturfondsstłtten til regionen Lisboa e Vale do Tejo oplyse, hvorfor denne stłtte er blevet suspenderet? Hvis suspensionen skulle v(cid:230)re baseret p(cid:229) aftaler med den portugisiske stat, hvad er da (cid:229)rsagerne til, at bestemmelserne i artikel 6 i forordning (EF) nr. 1260/ 1999 og i Kommissionens beslutning 1999/502/EF af 1. juli 1999 samt konklusionerne fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Berlin ikke er blevet overholdt, og hvem har ansvaret herfor? (1) (2) (3) (4) I henhold til EF-traktatens artikel 161 og 251. Forordning (EF) nr. 2052/88 og 4253/88 (cid:129) EFT L 158 af 15. 7. 1988 og EFT L 374 af 31. 12. 1988. Jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 1260/1999 (cid:129) EFT L 161 af 26. 6. 1999. I henhold til Kommissionens beslutning 1999/502/EF (EFT L 194 af 27. 7. 1999) skulle bestemmelserne i artikel 6 samt artikel 7, stk. 2, andet afsnit, og stk. 3, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1260/1999 have fundet anvendelse. (5) Konklusioner fra topmłdet i Berlin den 24. -25. marts 1999, punkt 42, 43 og 44. (6) Punkt 44, litra a), i konklusionerne. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (24. marts 2000) Efter vedtagelsen af retningslinjerne for statsstłtte med regionalt sigte (1) opfordrede Kommissionen, jf. EF- traktatens artikel 88, stk. 3 (ex artikel 93), de portugisiske myndigheder til at fremsende et udkast til nationalt regionalstłttekort. Det viser de portugisiske regioner, der foresl(cid:229)s som undtagelser efter EF- traktatens artikel 87, stk. 3, litra a) og c) (ex artikel 92), og intensitetslofterne for investeringsstłtte og jobskabelsesstłtte samt de herfor g(cid:230)ldende kumulerede lofter


title: Kommissionens förordning (EG) nr 461/2000 av den 29 februari 2000 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

formats: pdf print

text: L 56/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 3. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 461/2000 av den 29 februari 2000 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1253/1999 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullar inom spannmålssektorn (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2519/98 (4), särskilt artikel 2. 1 i denna, och av följande skäl: (1) I artikel 10 i förordning (EEG) nr 1766/92 föreskrivs att när de produkter som avses i artikel 1 i den förord- ningen importeras, skall de tullsatser som föreskrivs i den gemensamma tulltaxan tas ut. För de produkter som avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid import- tullen vara lika med det interventionspris som gäller för dessa produkter vid importen ökat med 55 %, minskat med det cif-importpris som gäller för försändelsen i fråga. Denna tull får emellertid inte vara högre än tull- satsen enligt Gemensamma tulltaxan. (2) Enligt artikel 10. 3 i förordning (EEG) nr 1766/92 skall cif-importpriserna beräknas på grundval av de represen- (3) (4) (5) (6) tativa priserna för produkten i naden. fråga på världsmark- I förordning (EG) nr 1249/96 fastställs tillämpningsföre- skrifter för förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullar inom spannmålssektorn. Importtullarna skall tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft. De förblir likaså gällande om det inte finns någon börsnotering för referenssort som avses i bilaga II i förordning (EG) nr 1249/96 under två veckor före nästa period för fastställande. För att få systemet för importtullar att fungera normalt bör vid beräkningen av dessa tullar de representativa marknadskurser som fastställs under en referensperiod för de flytande valutorna fortsätta att tillämpas. Tillämpningen av förordning (EG) nr 1249/96 medför att det skall fastställas importtullar enligt bilagan i denna förordning. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Importtullarna inom spannmålssektorn som avses i artikel 10. 2 i förordning (EEG) nr 1766/92 skall fastställas i bilaga I i denna förordning på grundval av de faktorer som tas upp i bilaga II. Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 29 februari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 161, 29. 6. 1996, s. 125. (4) EGT L 315, 25. 11. 1998, s. 7. 1. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 56/31 Importtullar för de produkter som avses i artikel 10. 2 i förordning (EEG) nr 1766/92 BILAGA I KN-nummer Produkt 1001 10 00 Durumvete av hög kvalitet av medelhög kvalitet (1) 1001 90 91 Vanligt vete, för utsäde 1001 90 99 Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde (3) av medelhög kvalitet av låg kvalitet 1002 00 00 Råg 1003 00 10 Korn, för utsäde 1003 00 90 Korn av annat slag än för utsäde (3) 1005 10 90 Majs för utsäde av annat slag 1005 90 00 Majs av annat slag än för utsäde (3) 1007 00 90 Sorghum av andra slag än för utsäde Tull på import som sker land-, flod- eller havsvägen från hamnar i Medelhavet, Svarta havet eller Östersjön (EUR/ton) Tull på import som sker luft- eller havsvägen från övriga hamnar (2) (EUR/ton) 21,50 31,50 39,49 39,49 73,11 84,64 82,62 82,62 82,62 87,46 87,46 82,62 11,50 21,50 29,49 29,49 63,11 74,64 72,62 72,62 72,62 77,46 77,46 72,62 (1) För durumvete som inte uppfyller den minimikvalitet för durumvete av medelhög kvalitet som avses i bilaga I i förordning (EG) nr 1249/96, skall den tullsats tillämpas som fastställts för vanligt vete av låg kvalitet. (2) För produkter som anländer till gemenskapen via Atlanten eller via Suezkanalen (artikel 2. 4 i förordning (EG) nr 1249/96) kan importören erhålla en nedsättning av tullarna med — 3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet, — 2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Irland, Förenade kungariket, Danmark, Sverige, Finland eller vid den Iberiska halvöns atlantkust. (3) När villkoren i artikel 2. 5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda kan importören erhålla schablonmässig nedsättning med 14 eller 8 EUR/ton. L 56/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 3. 2000 BILAGA II Faktorer för beräkning av tullar (perioden 15. 2. 2000–28. 2. 2000) 1. Genomsnittet för tvåveckorsperioden före dagen för fastställande: Börsnotering Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Produkt (% proteiner vid 12 % vattenhalt) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 medelhög kvalitet (*) US barley 2 Notering (EUR/ton) 118,37 107,43 96,12 87,04 165,02 (**) 155,02 (**) 103,90 (**) Tillägg för golfen (EUR/ton) 28,66 5,98 5,77 12,02 Tillägg för Stora sjöarna (EUR/ton) — — — — (*) Negativt bidrag (discount) på 10 EUR per ton (artikel 4. 1 i förordning (EG) nr 1249/96). (**) Fob golfen. — — — — — — 2. Kostnader för fraktsatser: Mexikanska golfen–Rotterdam: 15,97 EUR/ton, Stora sjöarna–Rotterdam: 28,64 EUR/ton. 3. Tillskott avseende artikel 4. 2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1249/96: 0,00 EUR/ton (HRW2) 0,00 EUR/ton (SRW2)


title: QUESTION ÉCRITE E-0595/00 posée par Helmuth Markov (GUE/NGL) à la Commission. Utilisation frauduleuse de l'aide financière aux victimes du tremblement de terre en Turquie.

eurovoc_concepts:
EU aid
Türkiye
aid to disaster victims
earthquake
use of aid

text: C 53 E/12 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 (cid:201)tats membres prennent des engagements fermes. Quant (cid:224) la Commission, elle continuera (cid:224) collaborer avec la Banque europØenne d(cid:146)investissement (BEI) et le Fonds europØen d(cid:146)investissement (FEI) afin de veiller (cid:224) ce que les diffØrents instruments communautaires soient utilisØs efficacement pour promouvoir ces PPP, en particulier dans le contexte des 14 projets prioritaires. (1) COM(98) 356. (2001/C 53 E/014) QUESTION (cid:201)CRITE E-0595/00 posØe par Helmuth Markov (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (29 fØvrier 2000) Objet: Utilisation frauduleuse de l(cid:146)aide financiŁre aux victimes du tremblement de terre en Turquie Le quotidien turc «Hyrriyet» du 22 