title: 2000/176/GBVB: Gemeenschappelijk standpunt van de Raad van 28 februari 2000 houdende schorsing, voor een beperkte periode, van artikel 4 van Gemeenschappelijk Standpunt 1999/318/GBVB inzake bijkomende beperkende maatregelen tegen de Federale Republiek Joegoslavië en tot intrekking van Gemeenschappelijk Standpunt 98/426/GBVB

eurovoc_concepts:
Serbia
Yugoslavia
air transport
international sanctions

text: 1. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 56/1 (Besluiten aangenomen krachtens titel V van het Verdrag betreffende de Europese Unie) GEMEENSCHAPPELĲK STANDPUNT VAN DE RAAD van 28 februari 2000 houdende schorsing, voor een beperkte periode, van artikel 4 van Gemeenschappelĳk Standpunt 1999/318/GBVB inzake bĳkomende beperkende maatregelen tegen de Federale Republiek Joego- slavië en tot intrekking van Gemeenschappelĳk Standpunt 98/426/GBVB (2000/176/GBVB) (1) (2) (3) (4) (5) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag betreffende de Europese Unie, inzonder- heid op artikel 15, Overwegende hetgeen volgt: In Gemeenschappelĳk Standpunt 1999/318/GBVB (1) heeft de Raad zĳn steun uitgesproken voor de handha- ving of versterking van de tegen het regime in Belgrado gerichte sancties, zonder dat daarmee het Servische volk zou worden benadeeld. In zĳn conclusies van 14 februari 2000 heeft de Raad, in het licht van een dringende en unanieme oproep van de democratische oppositie in de Federale Republiek Joego- slavië, o. a. besloten het vliegverbod voor een periode van zes maanden te schorsen. HEEFT HET VOLGENDE GEMEENSCHAPPELIJK STANDPUNT AANGE- NOMEN: Artikel 1 Artikel 4 van Gemeenschappelĳk Standpunt 1999/318/GBVB wordt geschorst tot 28 augustus 2000. Artikel 2 Gemeenschappelĳk Standpunt 98/426/GBVB wordt trokken. inge- Dit gemeenschappelĳk standpunt wordt voortdurend getoetst. Artikel 3 Artikel 4 Artikel 4 van Gemeenschappelĳk Standpunt 1999/318/ GBVB dient derhalve te worden geschorst. Dit gemeenschappelĳk standpunt wordt van kracht op de datum van aanneming. Verder optreden van de Gemeenschap is noodzakelĳk om de uit deze schorsing voortvloeiende maatregelen volledig uit te voeren. Gemeenschappelĳk Standpunt 98/426/GBVB inzake de instelling van een verbod op vluchten van Joegoslavische luchtvaartmaatschappĳen tussen de Federale Republiek Joegoslavië (FRJ) en de Europese Gemeenschap (2) is achterhaald door Gemeenschappelĳk Standpunt 1999/ 318/GBVB. Ter wille van de rechtszekerheid moet Gemeenschappelĳk Standpunt 98/426/GBVB worden ingetrokken, Artikel 5 Dit gemeenschappelĳk standpunt wordt bekendgemaakt in het Publicatieblad. Gedaan te Brussel, 28 februari 2000. Voor de Raad De Voorzitter J. PINA MOURA (1) PB L 123 van 13. 5. 1999, blz. 1. (2) PB L 190 van 4. 7. 1998, blz. 3


title: Kommissionens förordning (EG) nr 456/2000 av den 28 februari 2000 om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

eurovoc_concepts:
butter
export refund
milk product
powdered milk

formats: pdf print

text: 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 55/65 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 456/2000 av den 28 februari 2000 om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 15 maj 1999 om den gemensamma organisationen av mark- naden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31 i denna, och av följande skäl: (1) (2) (3) I artikel 31 i rådets förordning (EG) nr 1255/1999 före- skrivs att skillnaden mellan priserna i internationell handel för de produkter som förtecknas i artikel 1 a–e och g i nämnda förordning och priserna inom gemen- skapen får täckas av ett exportbidrag. I kommissionens förordning (EG) nr 1222/94 av den 30 maj 1994 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som expor- teras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbe- loppen (2), senast ändrad genom förordning (EG) nr 238/ 2000 (3), anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter expor- teras i form av varor som förtecknas i bilagan till förord- ning (EG) nr 1255/1999. förordning (EG) nr Enligt artikel 4. 1 första stycket i 1222/94 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen för 100 kg av var och en av basproduk- terna i fråga. I artikel 4. 3 i förordning (EG) nr 1222/94 föreskrivs att när exportbidragssatsen fastställs, bör hänsyn vid behov tas till de produktionsbidrag, stöd och andra åtgärder med motsvarande verkan, som i enlighet med förord- ningen om den gemensamma organisationen av mark- naden för produkten i tillämpliga i alla medlemsstater för de basprodukter som förtecknas i likställda bilaga A till nämnda förordning eller produkter. fråga, är för (1) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 48. (2) EGT L 136, 31. 5. 1994, s. 5. (3) EGT L 24, 29. 1. 2000, s. 45. (4) (5) (6) (7) I artikel 12. 1 i förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att ett stöd skall utbetalas för gemenskapsproducerad skummjölk som bearbetas till kasein, om denna mjölk och det kasein som framställs av denna mjölk uppfyller vissa villkor. I kommissionens förordning (EG) nr 2571/97 av den 15 december 1997 om försäljning av smör till reducerat pris och beviljande av stöd för grädde, smör och koncentrerat smör som används vid framställning av bakverk, glass och andra livsmedel (4), senast ändrad genom förordning (EG) nr 494/1999 (5), fastställs att smör och grädde till reducerat pris bör göras tillgängliga för industrier som framställer vissa produkter. Det är nödvändigt att även i fortsättningen garantera en strikt förvaltning med hänsyn dels till utgiftsberäkningar, dels till tillgängliga budgetmedel. Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. De exportbidragssatser som gäller för de basprodukter som anges i bilaga A till förordning (EG) nr 1222/94, som förtecknas i artikel 1 i förordning (EG) nr 1255/1999, och som exporteras i form av varor som förtecknas i bilagan till förord- ning (EG) nr 1255/1999, fastställs i enlighet med vad som anges i bilagan till denna förordning. 2. Det fastställs inga exportbidragssatser för de produkter som avses i föregående punkt som inte förtecknas i bilagan till denna förordning. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2000. (4) EGT L 350, 20. 12. 1997, s. 3. (5) EGT L 59, 6. 3. 1999, s. 17. L 55/66 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 28 februari 2000. På kommissionens vägnar Erkki LIIKANEN Ledamot av kommissionen till kommissionens förordning av den 28 februari 2000 om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkpro- dukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget BILAGA Varuslag (EUR/100 kg) Bidragssats KN-nummer ex 0402 10 19 Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent (PG 2): a) Vid export av varor enligt KN-nummer 3501 b) Vid export av andra varor ex 0402 21 19 Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av 26 viktprocent (PG 3): a) Vid export av varor som innehåller, i form av produkter som jämställs med PG 3, smör eller grädde till reducerat pris enligt förordning (EG) nr 2571/97 b) Vid export av andra varor ex 0405 10 Smör med en fetthalt av 82 viktprocent (PG 6): a) Vid export av varor som innehåller smör eller grädde till reducerat pris, framställda i enlighet med de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 2571/97 b) Vid export av varor enligt KN-nummer 2106 90 98 som innehåller minst 40 viktprocent mjölkfett c) Vid export av andra varor — 72,58 75,06 104,10 67,35 169,60 162,35


title: Neuvoston 28 päivänä helmikuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 23/2000 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi kehitysyhteistyöstä Etelä-Afrikan kanssa

eurovoc_concepts:
EU programme
South Africa
cooperation policy
development aid
financial cooperation
technical cooperation