janvier 2000 rapporte qu(cid:146)une partie (cid:129) 500 milliards de lires turques environ (cid:129) de l(cid:146)aide financiŁre destinØe aux victimes du tremblement de terre en Turquie a servi (cid:224) l(cid:146)achat de 35 voitures Renault Laguna pour des membres du parlement turc. La Commission est-elle informØe de l(cid:146)utilisation qui est faite de l(cid:146)argent de l(cid:146)Union europØenne, du fonds l(cid:146)on peut exclure que l(cid:146)aide a ØtØ utilisØe de maniŁre vers lequel cet argent est destinØ et sait-elle si frauduleuse ou inappropriØe, y compris Øventuellement aux fins dØcrites ci-dessus? RØponse donnØe par M. Nielson au nom de la Commission (19 avril 2000) Le 17 aoßt 1999, un violent tremblement de terre a secouØ la rØgion de Marmara, en Turquie. La Commission, via ECHO (cid:129) l(cid:146)Office d(cid:146)aide humanitaire (cid:129) a immØdiatement rØagi en prenant deux dØcisions de financement distinctes d(cid:146)un montant de 2 millions d(cid:146)euros chacune. Le 12 novembre 1999, un deuxiŁme sØisme de forte amplitude a touchØ la rØgion de Bolu, toujours en Turquie. La Commission a de nouveau rØagi en allouant la somme de 3 millions d(cid:146)euros. Le 20 dØcembre 1999, une dØcision de financement dØfinitive de 23 millions d(cid:146)euros Øtait adoptØe par la Commission, faisant ainsi passer (cid:224) 30 millions d(cid:146)euros le montant global des fonds gØrØs par ECHO (cid:224) destination des victimes des tremblements de terre en Turquie. En ce qui concerne l(cid:146)article de journal citØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire, la Commission n(cid:146)a pas encore pu il semble qu(cid:146)il ne contienne aucune preuve que les en prendre connaissance. En tout Øtat de cause, libØralitØs mentionnØes dans cet article proviennent de fonds communautaires. Il convient de souligner qu(cid:146)aucun des contrats conclus avec les partenaires d(cid:146)ECHO en Turquie ne portait sur la fourniture de vØhicules (cid:224) moteur (cid:224) des hauts fonctionnaires. Il semble utile de rappeler les diffØrentes garanties instituØes en vue de rØduire le risque de malversations. Les programmes ECHO en Turquie comprennent, notamment, la livraison d(cid:146)abris temporaires, la distribu- tion de mØdicaments et de sets hygiØniques, ainsi que la fourniture de services de conseil post-traumatisme et de prØparation aux catastrophes. ECHO opŁre sur la base d(cid:146)un contrat-cadre de partenariat (CCP) avec des organisations qui peuvent Œtre des organisations non gouvernementales (ONG), aussi bien que des agences des Nations unies ou des organisations de la famille de la Croix Rouge et du Croissant Rouge. Ces partenaires sont censØs possØder une expØrience en matiŁre d(cid:146)aide humanitaire et doivent satisfaire aux critŁres Øtablis par le rŁglement no 1257/96 du Conseil du 20 juin 1996 relatif (cid:224) l(cid:146)aide humanitaire (1) avant de pouvoir prØtendre (cid:224) une participation au CCP. ECHO alloue des fonds (cid:224) ses partenaires sur la base de propositions de projets. Une fois ceux-ci approuvØs, des contrats dØtaillant les travaux (cid:224) effectuer sont conclus avec le partenaire. Aux termes de ces contrats, il est interdit aux partenaires de s(cid:146)Øcarter des actions prØvues. Tout Øcart pourrait entra(cid:238)ner un recouvrement des fonds. De plus, et conformØment au rŁglement financier applicable au budget gØnØral des CommunautØs, l(cid:146)organisation humanitaire en cause est tenue de donner accŁs (cid:224) ses comptes aux services de la Commission ou (cid:224) toute autre organisation mandatØe par la Commission et la Cour des comptes, et ce (cid:224) tout moment. Les justificatifs des dØpenses encourues pendant la durØe de vie du programme sont conservØs au siŁge de l(cid:146)organisation partenaire pour une pØriode de cinq ans, au cours de laquelle ils peuvent Œtre consultØs (cid:224) des fins de contr(cid:244)le. 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/13 Dans la plupart des crises humanitaires, ECHO confie Øgalement (cid:224) des assistants techniques sur le terrain le soin de gØrer les programmes au jour le jour et de le tenir rØguliŁrement informØ de la situation. C(cid:146)est le cas pour la Turquie, oø ECHO possŁde un bureau (cid:224) Istanbul. Les partenaires sont aussi tenus de prØsenter des rapports pØriodiques pendant toute la durØe de vie du contrat. Les vØrifications et contre-mesures exposØes ci-dessus visent toutes (cid:224) garantir, autant que faire se peut, la probitØ financiŁre des programmes d(cid:146)assistance humanitaire. Enfin, pour que l(cid:146)Honorable Parlementaire ait une vision complŁte de l(cid:146)intervention communautaire relative aux tremblements de terre en Turquie (cid:224) cette Øpoque, il prendra connaissance des informations suivantes, qui concernent une initiative rØcente, actuellement mise en (cid:156)uvre par la Banque europØenne d(cid:146)investisse- ment. La dØcision no 1999/786/CE du Conseil du 29 novembre 1999 prØvoit d(cid:146)accorder une garantie de la CommunautØ (cid:224) la Banque europØenne d(cid:146)investissement (BEI) en cas de pertes rØsultant de prŒts en faveur de projets pour le relŁvement et la reconstruction des rØgions de la Turquie frappØes par le sØisme (2). Cette garantie couvre des prŒts de la BEI, (cid:224) hauteur de 600 millions d(cid:146)euros sur trois ans, accordØs (cid:224) des projets d(cid:146)investissement destinØs au remplacement, (cid:224) la remise en Øtat ou (cid:224) la reconstruction d(cid:146)infrastructures de surface et souterraines, d(cid:146)installations industrielles et de petites et moyennes entreprises, ainsi que d(cid:146)infrastructures urbaines et de logements. Le premier prŒt-cadre, d(cid:146)un montant de 450 millions d(cid:146)euros, a ØtØ signØ en fØvrier 2000. (1) (2) JO L 163 du 2. 7. 1996. JO L 308 du 3. 12. 1999. (2001/C 53 E/015) QUESTION (cid:201)CRITE E-0597/00 posØe par Charles Tannock (PPE-DE) (cid:224) la Commission (29 fØvrier 2000) Objet: Sanctions contre l(cid:146)Autriche La Commission peut-elle indiquer si elle estime que la dØcision du gouvernement portugais d(cid:146)inviter ses homologues europØens (cid:224) prendre des sanctions (cid:224) l(cid:146)encontre d(cid:146)un autre (cid:201)tat membre (l(cid:146)Autriche) est un abus de la part de la PrØsidence et si elle considŁre que la dØcision de quatorze gouvernements socialistes, pour la plupart inexpØrimentØs, d(cid:146)imposer des sanctions diplomatiques (cid:224) un (cid:201)tat membre dans le but d(cid:146)influencer la composition ou les politiques (pour quelque dØsagrØables qu(cid:146)elles fussent) d(cid:146)un gouverne- ment dØmocratiquement Ølu est la marque d(cid:146)un manque de respect pour le processus dØmocratique en vigueur dans l(cid:146)Union et, par consØquent, une violation du principe de dØmocratie visØ (cid:224) l(cid:146)article 6, paragraphe 1 de la version consolidØe du traitØ sur l(cid:146)Union europØenne sur lequel repose l(cid:146)Union europØenne? Dans l(cid:146)affirmative, la Commission entend-elle jouer son r(cid:244)le de «gardienne des traitØs» et poursuivre devant la Cour de justice les gouvernements qui ont dØcrØtØ des sanctions contre l(cid:146)Autriche afin de dØterminer la lØgalitØ de ces sanctions, de maniŁre (cid:224) permettre (cid:224) tous les citoyens europØens de savoir (cid:224) l(cid:146)avenir s(cid:146)il est lØgitime, pour un (cid:201)tat membre, d(cid:146)interfØrer ainsi dans le processus dØmocratique d(cid:146)autres (cid:201)tats membres et, vu le caractŁre important et grave de ce comportement sans prØcØdent dans l(cid:146)Union, est- elle disposØe (cid:224) fournir (cid:224) la PrØsidente du Parlement europØen des explications relatives (cid:224) sa dØcision? RØponse donnØe par M. Vitorino au nom de la Commission (4 mai 2000) La Commission rappelle (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire sa