formats: html pdf print

text: 8. 5. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 128/51 Neuvoston 28 päivänä helmikuuta 2000 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 23/2000 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o. /2000 antamiseksi kehitysyhteistyöstä Etelä-Afrikan kanssa (2000/C 128/03) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 179 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen(1), noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä (2), sekä katsovat seuraavaa: (1) Yhteisö on huhtikuun 1994 vaalien ja demokraattisen hallituksen asettamisen jälkeen alkanut tukea Etelä-Afri- kan viranomaisten johtamaa politiikkaa ja toteuttamia uudistuksia. (2) Neuvosto on 22 päivänä marraskuuta 1996 antanut asetuksen (EY) N:o 2259/96 kehitysyhteistyöstä Etelä-Af- rikan kanssa (3). Tämän asetuksen voimassaoloaika on päättynyt 31 päivänä joulukuuta 1999. (3) (4) (5) Euroopan yhteisön ja Etelä-Afrikan tasavallan välisen kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevan sopimuksen VII osastossa määrätään, että avustusten muodossa annet- tava rahoitustuki katetaan yhteisön talousarviossa perus- tetulla erityisellä rahoitusvälineellä, että yhteisö ilmoittaa olevansa halukas pitämään rahoitusyhteistyönsä Etelä-Af- rikan kanssa huomattavalla tasolla, ja että se tekee tältä osin tarvittavat päätökset komission ehdotuksen pohjalta. Edellä mainitun sopimuksen V osasto sisältää määräykset Etelä-Afrikan kanssa tehtävän kehitysyhteistyön tavoit- teista, tärkeimmistä aloista, keinoista ja toteuttamisesta. Edellä mainitun asetuksen (EY) N:o 2259/96 toteuttami- sen sekä tilintarkastustuomioistuimen Euroopan yhteisön Etelä-Afrikkaa koskevasta kehitysyhteistyöavustusohjel- erityiskertomuksen masta (1986–1996) antaman nro 7/98 valossa olisi kehitysyhteistyötä Etelä-Afrikan kanssa jatkettava mukautuksin, jotka koskevat erityisesti menettelytapojen yksinkertaistamista, tärkeimpiin aluei- siin keskittymistä ja hajautettua päätöksentekoa. (6) Tämän asetuksen nojalla annettava tuki on toteutettava yhdenmukaisesti muiden rahoittajien, myös monenvälis- ten toimielinten, toteuttamien toimien kanssa. (7) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toi- menpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siir- täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä rettyä kesäkuuta päätöksen 1999/468/EY (4) mukaisesti. neuvoston tehdyn 1999 (8) Tällä asetuksella vahvistetaan ohjelman koko keston jotka talousarviota koskevasta ajaksi rahoituspuitteet, kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamises- ta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parla- mentin, neuvoston ja komission välisen sopimuksen (5) 33 kohdan mukaisesti ovat ensisijainen ohje budjettival- lan käyttäjälle vuotuisessa talousarviomenettelyssä. (9) Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetulla neuvoston asetuk- sella (EY, Euratom) N:o 2988/95 (6) on perustettu yhteiset oikeudelliset puitteet yhteisöjen omia varoja ja menoja varten. (10) Komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämi- seksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 2185/96 (7) sovelletaan yhtei- söjen kaikkeen toimintaan, sanotun kuitenkaan rajoitta- matta eri toiminta-aloja koskevien yhteisön sääntöjen soveltamista, (1) EYVL C. ja EYVL C. (2) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 5. toukokuuta 1999 (EYVL C 279, 1. 10. 1999, s. 192), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 28. helmikuuta 2000 ja Euroopan parlamentin päätös, tehty. (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (3) EYVL L 306, 28. 11. 1996, s. 5. (4) EYVL L 184, 17. 7. 1999, s. 23. (5) EYVL L 172, 18. 6. 1999, s. 1. (6) EYVL L 312, 23. 12. 1995, s. 1. (7) EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 2. C 128/52 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 8. 5. 2000 OVAT ANTANEET TA¨ MA¨ N ASETUKSEN: b) parantamaan elinolosuhteita ja sosiaalisten peruspalvelujen tarjoamista; 1 artikla Tavoitteet Yhteisö tekee Etelä-Afrikan kanssa poliittisen vuoropuhelun ja kumppanuuden puitteissa rahoitusyhteistyötä ja teknistä yhteistyötä Etelä-Afrikan viranomaisten harjoittaman politii- kan ja toteuttamien uudistusten tukemiseksi. Yhteisön yhteistyöohjelman, jonka nimi on ”Etelä-Afrikan jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelma” (Euro- pean Programme for Reconstruction and Development in South Africa, jäljempänä ’EPRD’), tavoite on osaltaan edistää Etelä-Afrikan tasapainoista ja kestävää taloudellista ja sosiaalis- ta kehitystä köyhyyden vähentämiseen ja köyhiä hyödyttävän talouskasvun edistämiseen tähtäävien ohjelmien ja toimenpi- teiden avulla sekä edistää Etelä-Afrikan jatkuvaa yhdentymistä maailmantalouteen ja vahvistaa demokraattisen yhteiskunnan ja sellaisen oikeusvaltion perustaa, jossa kunnioitetaan täysin ihmisoikeuksia ja perusvapauksia. Tämä saavutetaan tukemalla Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksiin ja päätöslauselmiin perustuvia kestävää kehi- tystä koskevia kansainvälisiä tavoitteita ja politiikkoja, ja siten osaltaan edistämällä tavoitetta vähentää äärimmäisessä köyhyydessä elävien osuutta ainakin puolella vuoteen 2015 mennessä. 2 artikla Yhteistyöalat Ohjelmissa keskitytään köyhyyden vähentämiseen, 1. ja niissä otetaan huomioon aiemmin huonoimmassa asemassa olleiden yhteisöjen tarpeet sekä sisällytetään sukupuolten tasa-arvoon liittyvät ja ympäristölliset näkökohdat kehitysyh- teistyöhön. Kaikissa ohjelmissa kiinnitetään erityistä huomiota institutionaalisten valmiuksien vahvistamiseen. Tämän asetuksen nojalla toteutettavassa kehitysyhteis- 2. työssä keskitytään ensisijaisesti: a) tukemaan politiikkoja, välineitä ja ohjelmia, joilla pyritään Etelä-Afrikan talouden jatkuvaan yhdentymiseen maail- mantalouteen ja kauppaan, työpaikkojen luomiseen, yksi- tyissektorin kehittämiseen, sekä alueelliseen yhteistyöhön ja yhdentymiseen. Viimeksi mainitussa yhteydessä kiinni- tetään erityistä huomiota vapaakauppa-alueen perustami- sesta kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevan sopimuk- sen nojalla johtuvien mukauttamispyrkimysten tukemiseen alueella, erityisesti eteläisen Afrikan tulliliitossa (Southern African Customs Union, SACU). Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan liike-elämän välisen molempien etujen mu- kaisen yhteistyön edistämistä voidaan myös harkita; c) tukemaan demokratisointia, ihmisoikeuksien puolustamis- ta, tervettä julkishallintoa, paikallishallinnon vahvistamista ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista kehitysprosessiin. 3. Vuoropuhelua ja kumppanuutta julkisten viranomaisten sekä valtioista riippumattomien kehitysyhteistyökumppanien ja toimijoiden välillä edistetään. 3 artikla Yhteistyökumppanien kelpoisuus Tämän asetuksen mukaista rahoitustukea saavien yhteistyö- kumppanien on oltava kansallisia, alueellisia tai paikallisia viranomaisia tai julkisia toimielimiä, valtioista riippumattomia tai paikallistason järjestöjä, alueellisia tai kansainvälisiä järjestöjä, toimielimiä taikka julkisia tai yksityisiä toimijoita. Molempien osapuolten päätöksellä myös muut elimet voivat saada rahoitustukea. 4 artikla Varat, kustannukset, ohjelmasta tiedottaminen ja yhteen- sovittaminen Varoja, joita voidaan myöntää 2 artiklan mukaisiin 1. kehitysyhteistyötoimiin, käytetään erityisesti tutkimukseen, tekniseen apuun, koulutukseen ja muihin palveluihin, hankin- toihin ja työsuorituksiin sekä lisäksi arviointi- ja valvontatilin- tarkastuksiin ja -tehtäviin. 2. Yhteisön paikallisena tai ulkomaisena valuuttana suorit- tama rahoitus voi toimen tarpeista ja luonteesta riippuen kattaa: a) poliittisella vuoropuhelulla määritellyillä ensisijaisilla aloil- la tehtävien sellaisten uudistusten ja toimenpiteiden toteut- tamisen tukemiseen tarvittavat, valtion talousarviosta myönnettävät varat käyttäen parhaiten soveltuvia välineitä, muun ohessa sellaisille erityisaloille kohdistettua suoraa talousarviotukea, jotka täyttävät asianmukaiset ehdot (esim. valtion talousarviota koskeva tilivelvollisuus ja avoi- muus, terveellä pohjalla olevat hankintamenettelyt); b) investoinnit ja laitteisto; c) toistuvat kustannukset (myös hallinnolliset sekä ylläpito- ja toimintakustannukset) asianmukaisesti perustelluissa ta- pauksissa ja erityisesti, jos ohjelman toteuttaa valtioista riippumaton kumppani, sekä ottaen huomioon sen, että ohjelman on pyrittävä niin pitkälle kuin mahdollista pitkän aikavälin kestävään kehitykseen. 8. 5. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 128/53 Osa rahoituksesta voidaan kanavoida kohdistetusti lopullisille edunsaajille (esim. aloittaville yrittäjille) riskipääoman tai mui- den välineiden muodossa erikoistuneiden rahoituslaitosten kautta, Euroopan investointipankki (EIP) mukaan lukien. Tämän asetuksen nojalla annettavia varoja ei saa käyttää tavalla, joka sallii vilpillisen kilpailun. 