dØclaration du 1er fØvrier 2000 sur l(cid:146)Autriche, dans laquelle elle dØclare partager les prØoccupations qui fondent la dØclaration du 31 janvier 2000 de la PrØsidence portugaise au nom de 14 (cid:201)tats membres. La Commission y rØitŁre qu(cid:146)elle «continuera d(cid:146)accomplir son devoir de gardienne des normes et valeurs ØnoncØes dans les traitØs, qui disposent que l(cid:146)Union est fondØe sur les principes de la libertØ, de la dØmocratie, du respect des droits de l(cid:146)homme et des libertØs fondamentales, ainsi que de l(cid:146)(cid:201)tat de droit, notamment aux articles 6 et 7 du traitØ sur l(cid:146)Union EuropØenne»


title: Verordnung (EG) Nr. 458/2000 der Kommission vom 29. Februar 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Sirupe und einige andere Erzeugnisse des Zuckersektors in unverändertem Zustand

eurovoc_concepts:
export refund
syrup

text: 1. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 56/23 VERORDNUNG (EG) Nr. 458/2000 DER KOMMISSION vom 29. Februar 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Sirupe und einige andere Erzeugnisse des Zuckersek- tors in unverändertem Zustand DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 2038/1999 des Rates vom 13. September 1999 über die gemeinsame Marktorgani- sation für Zucker (1), insbesondere auf Artikel 18 Absatz 5 zweiter Unterabsatz, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) Nach Artikel 18 der Verordnung (EG) Nr. 2038/1999 kann der Unterschied zwischen den Notierungen oder Preisen auf dem Weltmarkt für die in Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d) der angeführten Verordnung genannten Erzeugnisse und den Preisen dieser Erzeugnisse in der Gemeinschaft durch eine Erstattung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden. Gemäß Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 2135/95 der Kommission vom 7. September 1995 mit Durchfüh- rungsvorschriften für die Gewährung von Ausfuhrerstat- tungen im Zuckersektor (2), ist die Erstattung für 100 kg der in Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d) der Verordnung (EG) Nr. 2038/1999 genannten ausgeführten Erzeug- nisse gleich dem Grundbetrag, multipliziert mit dem des gegebenenfalls Saccharosegehalt, Gehalts an anderem als Saccharose berechnetem Zucker. Dieser für das betreffende Erzeugnis festgestellte Saccha- rosegehalt wird gemäß den Vorschriften des Artikels 3 der Verordnung (EG) Nr. 2135/95 bestimmt. einschließlich Gemäß Artikel 21 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 2038/1999 ist der Grundbetrag der Erstattung für die in unverändertem Zustand ausgeführte Sorbose gleich dem Grundbetrag der Erstattung, vermindert um ein Hundert- stel der gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 1010/86 des Rates vom 25. März 1986 zur Festlegung von Grundre- geln für die Erstattung bei der Erzeugung für in der chemischen Industrie verwendeten Zucker (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1148/98 der Kommission (4), letzten Verordnung genannten Erzeugnisse. für die im Anhang dieser Gemäß Artikel 21 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 2038/1999 ist für die anderen in Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d) der genannten Verordnung genannten und in unverändertem Zustand ausgeführten Erzeugnisse ist der Grundbetrag der Erstattung gleich einem Hundertstel eines Betrages, der bestimmt wird unter Berücksichti- (1) ABl. L 252 vom 25. 9. 1999, S. 1. (2) ABl. L 214 vom 8. 9. 1995, S. 16. (3) ABl. L 94 vom 9. 4. 1986, S. 9. (4) ABl. L 159 vom 3. 6. 