3. Kutakin kehitysyhteistyötointa varten vaaditaan periaat- teessa rahoitusosuus 3 artiklassa mainituilta yhteistyökumppa- neilta. Rahoitusosuus pyydetään asianomaisten kumppanien mahdollisuuksien rajoissa ja kunkin toimen luonteen mukai- sesti. Sitä pyydetään erityisesti, jos hanke on tarkoitettu ajallisesti määräämättömän toiminnan aloittamiseen, jolloin varmistetaan tällaisten hankkeiden jatkuvuus yhteisön rahoi- tuksen loppumisen jälkeen. Osuus voidaan maksaa luontais- jos kumppani on joko suorituksena. Erityistapauksissa, valtioista riippumaton tai paikallistason järjestö, rahoitus- osuutta ei vaadita. 4. Komissio voi toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet varmis- taakseen, että tämän asetuksen nojalla annetun tuen yhteisöön liittyvä luonne tehdään tunnetuksi. Yhteis- 5. ja rinnakkaisrahoitusmahdollisuuksia voidaan etsiä yhdessä muiden rahoittajien, erityisesti jäsenvaltioiden kanssa. 6. Perustamissopimuksessa tarkoitettujen johdonmukai- suuden ja täydentävyyden tavoitteiden saavuttamiseksi ja tuen mahdollisimman suuren tehokkuuden takaamiseksi komissio toteuttaa kaikki tarpeelliset yhteensovittamistoimenpiteet, joita ovat erityisesti: a) järjestelmällisen tiedonvaihtojärjestelmän luominen sekä yhteisön, jäsenvaltioiden ja EIP:n rahoittamia toimia että niitä toimia varten, joiden rahoitusta ne suunnittelevat; b) näiden toimien toteuttamisen paikan päällä tapahtuva yhteensovittaminen edunsaajamaassa olevien komission ja jäsenvaltioiden edustajien säännöllisissä kokouksissa ja niiden välisellä tietojen vaihdolla. Komissio pyrkii toteuttamaan kaikki tarpeelliset toimen- 7. piteet yhdessä jäsenvaltioiden kanssa varmistaakseen muiden asianomaisten rahoittajien kanssa tapahtuvan riittävän yhteen- sovittamisen ja rohkaistakseen edunsaajamaata osallistumaan yhä aktiivisemmin avun yhteensovittamista koskevaan menet- telyyn. 5 artikla Rahoitustuen muoto 6 artikla Ohjelmointi 1. Kolmivuotinen suuntaa-antava ohjelmointi toteutetaan läheisessä yhteistyössä Etelä-Afrikan hallituksen kanssa ja ottaen huomioon 4 artiklan 6 ja 7 kohdissa tarkoitetun yhteen- sovittamisen tulokset. Suuntaa-antavaa suunnittelua koske- vassa menettelyssä noudatetaan täysimääräisesti vastaanottaja- johtoisen ohjelmoinnin periaatetta. entistä Valmistellakseen kutakin ohjelmointia 2. tii- viimmässä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, myös paikan päällä, komissio laatii maakohtaisen strategia-asiakirjan käyden vuoropuhelua Etelä-Afrikan hallituksen kanssa. Tässä maakoh- taisessa strategia-asiakirjassa otetaan huomioon asetuksen (EY) N:o 2259/96 ja tämän asetuksen nojalla rahoitettujen toimen- piteiden viimeisimpien kokonaisarviointien sekä toimiin koh- distuvien muiden säännöllisten arviointien tulokset. Siihen liitetään ongelmasuuntautunut selvitys ja sisällytetään moni- alaisia kysymyksiä kuten köyhyyden vähentäminen, sukupuol- ten tasa-arvo, ympäristö ja kestävä kehitys. Ehdotus kolmivuo- tiseksi suuntaa-antavaksi ohjelmaksi liitetään maakohtaiseen strategia-asiakirjaan. Tämän asetuksen 2 artiklassa mainittui- hin aloihin perustuen valitaan rajoitettu määrä yhteistyöaloja. Viimeksi mainittuja aloja varten vahvistetaan yksityiskohtaiset soveltamissäännöt ja liitännäistoimenpiteet. Mahdollisuuksien mukaan kehitetään suoriutumisindikaattoreita tavoitteiden täytäntöönpanon ja sen vaikutusten arvioinnin helpottami- seksi. Jäljempänä 8 artiklan 1 kohdassa mainittu komitea, jäljempänä ’komitea’, tutkii maakohtaisen strategia-asiakirjan ja ehdotuk- sen kolmivuotiseksi suuntaa-antavaksi ohjelmaksi. Komitea antaa lausuntonsa 8 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 3. Komissio ja Etelä-Afrikan hallitus neuvottelevat kolmi- vuotisen suuntaa-antavan ohjelman ja allekirjoittavat sen. Tiedot neuvottelujen tuloksesta toimitetaan komitealle. Tästä jos yksi tai useampi asiakirjasta keskustellaan komiteassa, komitean jäsen sitä pyytää. Komitea tarkastelee vuosittain maakohtaisen strate- 4. gia-asiakirjan ja kolmivuotisen suuntaa-antavan ohjelman toi- mivuutta, tuloksia ja ajankohtaisuutta. Arviointien tai muiden asiaan liittyvien seikkojen niin edellyttäessä komitea voi kehot- taa komissiota neuvottelemaan Etelä-Afrikan hallituksen kanssa muutoksia kolmivuotiseen suuntaa-antavaan ohjel- maan. Tämän asetuksen mukainen rahoitustuki annetaan avustuk- sina. Komiteassa keskustellaan kerran vuodessa komission 5. alustuksen pohjalta seuraavan vuoden aikana toteutettavien toimien yleisistä suuntaviivoista. C 128/54 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 8. 5. 2000 7 artikla Menettelyt 8 artikla Komitea 1. Komissio vastaa tämän asetuksen nojalla toteutettuja toimia koskevasta arvioinnista, päätöksenteosta ja johtamisesta voimassa olevia talousarviota koskevia ja muita, erityisesti Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa säädettyjä menettelyjä noudattaen. Erityistapauksessa, 2. jossa EPRD:sta annetaan rahoitus- osuus eteläisen Afrikan kehitysyhteisön (Southern African Development Community, SADC) alueella Euroopan kehitys- rahaston tuella toteutettaviin alueellisiin ohjelmiin, tätä rahoi- tusosuutta voidaan käyttää Lomén yleissopimuksen sisältämiä yksityiskohtaisia määräyksiä noudattaen edellyttäen, että Eu- roopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varain- hoitoasetuksen säännöksiä noudatetaan. 3. Varmistaakseen avoimuuden ja 4 artiklan 6 kohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamisen komissio toimittaa kaikkia hankkeita koskevat jäsenvaltioille ja niiden paikallisille edustajille heti kun päätös niiden arvioinnin suorit- tamisesta on tehty. Komission on sen jälkeen saatettava hankkeita koskevat tiedot ajan tasalle ja toimitettava ne jäsenvaltioille. tiedot 4. Kaikissa tämän asetuksen nojalla tehdyissä rahoitussopi- muksissa on määrättävä, että komissio ja tilintarkastustuo- mioistuin suorittavat paikan päällä tarkastuksia komission voimassa olevien, erityisesti Euroopan unionin yleiseen talous- arvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännösten perus- teella määrittelemien tavanomaisten järjestelyjen mukaisesti. Komission 8 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti toteuttamilla toimenpiteillä on varmistettava yhteisön talou- dellisten etujen riittävä suojelu asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 mukaisesti. 5. Jos toimiin liittyy yhteisön ja Etelä-Afrikan välisiä rahoi- tussopimuksia, niissä on määrättävä, että yhteisö ei rahoita veroja, tulleja eikä maksuja. 6. Osallistuminen tarjouskilpailuihin ja hankintasopimuk- siin on yhtäläisesti avointa kaikille jäsenvaltioiden, Etelä-Afri- kan ja muiden AKT-valtioiden luonnollisille ja oikeushenkilöil- le. Osallistuminen voidaan laajentaa koskemaan muita maita asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja parhaan kustan- nustehokkuuden varmistamiseksi. Hankintojen on oltava peräisin jäsenvaltioista, Etelä-Afri- 7. kasta tai muista AKT-valtioista. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa ne voivat olla peräisin muista maista. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, sopimukset allekir- 8. joittaa Etelä-Afrikan hallitus. Tapauksissa, joissa sopimusta ei koske rahoitussopimus, sopimukset tekee lisäksi komissio. Komissiota avustaa tarpeen vaatiessa kehitysasioissa toi- 1. mivaltainen maantieteellinen komitea. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 2. 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 4. Jos kyseessä ovat komitean hyväksymät ohjelmat, joita rahoitetaan useampaa kuin yhtä talousarviovuotta koskevissa erissä, komissio tekee myöhemmät rahoituspäätökset vuosit- tain siten, että hyväksytyn ohjelman vahvistettuja enimmäis- menoja ei ylitetä ja pysytään budjettivallan käyttäjän myöntä- mien rahoitusvarojen rajoissa ilman, että tästä enää ilmoitetaan komitealle. Tässä artiklassa määriteltyä menettelyä sovelletaan rahoi- 5. jotka komissio aikoo tehdä yli 3 miljoonan tuspäätöksiin, euron suuruisten hankkeiden ja ohjelmien osalta. Menettelyä sovelletaan myös kaikkiin sellaisiin toimien muutoksiin, jotka aiheuttavat yli 20 prosentin lisäyksen alun perin sovittuun määrään, ja ehdotuksiin, jotka aiheuttavat huomattavia muu- toksia sellaisen hankkeen toteuttamiseen, josta rahoitussitou- mus on jo annettu. ilmoittaa Komissio rahoitus- 6. päätöksistä, joita se aikoo tehdä enintään 3 miljoonan euron suuruisista hankkeista annetaan vähintään viikkoa ennen kuin asiassa tehdään päätös. ja ohjelmista. komitealle Ilmoitus lyhyesti 9 artikla Seuranta ja arviointi Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1. kunkin varainhoitovuoden päätyttyä vuosikertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Kertomus sisältää tiedot talous- arvion toteutumisesta sitoumusten ja maksujen osalta sekä vuoden aikana rahoitetut hankkeet ja ohjelmat. Siihen sisäl- tyvät myös tilastot hankkeiden ja ohjelmien toteuttamiseksi tehdyistä sopimuksista. 8. 5. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 128/55 Komissio seuraa lisäksi kunkin toimen tavoitteiden saavutta- mista tehokkuuden ja tulosten osalta käyttäen objektiivisesti todennettavissa olevia indikaattoreita. 10 artikla Rahoitusohje Komissio arvioi säännöllisesti yhteisön rahoittamia toi- 2. mia määritelläkseen, onko toimien tavoitteet saavutettu, ja asettaakseen suuntaviivat tulevien toimien tehokkuuden paran- tamiselle. Komissio toimittaa 8 artiklan 1 kohdassa mainitulle komitealle yhteenvedon tehdyistä arvioista. Arviointikerto- musten on oltava jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja muiden asianomaisten osapuolten saatavilla. 3. Komissio toimittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltäväksi päätöstä koskevan välitarkistuksen 31 päivään lokakuuta 2003 mennessä ja kokonaisarvioinnin ohjelmasta ennen tämän asetuksen voimassaolon päättymistä. Välitarkistuksessa käytetään hyväksi ensimmäisen tämän ase- tuksen nojalla täytäntöönpannun kolmivuotisen ohjelman (2000–2002) tuloksia. Komissio ehdottaa tarvittaessa muutok- sia tähän asetukseen ottaen huomioon uusista AKT-EU-järjes- telyistä aiheutuvat Etelä-Afrikkaa koskevat vaikutukset. 1. Rahoituspuitteet tämän asetuksen täytäntöönpanoa var- ten vuosina 2000–2006 vahvistetaan 787,5 miljoonaksi eu- roksi. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitus- näkymien rajoissa. 2. Budjetin perusteluosassa asetetaan vuosittain enim- mäismääräraha sellaisia komission tekemiä teknistä apua kos- kevia sopimuksia varten, jotka koskevat Euroopan yhteisöjen ja edunsaajan yhteisiä molemminpuoliseksi hyödyksi tehtäviä toimia. 11 artikla Kesto Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2006. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Kokonaisarvioinnissa tehdään kehitysyhteistyön jatkamista Etelä-Afrikan kanssa koskevia ehdotuksia. Puhemies. Puheenjohtaja. C 128/56 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 8. 5. 2000 NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO 1. Komissio toimitti 15. maaliskuuta 1999 neuvostolle ehdotuksen EY:n perustamissopimuksen 179 artiklaan (entiseen 130 w artiklaan) perustuvaksi asetukseksi, jossa asetetaan tavoitteet ja luodaan menettelyt toiminnalle, joka toteutetaan ”jälleenrakentamisen ja kehittämisen Euroop- pa-ohjelman” budjettikohdan B7-3200 nojalla. 2. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 1999. 3. Komissio toimitti 14. heinäkuuta 1999 neuvostolle muutetun ehdotuksen (KOM(1999) 335 lopull. ) 4. Euroopan parlamentin lausunnon sekä komission siihen ottaman kannan pohjalta neuvoston työryhmä sopi ehdotuksesta yhteiseksi kannaksi, jossa otetaan huomioon tietyt Amsterdamin sopimuksen voimaantulon myötä tapahtuneet muutokset. 5. Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 28. helmikuuta 2000 EY:n perustamissopimuksen 251 artik- lan mukaisesti. II EHDOTUKSEN TARKOITUS Tämän ehdotuksen tarkoituksena on varmistaa neuvoston asetuksella (EY) N:o 2259/96 säädettyjen toimien rahoitus sen jälkeen, kun kyseisen asetuksen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 1999. Etelä-Afrikan jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelman budjettikohdalla on tarkoitus rahoittaa ohjelmia, joilla pyritään osaltaan edistämään Etelä-Afrikan kestävää kehitystä, vahvistamaan demokraattisen yhteiskunnan perustaa sekä oikeusvaltiota ja parantamaan Etelä-Afrikan yhteiskunnan vähäosaisimpien väestönosien tilannetta. Lisäksi siinä täsmennetään heinäkuussa 1999 Euroopan unionin kanssa allekirjoitetun kauppa-, kehitys- ja yhteistyösopimuksen tavoitteita sekä tulevia toiminta-alueita. III YHTEISEN KANNAN ERITTELY 1. Yleiset huomiot 1. 1 Vaikka neuvosto noudatti suurelta osin komission lähestymistapaa ja tavoitteita ja kannatti useita parlamentin esittämiä tarkistuksia, sen mielestä oli tarpeen tehdä joitain muutoksia sekä asetusehdotuksen sisältöön että joidenkin sen artiklojen sanamuotoon. Neuvosto pyrki yhteistä kantaa laatiessaan noudattamaan seuraavia periaatteita ja suuntaviivoja: – asetuksen sanamuotoa muutetaan täsmällisemmäksi ja täten parannetaan tekstin oikeudel- lista selkeyttä (yhteisön lainsäädännön valmistelun laatua koskevista yhteisistä suuntavii- voista 22 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti)(1), (1) EYVL C 73, 17. 3. 1999, s. 1. 8. 5. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 128/57 – poistetaan sellaisia lainauksia säädöksistä tai toimintapolitiikan asiakirjoista, joita pidettiin toistona ja jotka pidentävät turhaan tekstiä (erityisesti varainhoitoasetuksen osalta), – selkeytetään joidenkin, erityisesti suunnitteluun liittyvien (6 artikla) säännösten soveltamis- alaa ja vältetään sanamuotoja, joissa toistetaan asetuksen muussa kohdassa esitettyjä ajatuksia, – muutetaan sellaisia menettelytapaa koskevia tai hallinnollisia ehdotuksia, jotka eivät noudata (joko toimielinten välisten sopimusten tai muiden samanlaisten asetusten) vakiomuotoa tai -käytäntöjä, 1. 2 Neuvosto hyväksyi yhteisessä kannassaan komission ehdotuksen pääsisällön ja sanamuodon 2. 2 kohdassa mainituin poikkeuksin (erityishuomiot). Yhteisen kannan 8 artiklan 4-6 kohdassa (komiteamenettely) neuvoston mielestä oli johdonmukaisuuden vuoksi toivottavaa järjestellä ja muotoilla uudelleen joitain komission ehdotuksen kohtia. 2. Erityishuomiot 2. 1 Oikeusperusta Neuvosto pitää yhteisessä kannassaan komission ehdotuksessaan esittämää oikeusperustaa eli EY:n perustamissopimuksen 179 artiklaa (entinen 130 w artikla) ehdotuksen tavoitteet ja sisällön huomioon ottaen asianmukaisena. 2. 2 Neuvoston komission ehdotukseen tekemät muutokset 2. 2. 1 Komiteamenettely (8 artikla) Neuvosto päätti hallintokomiteamenettelystä menettelystä komissiolle siirrettyä toimeenpano- valtaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti. Komiteamenettelyyn liittyvä johdanto-osan 10 kappale poistettiin. Neuvoston mielestä yksi komiteamenettely (komission ehdotuksen 8 artiklan 2 ja 3 kohdassa esitettyjen kahden sijasta) takaa jäsenvaltioiden toiminnan mahdollisimman hyvän koordinoin- nin, jolloin tätä kautta edistetään myös täydentävyyttä sekä yksinkertaistetaan rakennetta. Tätä tarkoitusta varten neuvosto muutti niille rahoituspäätöksille säädettyä ylärajaa, jotka annetaan komitean käsiteltäväksi, 5 miljoonasta eurosta 3 miljoonaksi euroksi. Neuvoston tarkoituksena on antaa enemmän painoarvoa strategiaa ja suunnittelua koskevalle kuin yksittäisistä ohjelmista ja hankkeista käytävälle keskustelulle. 2. 2. 2 Rahoituspuitteet (10 artikla) Varainhoitoa koskevien säännösten sisällyttämisestä säädöksiin 6 päivänä maaliskuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission julistuksen(1) nojalla näihin säädöksiin sisältyy säännös, jolla lainsäätäjä vahvistaa kyseisen ohjelman rahoituspuitteet yhteispäätösme- nettelyllä hyväksyttävää monivuotista ohjelmaa varten. Seitsemän vuoden ohjelman seuraukse- na rahoituspuitteet vahvistettiin 787,5 miljoonaksi euroksi, mikä on 10 % vähemmän kuin komission ehdotuksessa, jotta otetaan huomioon budjettineuvoston heinäkuussa 1999 tekemä päätös 4 luokan kuluista. Tätä vastaava johdanto-osan 9 kappale on lisätty (entisen 9 kappaleen tilalle). (1) EYVL C 102, 4. 4. 1996, s. 4. C 128/58 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 8. 5. 2000 2. 3 Euroopan parlamentin tarkistukset 2. 3. 1 Neuvoston hyväksymät parlamentin tarkistukset Euroopan parlamentin esittämistä kuudesta tarkistuksesta neuvosto hyväksyi neljä joko kokonaan (tarkistus 2 – ensimmäinen osa, tarkistus 3, tarkistus 4 – ensimmäinen osa), osittain tai sisällön osalta (tarkistus 2 – toinen osa ja tarkistus 6). 2. 3. 2 Neuvoston hylkäämät parlamentin tarkistukset – Neuvosto ja komissio eivät voineet hyväksyä tarkistusta 1, koska sen katsottiin muuttavan painopisteitä ja toimintojen välistä tasapainoa. – Tarkistuksen 4 toista osaa ei hyväksytty (4 artiklan 6 kohdan b alakohta), koska neuvoston ja komission mielestä toimien paikan päällä tapahtuvassa yhteensovittamisessa ei ole tähän mennessä ollut ongelmia. – Tarkistusta 5 (8 artiklan uusi 6a kohta) ei voitu noudattaa siitä syystä, että perusteluiden ja lausuntojen julkaiseminen voisi olla asianosaisille haitallista ja saattaisi vaarantaa muitakin tavoitteita. IV PA¨ A¨ TELMA¨ T Neuvoston mielestä sen yhteinen kanta on tasapainoinen teksti, jolla taataan kehitysyhteistyöstä Etelä-Afrikan kanssa 22 päivänä marraskuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2259/96 rahoitettujen toimien jatkaminen asetuksen voimassaolon päättyessä 31. joulukuuta 1999. Etelä-Afri- kan jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelmalla rahoitetut ohjelmat noudattavat EU:n ja Etelä-Afrikan välisessä kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevassa puitesopimuksessa määriteltyjä painopistealueita