1998, S. 38. (5) (6) (7) (8) (9) gung einerseits des Unterschieds zwischen dem in den Gebieten der Gemeinschaft ohne Defizit während des Monats, für den der Grundbetrag festgesetzt wird, für Weißzucker geltenden Interventionspreis und den für Weißzucker auf dem Weltmarkt festgestellten Notie- rungen oder Preisen, und andererseits der Notwendigkeit der Herstellung eines Gleichgewichts zwischen der Verwendung des Grunderzeugnisses aus der Gemein- schaft im Hinblick auf die Ausfuhr von Verarbeitungser- zeugnissen nach dritten Ländern und der Verwendung der zum Veredelungsverkehr zugelassenen Erzeugnisse dieser Länder. Gemäß Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 2038/1999 kann die Gültigkeit des Grundbetrags auf bestimmte, in Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d) der genannten Verordnung genannte Erzeugnisse beschränkt werden. Gemäß Artikel 18 der Verordnung (EG) Nr. 2038/1999 kann bei der Ausfuhr der in Artikel 1 Absatz 1 Buch- staben f), g) und h) dieser Verordnung genannten Erzeugnisse in unverändertem Zustand eine Erstattung vorgesehen werden. Die Höhe der Erstattung muß für 100 kg Trockenstoff, insbesondere unter Berücksichti- gung der auf die Ausfuhr der Erzeugnisse des KN-Codes auf die 1702 30 91 anwendbaren Erstattung, der Ausfuhr der in Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d) der Verordnung (EG) Nr. 2038/1999 genannten Erzeugnisse anwendbaren der wirtschaftlichen Gesichtspunkte der geplanten Ausfuhren bestimmt werden. Im Fall der im genannten Absatz 1 Buchstaben f) und g) genannten Erzeugnisse wird die Erstattung nur gewährt, wenn sie den Bedingungen des Artikels 5 der Verordnung (EG) Nr. 2135/95 entsprechen. Für die unter Buchstabe h) der Verordnung (EG) Nr. 2038/1999 genannten Erzeugnisse werden die Erstattungen nur gewährt, wenn sie den Bedingungen von Artikel 6 der Verordnung (EG) Nr. 2135/95 genügen. Erstattung und Die obengenannten Erstattungen werden monatlich fest- gesetzt. Sie können zwischenzeitlich geändert werden. Die Anwendung dieser Einzelheiten führt dazu, für die betreffenden Erzeugnisse die Erstattungen in Höhe der im Anhang dieser Verordnung genannten Beträge festzu- setzen. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Zucker — L 56/24 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 1. 3. 2000 HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Erstattungen bei der Ausfuhr in unverändertem Zustand der in Artikel 1 Absatz 1 Buchstaben d), f), g) und h) der Verordnung (EG) Nr. 2038/1999 genannten Erzeugnisse werden wie im Anhang angegeben festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 1. März 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 29. Februar 2000 Für die Kommission Margot WALLSTRÖM Mitglied der Kommission 1. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 56/25 zur Verordnung der Kommission vom 29. Februar 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Sirupe und einige andere Erzeugnisse des Zuckersektors in unverändertem Zustand ANHANG Erzeugniscode Betrag der Erstattung — EUR/100 kg Trockenstoff — 1702 40 10 9100 1702 60 10 9000 1702 60 80 9100 46,99 46,99 89,28 (2) (2) (4) — EUR/1 % Saccharose × 100 kg — 1702 60 95 9000 0,4699 (1) — EUR/100 kg Trockenstoff — 1702 90 30 9000 46,99 (2) — EUR/1 % Saccharose × 100 kg — 1702 90 60 9000 1702 90 71 9000 1702 90 99 9900 0,4699 (1) 0,4699 (1) 0,4699 (1) (3) — EUR/100 kg Trockenstoff — 2106 90 30 9000 46,99 (2) — EUR/1 % Saccharose × 100 kg — 2106 90 59 9000 0,4699 (1) (1) Der Grundbetrag gilt nicht für Sirupe mit einer Reinheit von weniger als 85 v. H. (Verordnung (EG) Nr. 2135/95). Der Saccharosegehalt wird gemäß Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 2135/95 bestimmt. (2) Nur auf die in Artikel 5 der Verordnung (EG) Nr. 2135/95 genannten Erzeugnisse anwendbar. (3) Der Grundbetrag gilt nicht für das im Anhang unter Punkt 2 der Verordnung (EWG) Nr. 3513/92 beschriebene Erzeugnis (ABl. L 355 vom 5. 12. 1992, S. 12). (4) Anwendbar nur auf die in Artikel 6 der Verordnung (EG) Nr. 2135/95 genannten Erzeugnisse. NB: Die die Erzeugnisse betreffenden Codes sowie die Verweisungen und Fußnoten sind durch die geänderte Verordnung (EWG) Nr. 3846/87 der Kommission (ABl. L 366 vom 24. 12. 1987, S. 1) bestimmt


title: WRITTEN QUESTION E-0578/00 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Commission. Taxing aviation kerosene.

eurovoc_concepts:
aviation fuel
common transport policy
environmental tax
fuel tax
international negotiations

text: C 26 E/64 Official Journal of the European Communities EN 26. 1. 2001 Joint answer to Written Questions E-0569/00, E-0571/00 and E-0572/00 (8 June 2000) All the members of the Council agree that openness and transparency are an essential element of the democratic process. As stated in the Preamble to the Treaty on European Union, our common objective is to create an ever closer union among the peoples of Europe, in which decisions are taken as closely as possible to the citizens. The Council has on several occasions reaffirmed its determination to work towards greater transparency, while at the same time preserving the effectiveness of its decision-making process. This is shown by the following measures which have been taken: (cid:129) after each Council meeting a press release is issued which gives information about the decisions adopted by the Council and indicates the decisions for which statements for the minutes have been made available to the public. Those statements may be obtained from the Press Office immediately after the Council meeting. These press releases themselves, as well as the voting results of legislative acts and statements for the minutes, are also available to the public via the Council website; (cid:129) a monthly summary of Council acts is available to the public. This summary contains a list of legislative and non-legislative acts of the Council, including the results of votes, explanations of voting and statements for the minutes when the Council is acting in its capacity as legislator. It should be noted that only minutes adopted are official. They can be accessed at the (cid:145)EUDOR(cid:146) website under (cid:145)Transparency of the Council(cid:146)s legislative activities(cid:146). Information on the Council(cid:146)s legislative transpar- ency can also be obtained by e-mail at the address: transparency@consilium. eu. int; (cid:129) the Council also holds open debates on the Presidency(cid:146)s programme on General Affairs and Ecofin matters. The Council may decide to hold other open debates as well; (cid:129) public access to Council documents is governed by Council Decision 93/731 of 20 December 1993. The number of document requests from the public has steadily increased since the adoption of this Decision. Furthermore, on 1 January 1999 a public register of Council documents was opened on the Council website, thus enabling our citizens to identify Council documents and apply for them. Since the opening of this register, the number of applications for Council documents has more than doubled. Documents relating to cases where the Council acts in its legislative capacity are in principle released to the public once the Council act is adopted; (cid:129) since January of this year a list of items on the provisional agendas of meetings of the Council and its preparatory bodies referring to cases where the Council acts in its legislative capacity, as defined in Article 6 of its Rules of Procedure, is made available to the public on the Council website. In addition, the timetable of Council meetings is published on the Council website. Finally, the Commission has submitted its proposal on public access to European Parliament, Council and Commission documents in order to implement Article 255 of the Treaty on European Union. This new legislation will have to be adopted by the European Parliament and the Council according to the codecision procedure. (2001/C 26 E/080) WRITTEN QUESTION E-0578/00 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Commission (29 February 2000) Subject: Taxing aviation kerosene I refer to my Question E-2169/99 (1) and the answer in which the Commission supports the principle of taxing aviation kerosene but ascribes the absence of taxation today to the international legal situation. 26. 1. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 26 E/65 Should we not be seeking to have the Chicago Convention, which dates back to the first half of the last century, revised in this respect? In the meantime, flights within Europe should be classified as internal flights and the proceeds of a kerosene tax used to fund environmental projects. Is the Commission contemplating bold action along these lines? (1) OJ C 225 E, 8. 8. 2000, p. 63. Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (2 May 2000) The conclusions of the Commission in respect of a comprehensive study on the impact of the imposition of excise duties on kerosene have recently been presented in the communication on air transport and the environment (1) and the communication on taxation of aircraft fuel (2). The Commission will include the views of the Parliament on these two documents when developing further policies in this field. There may well be a need for modernising the basic international law on aviation (Chicago convention) but this is a much broader issue and taxation is not really an issue in this context. It is important to recognise that the Chicago convention itself does not pose the major concern regarding taxation of fuel used in international aviation. Current legal constraints stem from standard clauses in bilateral air services agreements concluded between signatory states of the Chicago conventions which are based on a decision by the Council of the International Civil Aviation Organisation (ICAO) that fuel for use in international air transport shall be exempted from taxation. The communication on air transport and environment as well as the communication on taxation of aircraft fuel contain a detailed assessment of the impact of imposition of excise duties on aviation fuel for intra-Community flights operated by Community air carriers. (1) COM(1999) 640 final. (2) COM(2000) 110 final. (2001/C 26 E/081) WRITTEN QUESTION E-0584/00 by Mark Watts (PSE) to the Commission (29 February 2000) Subject: European sustainable transport policy How can the Commission continue to actively support the Council of Ministers in setting up a strategy for further integration and reinforcing the integration of environmental issues into transport systems? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (14 April 2000) The European Council in Helsinki approved the conclusions of the Transport Council of October 1999, according to which the Commission must come up with a global strategy by June 2001 to integrate the environment and sustainable mobility into transport policy and implement the appropriate measures