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0544/00 υποβολή: Hiltrud Breyer (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Οι πυρηνικοί σταθμοί του Bohunice και του Mochovce.

eurovoc_concepts:
Slovakia
decommissioning of power stations
nuclear power station
nuclear safety
radiation protection

text: C 53 E/8 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 2. 2001 Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (3 Mai(cid:138)oy 2000) To pro·gramma Fiscalis (to opoi·o uespi·suhke me thn apo·fash ariu. 888/98/EK toy Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy thw 30hw Marti·oy 1998 sxetika· me thn e·gkrish koinotikoy· progra·mmatow dra·shw gia th belti·vsh tvn systhma·tvn e·mmeshw forologi·aw thw esvterikh·w agora·w (1)) aposkopei· sthn enua·rrynsh kai sth dieyko·- lynsh thw synergasi·aw metajy· tvn dioikh·sevn e·mmeshw forologi·aw thw Koino·thtaw kauv·w kai metajy· aytv·n kai thw Epitroph·w, me sto·xo th belti·vsh tvn systhma·tvn e·mmeshw forologi·aw thw esvterikh·w agora·w. To pro·gramma diaxeiri·zetai h Epitroph· ba·sei eniai·oy syno·loy xrhmatodotikv·n kai organvtikv·n kano·nvn. Den diati·uentai posa· h· xorhgh·seiw se eunike·w dioikhtike·w yphresi·ew, epaggelmatike·w organv·seiw h· dhmo·sioyw kai idivtikoy·w forei·w. Sto pro·gramma symmete·xoyn dioikh·seiw e·mmeshw forologi·aw tvn kratv·n melv·n se synerga- si·a me thn Epitroph·. To sy·nolo tvn plhrvmv·n pragmatopoioy·ntai apo· thn Epitroph· an kai oi dapa·new se topiko· epi·pedo epistre·fontai me·sv thw orga·nvshw tvn dioikh·sevn tvn kratv·n melv·n. Ta ako·loyua stoixei·a sxetika· me to pro·gramma endexome·nvw na fanoy·n xrh·sima. (cid:129) Oi dapa·new sto plai·sio toy progra·mmatow Fiscalis empi·ptoyn se dy·o basike·w kathgori·ew. H prv·th afora· koine·w dra·seiw kai perilamba·nei semina·ria, antallage·w kai polymerei·w ele·gxoyw poy apeyuy·nontai se ypallh·loyw kai empeirognv·monew apo· tiw en lo·gv dioikh·seiw. To ko·stow thw symmetoxh·w tvn ypallh·lvn se ayte·w tiw dra·seiw kaly·ptetai apo· thn Koino·thta kai oi sxetike·w dapa·new aname·netai na ane·luoyn se 2,8 ekat. €, to 2000. H dey·terh kathgori·a kaly·ptei systh·mata antallagh·w plhroforiv·n, egxeiri·dia kai odhgoy·w kauv·w kai koine·w dra·seiw epaggelmatikh·w kata·rtishw, ek tvn opoi·vn oi perisso·terew aforoy·n ene·rgeiew sxetike·w me thn texnologi·a tvn plhroforiv·n (sxedo·n to 1/2 toy eth·sioy proy¤ pologismoy·). Oi drasthrio·thtew poy analamba·nontai ston tome·a thw texnologi·aw tvn plhroforiv·n ekteloy·ntai synh·uvw apo· ejvterikoy·w ypergola·boyw ypo· thn epoptei·a thw Epitroph·w. Oi symba·seiw anati·uentai stiw epilegme·new etairei·ew ba·sei tvn isxyo·ntvn kano·nvn gia tiw dhmo·siew symba·seiw. Oi dapa·new poy aforoy·n th dey·terh ayth· kathgori·a dra·sevn aname·netai na ane·luoyn se 5,2 ekat. € peri·poy to 2000. (cid:129) (cid:211)lew oi drasthrio·thtew poy egkri·nontai sto plai·sio toy progra·mmatow Fiscalis pre·pei na yposthri·zoyn toyw sto·xoyw thw Koino·thtaw kai na e·xoyn eynoi¤ke·w epiptv·seiw sth leitoyrgi·a thw esvterikh·w agora·w Oi drasthrio·thtew apoteloy·n antikei·meno diaxei·rishw, symperilambanome·nhw thw ek tvn prote·rvn dikaiolo·gh- shw kai thw ek tvn yste·rvn ajiolo·ghshw apo· thn Epitroph·, me thn paroxh· symboylv·n apo· ta kra·th me·lh sto plai·sio thw armo·diaw epitroph·w. Ta kra·th me·lh ypoxreoy·ntai na kratoy·n stoixei·a kai dikaiologhtika· e·ggrafa sxetika· me th diaxei·rish tvn posv·n poy toyw e·xoyn anateuei· gia xroniko· dia·sthma pe·nte etv·n kata· th dia·rkeia toy opoi·oy h Epitroph· ei·nai ejoysiodothme·nh na dienergei· ele·gxoyw gia na diapistv·nei thn oruh· diaxei·rish tvn posv·n aytv·n. (cid:129) (cid:211)pvw proble·petai sthn apo·fash e·gkrishw toy progra·mmatow Fiscalis, h Epitroph· ua ypoba·lei anakoi·nvsh sto Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio kai sto Symboy·lio me·xri tiw 30 Ioyni·oy 2001, to argo·tero. H anakoi·nvsh ayth· ua perilamba·nei endia·mesh ajiolo·ghsh, h opoi·a ua katartisuei· me ba·sh tiw endia·mesew ekue·seiw tvn kratv·n melv·n, kai ua pare·xei leptomerh· plhrofo·rhsh sxetika· me tiw drasthrio·thtew toy progra·mmatow. (1) EE L 126 thw 28. 4. 1998. (2001/C 53 E/011) GRAPTH ERVTHSH E-0544/00 ypobolh·: Hiltrud Breyer (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Oi pyrhnikoi· staumoi· toy Bohunice kai toy Mochovce Oi pyrhnikoi· staumoi· toy Bohunice kai toy Mochovce den egkymonoy·n mo·non anypolo·gistoyw kindy·noyw gia ton topiko· plhuysmo·. To 1976 kai to 1977 bla·bew ston pyrhniko· antidrasth·ra A1 toy Bohunice proka·lesan thn e·klysh mega·lvn posoth·tvn radienergoy· ylikoy· kai mo·lynan to e·dafow plhsi·on thw egkata·stashw kauv·w kai tiw o·xuew tvn rya·kvn kai tvn potamv·n poy eyri·skontai sto shmei·o aporroh·w tvn yda·tvn. Epiple·on, ta ypo·geia y·data rypai·nontai synexv·w apo· doxei·a poy paroysia·zoyn diarroh· kauv·w kai apo· thn e·klysh ylikoy· poy perie·xei radienergoy·w oysi·ew lo·gv yperxei·lishw tvn xv·rvn apouh·keyshw. (cid:211)tan ton Ianoya·rio toy 1993 anasysta·uhke h slobakikh· elegktikh· arxh· (UJD), oi dieyuyntike·w ue·seiw katelh·fuhsan apokleistika· apo· a·toma poy ei·xan ergasuei· ston pyrhniko· staumo· toy Bohunice kai ta opoi·a e·feran kai meri·dio thw eyuy·nhw gia to aty·xhma sthn mona·da A1 toy Bohunice. 20. 2. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 53 E/9 1. a) b) Poio·w ei·nai armo·diow gia thn enhme·rvsh toy plhuysmoy· sthn peri·ptvsh e·klyshw radienergoy· ylikoy· sthn bio·sfaira kai gia ton e·legxo kai gia thn eja·leich tvn zhmiv·n poy proe·rxontai apo· thn pyrhnikh· mona·da A1; Poio·w aneja·rthtow fore·aw ua diasfali·sei sto me·llon thn e·gkairh enhme·rvsh toy plhuysmoy· kai thn 2. prostasi·a apo· zhmie·w poy prokaloy·ntai apo· radienerga· ylika·; Ba·sei poi·vn dedome·nvn h· poi·aw ekti·mhshw thw kata·stashw anaba·lletai synexv·w h dia·lysh thw mona·daw 3. A1 toy pyrhnikoy· staumoy· toy Bohunice (h hmeromhni·a poy e·xei anafe·ruhke teleytai·a h·tan to 2005); Poia· me·tra sxetika· me thn anadia·rurvsh toy ejoplismoy· tvn mona·dvn 1 kai 2 toy pyrhnikoy· staumoy· 4. toy Mochovce, ta opoi·a proble·pontai sthn symfvni·a metajy· tvn diaxeiristv·n toy staumoy· kai thw RISKAUDIT, den e·xoyn efarmosuei· me·xri sh·mera; Po·te kai apo· poio·n pro·keitai na pragmatopoihuei· h efarmogh· kai o e·legxow tvn ypoloi·pvn me·trvn 5. texnologikh·w asfa·leiaw gia thn mona·da 1; Ekto·w apo· thn UJD ypa·rxei a·llh aneja·rthth elegktikh· arxh· poy na ei·nai armo·dia to·so gia ta me·tra 6. texnologikh·w asfa·leiaw o·so kai gia thn prostasi·a apo· thn aktinoboli·a; Apa·nthsh toy k. Verheugen ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Aprili·oy 2000) H slobakikh· kybe·rnhsh apofa·sise na klei·sei toyw pyrhnikoy·w antidrasth·rew 1 kai 2 Ioyni·oy 1006 kai to 2008 anti·stoixa. O palio·w pyrhniko·w antidrasth·raw A1 toy Bohunice bri·sketai sto sta·dio toy paroplismoy·. Oi systa·seiw poy e·xoyn gi·nei apo· dieunei·w forei·w gia th belti·vsh thw asfa·leiaw sto Mochovce e·xoyn lhfuei· ypo·ch. Oi plhrofori·ew poy diaue·tei h Epitroph· anafe·royn o·ti h mo·lynsh poy proh·lue apo· ta atyxh·mata sth mona·da Bohunice A1, ephre·ase to e·dafow ka·tv kai gy·rv apo· ton pyrhniko· staumo·. To e·dafow poy moly·nuhke e·xei apomonvuei·. Parakoloyuei·tai de synexv·w to e·dafow kai to nero· ston eggy·w xv·ro. Sth Slobaki·a, o diaxeiristh·w eno·w pyrhnikoy· staumoy· ypoxreoy·tai na enhmerv·sei ame·svw thn armo·dia slobakikh· pyrhnikh· arxh· (UJD) gia opoiodh·pote pyrhniko· symba·n. Sy·mfvna me th dieunh· sy·mbash gia thn e·gkairh enhme·rvsh, poy e·xei kyrvuei· apo· th Slobaki·a, h armo·dia slobakikh· pyrhnikh· arxh· (UJD) ei·nai ypey·uynh gia thn plhrofo·rhsh toy topikoy· plhuysmoy· kauv·w kai toy plhuysmoy· tvn geitonikv·n xvrv·n. O diaxeiristh·w thw mona·daw Bohunice A1 (Slovenske Elektrarne) e·xei thn ypoxre·vsh na paropli·sei oristika· ton pyrhniko· antidrasth·ra A1 kai ei·nai epifortisme·now gia·yto·. Me to e·rgo ayto· asxolei·tai eidikh· oma·da poy apotelei·tai apo· 24 me·lh. H UJD ei·nai ypey·uynh gia thn parakoloy·uhsh thw sxetikh·w diadikasi·aw. Den e·xei anablhuei· o paroplismo·w toy pyrhnikoy· antidrasth·ra A1. Aplv·w h diadikasi·a ayth· ei·nai makra·. H prv·th fa·sh thw ergasi·aw (h apojh·lvsh tvn apoblh·tvn) e·xei h·dh arxi·sei. Mi·a dey·terh fa·sh (h apojh·lvsh tvn texnikv·n tmhma·tvn toy pyrhnikoy· antidrasth·ra, ekto·w apo· to doxei·o toy antidrasth·ra) aname·netai na oloklhrvuei· to 2010. H tri·th fa·sh (h apojh·lvsh toy doxei·oy toy antidrasth·ra) aname·netai na oloklhrvuei· to 2050. To pro·gramma pyrhnikh·w asfa·leiaw toy Phare xrhmatodo·thse ton e·legxo toy pyrhnikoy· staumoy· toy Mochovce apo· koinotikoy·w empeirognv·monew. Oi systa·seiw poy proh·luan apo· ton e·legxo ayto· periela·mbanan ariumo· me·trvn sxetika· me thn asfa·leia, ta opoi·a kai e·xoyn efarmostei·. Oi systa·seiw poy proe·kycan apo· ton e·legxo-kai den aforoy·n thn asfa·leia-sxetika· me thn eyuygra·mmish tvn praktikv·n toy Mochovce me ta dytika· pro·typa pre·pei na efarmostoy·n me·xri to 2001. O diaxeiristh·w (Slovenske Elektrarne) ei·nai armo·diow gia thn efarmogh· tvn systa·sevn. H UJD ei·nai armo·dia gia thn parakoloy·uhsh thw efarmogh·w. Apotelei· aneja·rthto fore·a, armo·dio gia thn pyrhnikh· asfa·leia sth Slobakikh· Dhmokrati·a. To slobakiko· ypoyrgei·o ygei·aw ei·nai armo·dio gia thn prostasi·a apo· thn aktinoboli·a. Oi texnikoi· e·legxoi toy o·loy ejoplismoy· toy pyrhnikoy· ergostasi·oy, poy den e·xoyn a·mesh sxe·sh me thn pyrhnikh· asfa·leia, dieja·gontai ypo· thn armodio·thta thw epiuev·rhshw gia thn asfa·leia sthn ergasi·a, toy slobakikoy· ypoyrgei·oy ergasi·aw


title: PREGUNTA ESCRITA E-0544/00 de Hiltrud Breyer (Verts/ALE) a la Comisión. Bohunice y Mochovce.

text: C 53 E/8 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 2. 2001 Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de mayo de 2000) La finalidad del programa Fiscalis (establecido por la Decisi(cid:243)n no 888/98/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 30 de marzo de 1998, relativa a la adopci(cid:243)n de un programa de acci(cid:243)n comunitaria destinado a mejorar los sistemas de fiscalidad indirecta del mercado interior) (1) es fomentar y facilitar la cooperaci(cid:243)n entre las administraciones de fiscalidad indirecta de la Comunidad y entre las mismas y la Comisi(cid:243)n para mejorar los sistemas de fiscalidad indirecta del mercado interior. La gesti(cid:243)n del programa corre a cargo de la Comisi(cid:243)n, que utiliza un œnico grupo de normas financieras y organizativas. No se efectœan pagos ni asignaciones a organismos administrativos nacionales, asociaciones profesionales u organismos pœblicos o privados. Los participantes en el programa son administraciones de fiscalidad indirecta de los Estados miembros en asociaci(cid:243)n con la Comisi(cid:243)n. Todos los pagos son realizados por la Comisi(cid:243)n, aunque los costes locales son reembolsados a travØs de las administraciones de los Estados miembros. A continuaci(cid:243)n se da informaci(cid:243)n sobre el programa que puede ser de utilidad: (cid:129) Los gastos a cargo del programa Fiscalis corresponden a dos Æreas principales. La primera es el Ærea de acciones conjuntas, que incluye seminarios, intercambios y controles multilaterales dirigidos a funcionarios y expertos de estas administraciones. El coste de la participaci(cid:243)n de sus funcionarios en estas acciones corre a cargo de la Comunidad y se estima que el gasto relacionado con ellas ascenderÆ aproximadamente a 2,8 M€ en el aæo 2000. La segunda Ærea cubre sistemas de intercambio de informaci(cid:243)n, manuales y gu(cid:237)as, as(cid:237) como acciones de formaci(cid:243)n comœn, respecto a los cuales las actividades relacionadas con la tecnolog(cid:237)a de la informaci(cid:243)n suponen la mayor parte de los gastos (aproximadamente la mitad del presupuesto anual). Las actividades llevadas a cabo en el campo de la tecnolog(cid:237)a de la informaci(cid:243)n son realizadas a menudo por subcontratistas externos bajo la supervisi(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n. Los contratos se conceden a estas empresas con arreglo a las normas de contrataci(cid:243)n pœblica ya existentes. Se estima que el gasto relacionado con esta segunda Ærea de acciones ascenderÆ aproximadamente a 5,2 M€ en el aæo 2000. (cid:129) Todas las actividades que sean aprobadas en el marco del programa Fiscalis tendrÆn que apoyar los objetivos comunitarios y ser beneficiosas para el mercado interior. Hay gesti(cid:243)n de acciones que son objeto de una justificaci(cid:243)n a priori y una evaluaci(cid:243)n a posteriori por parte de la Comisi(cid:243)n, con el asesoramiento de los Estados miembros a travØs del comitØ apropiado. Los Estados miembros estÆn obligados a llevar un registro y guardar los documentos acreditativos que estØn relacionados con la gesti(cid:243)n de cualquier fondo que se les conceda por un per(cid:237)odo de cinco aæos durante el cual la Comisi(cid:243)n tiene derecho a llevar a cabo controles para verificar que su gesti(cid:243)n estÆ siendo apropiada. (cid:129) La Comisi(cid:243)n, de acuerdo con la Decisi(cid:243)n Fiscalis, presentarÆ una comunicaci(cid:243)n al Parlamento y el Consejo, el 30 de junio de 2001 a mÆs tardar. Esto proporcionarÆ una evaluaci(cid:243)n interina, preparada sobre la base de los informes intermedios de los Estados miembros, con informaci(cid:243)n detallada sobre las actividades del programa. (1) DO L 126 de 28. 4. 1998. (2001/C 53 E/011) PREGUNTA ESCRITA E-0544/00 de Hiltrud Breyer (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (28 de febrero de 2000) Asunto: Bohunice y Mochovce Las centrales nucleares de Bohunice y Mochovce no s(cid:243)lo entraæan riesgos incalculables para la poblaci(cid:243)n local. A resultas de diversas aver(cid:237)as ocurridas en el reactor A1 de Bohunice en 1976 y 1977, se liberaron grandes cantidades de material radiactivo y resultaron contaminados en algunos puntos tanto extensiones de suelo de los alrededores de la central como las riberas de los arroyos y r(cid:237)os situados en la zona de escorrent(cid:237)a. AdemÆs, se registra una contaminaci(cid:243)n continuada de las aguas subterrÆneas como resultado de fugas procedentes de contenedores no estancos y de la liberaci(cid:243)n de material contaminado radiactiva- mente a ra(cid:237)z de la inundaci(cid:243)n del lugar destinado a almacenamiento. Cuando se cre(cid:243) la nueva autoridad eslovaca de supervisi(cid:243)n (UJD) en enero de 1993, para los puestos directivos se contrat(cid:243) exclusivamente a antiguos miembros del personal de la central nuclear de Bohunice, que hab(cid:237)an tenido relaci(cid:243)n con el accidente ocurrido en el reactor A1 de dicha central. 20. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 53 E/9 1. a) b) ¿QuiØn es responsable de informar a la poblaci(cid:243)n en el caso de liberaci(cid:243)n de material radiactivo a la biosfera y de controlar y reparar los daæos del reactor A1? ¿QuØ organismo independiente garantizarÆ en el futuro que se informa a su debido tiempo a la 2. poblaci(cid:243)n y se protege a Østa frente a daæos por material contaminado? ¿QuØ informaci(cid:243)n o quØ valoraci(cid:243)n de la situaci(cid:243)n justifica que se aplace constantemente el 3. desmantelamiento del reactor A1 de la central nuclear de Bohunice (œltima fecha prevista: el aæo 2050)? ¿QuØ medidas de reequipamiento exigidas en el acuerdo de los operadores de la central con 4. RISKAUDIT quedan aœn por aplicar en los bloques 1 y 2 de la central nuclear de Mochovce? ¿CuÆndo se llevarÆ a cabo la aplicaci(cid:243)n y recepci(cid:243)n de las restantes medidas de seguridad para el 5. bloque 1? ¿QuiØn serÆ el encargado de hacerlo? ¿Existe, ademÆs de la UJD, algœn organismo independiente de control responsable tanto de las 6. medidas tØcnicas de seguridad como de la protecci(cid:243)n contra las radiaciones? Respuesta del Sr. Verheugen en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de abril de 2000) El Gobierno eslovaco ha tomado la decisi(cid:243)n de cerrar los reactores 1 y 2 de Bohunice V1 antes de 2006 y 2008, respectivamente. El viejo reactor A1 de Bohunice estÆ definitivamente cerrado. Se estÆn teniendo en cuenta las recomendaciones de los organismos internacionales para mejorar la seguridad de Mochovce. Segœn la informaci(cid:243)n en poder de la Comisi(cid:243)n, la contaminaci(cid:243)n resultante de las aver(cid:237)as del reactor A1 de Bohunice afect(cid:243) al suelo debajo y alrededor de la central. Se ha aislado el suelo contaminado. Se supervisa permanentemente el suelo y el agua en las proximidades del lugar. En Eslovaquia, el operador de una central nuclear tiene la obligaci(cid:243)n de informar inmediatamente a la autoridad reguladora nuclear eslovaca (UJD) de cualquier accidente nuclear. Segœn el Convenio internacio- nal sobre notificaci(cid:243)n rÆpida, ratificado por Eslovaquia, la autoridad reguladora nuclear eslovaca (UJD) es responsable de informar a la poblaci(cid:243)n as(cid:237) como a los pa(cid:237)ses vecinos. El operador de Bohunice A1 (Slovenske Elektrarne) tiene la obligaci(cid:243)n y la responsabilidad de cerrar definitivamente el reactor A1, tarea a la que se dedica una unidad de 24 personas. La UJD es responsable de la supervisi(cid:243)n del proceso de cierre definitivo. No hay ningœn aplazamiento por lo que se refiere al cierre definitivo del reactor A1. El cierre definitivo es un proceso largo. Se estÆ llevando a cabo actualmente la primera fase de la operaci(cid:243)n (desmantelamiento de residuos). Se espera concluir la segunda fase (desmantelamiento de los componentes tØcnicos del reactor, excepto el recipiente del reactor) antes de 2010. Se espera concluir la tercera fase (desmantela- miento del recipiente del reactor) antes de 2050. El programa de seguridad nuclear de PHARE financi(cid:243) una inspecci(cid:243)n de la central nuclear de Mochovce por expertos comunitarios, que recomendaron diversas medidas en materia de seguridad que han sido aplicadas. Las recomendaciones no relativas a la seguridad, resultantes de esta inspecci(cid:243)n, para adecuar las prÆcticas de Mochovce a las normas occidentales deberÆn aplicarse antes de 2001. El operador (Slovenske Elektrarne) es responsable de la aplicaci(cid:243)n de las recomendaciones. La supervisi(cid:243)n de su puesta en prÆctica compete a la UJD, un organismo independiente responsable de la seguridad nuclear en Eslovaquia. El Ministerio de Sanidad eslovaco es responsable de la protecci(cid:243)n contra las radiaciones. Las inspecciones tØcnicas de todo el equipo de una central nuclear no directamente relacionado con la seguridad nuclear se llevan a cabo bajo la responsabilidad de la Inspecci(cid:243)n de Seguridad en el Trabajo del Ministerio de Trabajo eslovaco


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0511/00 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie. Niet-naleving van de EU-wetgeving door lidstaten.

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation

text: C 374 E/94 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 De Commissie beschouwt de bovengenoemde mechanische simulaties als bovenlimieten van de potentiºle duurzame inflatieverschillen in de EMU. Bij het economisch beheer van de eurozone moet echter worden erkend dat duurzame inflatieverschillen kunnen worden gerechtvaardigd in het kader van de structurele krachten op langere termijn. De Commissie verheugt zich over de belangstelling van het Parlement voor deze belangrijke kwestie en zou deze vraag verder met het geachte parlementslid willen bespreken. (2000/C 374 E/109) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0511/00 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie Betreft: Niet-naleving van de EU-wetgeving door lidstaten (28 februari 2000) Kan de Commissie in verband met het antwoord op schriftelijke vraag E-2230/99 (1) (3 december 1999) en in het licht van de aanhoudende en toenemende schendingen van de EU-wetgeving, met name door Frankrijk, mededelen welke maatregelen zij van plan is te treffen om de situatie te verbeteren? Is de Commissie het ermee eens dat de acties die zij tot nu toe ondernomen heeft om het aantal inbreuken te beperken, inadequaat zijn? Is zij van oordeel dat de boetes voor lidstaten die de wetgeving voortdurend schenden, moeten worden verhoogd? Is zij van plan tijdens de komende Intergouvernementele Conferentie met voorstellen in die zin te komen? (1) PB C 203 E van 18. 7. 2000, blz. 153. Antwoord van de heer Prodi namens de Commissie (10 april 2000) De Commissie is van oordeel dat de bestaande inbreukprocedure van artikel 226 (ex artikel 169) van het EG-Verdrag jarenlang haar doeltreffendheid heeft bewezen. De Commissie is daarom niet voornemens een wijziging van deze procedure voor te stellen. De meeste door de Commissie ingeleide inbreukprocedures worden stopgezet vooraleer een zaak bij het Hof van Justitie aanhangig wordt gemaakt, omdat de lidstaat de inbreuk heeft beºindigd. Bij wijze van voorbeeld van deze doeltreffendheid kan worden vermeld dat de Commissie in 1999 slechts 16,5 % van de inbreukzaken waarvoor een schriftelijke aanmaning werd toegezonden voor het Hof heeft dienen te brengen. De mogelijkheid de zaak een tweede keer bij het Hof van Justitie aanhangig te maken en financiºle sancties op te leggen (artikel 228 (cid:129) ex artikel 171 van het EG-Verdrag), die door het Verdrag betreffende de Europese Unie werd ingevoerd, heeft de doeltreffendheid van deze procedure nog verhoogd. Teneinde een steeds systematischer evaluatie van de uitvoering van het Gemeenschapsrecht door de lidstaten te garanderen, verbetert de Commissie voortdurend haar operationele procedures op dat gebied. Voor een overzicht van deze nieuwe operationele procedures wordt het geachte parlementslid verwezen naar het zeventiende verslag dat binnenkort verschijnt. Dit verslag zal in de loop van de komende weken ter beschikking van het Parlement worden gesteld. (2000/C 374 E/110) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0516/00 van Michael Gahler (PPE-DE) aan de Commissie (28 februari 2000) Betreft: Nationaliteitskwestie bij dubbele belastingheffing Bij de vestiging in Frankfurt van de Oostenrijkse kamer van koophandel, een publiekrechtelijk lichaam, werken een Duitser en een Oostenrijker. Terwijl de Oostenrijker als werknemer van een publiekrechtelijk lichaam wordt behandeld alsof hij zijn domicilie in Oostenrijk had, valt de Duitse werknemer onder de Oostenrijks-Duitse overeenkomst inzake dubbele belastingheffing. Op grond daarvan is hij ook in Oosten- rijk beperkt belastingplichtig, tenzij hij overeenkomstig het Schumacker-arrest van het Europese Hof van Justitie een verzoek om onbeperkte belastingplichtigheid indient


title: PERGUNTA ESCRITA E-0531/00 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) à Comissão. Eventuais contribuições aos sindicatos italianos CGISL, CISL e UIL.

eurovoc_concepts:
EU financing
Italy
trade union

text: C 303 E/202 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/229) PERGUNTA ESCRITA E-0531/00 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Eventuais contribui(cid:231)ıes aos sindicatos italianos CGISL, CISL e UIL A Comissªo pode confirmar se foram ou nªo atribu(cid:237)dos financiamentos comunitÆrios aos sindicatos italianos CGISL, CISL e UIL, ou a associa(cid:231)ıes ou sociedades que, de algum modo, lhes possam estar associadas? Em caso afirmativo, qual o montante e a que t(cid:237)tulo? Resposta dada por A. Diamantopoulou em nome da Comissªo (23 de Mar(cid:231)o de 2000) A Confedera(cid:231)ªo Geral Italiana do Trabalho (CGIL), a Confedera(cid:231)ªo Italiana dos Sindicatos Livres (CISL) e a Uniªo Italiana do Trabalho (UIL), enquanto organiza(cid:231)ıes representativas dos trabalhadores podem beneficiar de cofinanciamentos comunitÆrios, a partir das rubricas or(cid:231)amentais B3-4000 (diÆlogo social e rela(cid:231)ıes laborais), B3-4002 (ac(cid:231)ıes de forma(cid:231)ªo e informa(cid:231)ªo junto de organiza(cid:231)ıes de trabalhadores) e B3-4003 (informa(cid:231)ªo, consulta e participa(cid:231)ªo dos representantes das empresas), para a execu(cid:231)ªo de ac(cid:231)ıes eleg(cid:237)veis, em especial no que se refere (cid:224) organiza(cid:231)ªo de encontros e seminÆrios internacionais, incluindo no (cid:226)mbito da concretiza(cid:231)ªo das medidas decorrentes do diÆlogo social europeu. Regularmente, no site Europa (http://europa. eu. int/comm/dg05/soc-dial/social/index-en. htm), sªo apresentados convites (cid:224) apre- senta(cid:231)ªo de propostas e informa(cid:231)ıes sobre as possibilidades de financiamento. No decurso dos œltimos trŒs anos, estas trŒs organiza(cid:231)ıes sindicais beneficiaram de cerca de trinta cofinanciamentos comunitÆrios a partir das citadas rubricas or(cid:231)amentais. (2000/C 303 E/230) PERGUNTA ESCRITA E-0535/00 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Programa Europa 2000 PoderÆ a Comissªo informar quais sªo os 55 projectos seleccionados para o programa Europa 2000? Resposta dada pelo Sr. Prodi em nome da Comissªo (18 de Abril de 2000) Na ausŒncia de precisıes que permitam (cid:224) Comissªo efectuar as investiga(cid:231)ıes necessÆrias acerca do problema evocado, a Comissªo lamenta nªo poder responder por enquanto (cid:224) pergunta colocada. Por conseguinte, a Comissªo solicita ao Senhor Deputado que pormenorize mais a sua pergunta. (2000/C 303 E/231) PERGUNTA ESCRITA E-0536/00 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: A assistŒncia nas casas de repouso PoderÆ a Comissªo informar qual Ø a legisla(cid:231)ªo europeia que regulamenta, harmonizando-a, a assistŒncia nas casas de repouso?


title: PREGUNTA ESCRITA E-0508/00 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisión. Producto regional bruto real per cápita.

eurovoc_concepts:
EU statistics
access to information
gross domestic product
gross regional product
publishing deadline
regional statistics

text: C 374 E/92 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 28. 12. 2000 La Comisi(cid:243)n aplica las siguientes normas en lo que se refiere a la jornada de trabajo: el horario oficial es de 8. 30 (8. 45 los lunes) a 13. 00 y de 14. 15 a 17. 30 (16. 30 los viernes). Durante este per(cid:237)odo debe haber una presencia permanente en cada servicio. TambiØn se acord(cid:243) un horario de trabajo flexible. Todo el personal debe estar presente de 9. 30 a 12. 00 y de 14. 45 a 17. 00, excepto el viernes, en que la obligatoriedad de la presencia finaliza a las 16. 00; el resto del horario flexible debe completarse entre 8. 00 y 20. 00 con una interrupci(cid:243)n obligatoria de 30 minutos para el almuerzo y con un mÆximo de diez horas diarias de trabajo. La gesti(cid:243)n de este horario de trabajo flexible es responsabilidad de cada jefe de unidad, que determina la supervisi(cid:243)n en acuerdo con su personal. Estas son las normas vÆlidas en principio para todo el personal al que se aplica el Estatuto y trabaja en Bruselas. En otros lugares de trabajo la concreci(cid:243)n del horario flexible se efectœa de conformidad con las necesidades y la especificidad del lugar. Cabe seæalar que muchos funcionarios a menudo trabajan mÆs horas de las que fija el horario semanal debido a las exigencias de sus tareas y al personal disponible. (2000/C 374 E/107) PREGUNTA ESCRITA E-0508/00 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (28 de febrero de 2000) Asunto: Producto regional bruto real per cÆpita Con relaci(cid:243)n a la respuesta a la Pregunta Escrita E-2223/99 (1), en la que la Comisi(cid:243)n detallaba el producto interior bruto real per cÆpita, as(cid:237) como el producto regional bruto real per cÆpita de la Uni(cid:243)n, ¿puede facilitar ahora sobre la misma base los œltimos datos disponibles para todas y cada una de las regiones para 1997? Asimismo, ¿puede explicar la Comisi(cid:243)n por quØ transcurre tanto tiempo antes de que se publiquen dichas cifras? (1) DO C 203 E de 18. 7. 2000, p. 150. Respuesta del Sr. Solbes Mira en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de abril de 2000) Los resultados de la estimaci(cid:243)n del producto interior bruto (PIB) regional de 1997 se enviarÆn directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento. Con respecto al retraso en la publicaci(cid:243)n de estas estad(cid:237)sticas regionales, hay que tener en cuenta que el PIB regional se publica al nivel NUTS 3, es decir, que incluye mÆs de 1000 regiones de la Comunidad. La recogida y tratamiento de estos datos en los Estados miembros toma su tiempo. Los Estados miembros suministran las estad(cid:237)sticas de base, el valor aæadido bruto (VAB) regional, 24 meses despuØs del aæo de referencia. (cid:201)ste es un plazo normal para la recopilaci(cid:243)n de unas estad(cid:237)sticas tan detalladas. Lamentable- mente, los Estados miembros no siempre env(cid:237)an los datos en este plazo, por lo que la publicaci(cid:243)n de Eurostat tiene que esperar hasta que se haya suministrado una cantidad razonable de datos de base. Hasta fechas recientes estas estad(cid:237)sticas carec(cid:237)an de fundamento jur(cid:237)dico, por lo que no hab(cid:237)a ningœn instrumento para imponer la trasmisi(cid:243)n oportuna de datos. Esta situaci(cid:243)n mejorarÆ cuando entre en vigor el programa de trasmisi(cid:243)n del Sistema Europeo de Cuentas 95 (SEC 95). En ese momento el desfase se limitarÆ realmente a 24 meses tras el aæo de referencia. Por ejemplo, en diciembre de 2001 Eurostat tendrÆ la informaci(cid:243)n necesaria para calcular el PIB regional correspondiente a 1999


title: PERGUNTA ESCRITA P-0639/00 apresentada por Joaquim Miranda (GUE/NGL) à Comissão. Situação de catástrofe em Moçambique.

eurovoc_concepts:
EU aid
Mozambique
bad weather
emergency aid

text: 26. 1. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 26 E/75 reconhecimento dos direitos das minorias culturais. O Parlamento Europeu jÆ exprimiu a necessidade de a Turquia reconher os direitos dos curdos enquanto povo. O reconhecimento dos curdos como uma minoria significa um passo rumo (cid:224) aquisi(cid:231)ªo de direitos culturais. Os critØrios do Tratado de Copenhaga nªo sªo muito pormenorizados, o que deixa margem para interpreta(cid:231)ıes. Segundo as declara(cid:231)ıes proferidas pelo Ministro Ecevit durante a ConferŒncia de Hels(cid:237)nquia, a Turquia estÆ a desenvolver esfor(cid:231)os em prol de uma democratiza(cid:231)ªo. Mas quanto (cid:224) questªo do reconhecimento da l(cid:237)ngua curda, a posi(cid:231)ªo do Primeiro-Ministro Ø de que a atitude da Turquia face ao Sudeste deste pa(cid:237)s irÆ mudar quando cessar o separatismo que ali impera. Estas declara(cid:231)ıes comprovam que Ecevit se prepara para explorar ao mÆximo os pontos dœbios no que diz respeito (cid:224) concessªo ou nªo de direitos culturais aos curdos. Corre-se o perigo de concessıes vagas por parte da Turquia propiciarem a adesªo deste pa(cid:237)s (cid:224) Uniªo. (cid:201) todavia claro que as medidas tomadas atØ (cid:224) data pelo Estado turco nªo sªo suficientes para considerar este pa(cid:237)s democrÆtico, capaz de garantir os direitos dos curdos enquanto minoria, e muito menos enquanto povo. PoderÆ a Comissªo clarificar a sua opiniªo sobre atØ que ponto a Turquia cumpre os critØrios de adesªo? Qual Ø a posi(cid:231)ªo da Comissªo sobre os direitos dos curdos enquanto minoria cultural? De que modo tenciona a Comissªo avaliar o grau de cumprimento pela Turquia dos critØrios consagrados no Tratado de Copenhaga e o reconhecimento dos direitos dos curdos enquanto minoria cultural? Que medidas tenciona a Comissªo empreender para acompanhar a evolu(cid:231)ªo da Turquia no que diz respeito (cid:224) adesªo e aos critØrios afins? Resposta dada por G(cid:252)nter Verheugen em nome da Comissªo (27 de Mar(cid:231)o de 2000) No seu œltimo relat(cid:243)rio peri(cid:243)dico aprovado em Outubro de 1999 (1), a Comissªo chegou (cid:224) conclusªo de que a evolu(cid:231)ªo recente confirma que, apesar de as caracter(cid:237)sticas essenciais de um sistema democrÆtico existirem na Turquia, o pa(cid:237)s ainda nªo reœne os critØrios pol(cid:237)ticos de Copenhaga. Verificam-se graves deficiŒncias em termos de respeito dos direitos humanos e de protec(cid:231)ªo das minorias [(cid:133)]. No que diz respeito aos cidadªos turcos de origem curda, o relat(cid:243)rio peri(cid:243)dico reitera o parecer do relat(cid:243)rio de 1998 que «a solu(cid:231)ªo civil poderia incluir o reconhecimento de certas formas de identidade cultural curda, uma maior toler(cid:226)ncia dos meios de expressªo dessa identidade, desde que nªo se baseie em mØtodos separatistas ou terroristas». Um elemento essencial da nova estratØgia de prØ-adesªo da Turquia, lan(cid:231)ado no Conselho Europeu de Hels(cid:237)nquia em Dezembro de 1999, consiste na Parceria para a Adesªo (PA), a ser preparada pela Comissªo antes da adop(cid:231)ªo pelo Conselho. O objectivo desta PA Ø, essencialmente, estabelecer as prioridades a executar pela Turquia em todos os dom(cid:237)nios dos critØrios de Copenhaga (incluindo no dom(cid:237)nio pol(cid:237)tico), de modo a preparar a Turquia para adesªo (cid:224) Uniªo. A execu(cid:231)ªo das prioridades da PA serÆ verificada regularmente atravØs de mecanismos apropriados, tais como o Conselho de Associa(cid:231)ªo, assim como no (cid:226)mbito dos relat(cid:243)rios peri(cid:243)dicos anuais. (1) COM(1999) 514 final. (2001/C 26 E/094) PERGUNTA ESCRITA P-0639/00 apresentada por Joaquim Miranda (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Situa(cid:231)ªo de catÆstrofe em Mo(cid:231)ambique Mo(cid:231)ambique tem vindo a ser assolado por fortes intempØries que originaram jÆ, e entre outras situa(cid:231)ıes, um nœmero considerÆvel de desalojados, a perda de muitas cabe(cid:231)as de gado (da ordem das quarenta mil, atØ ao momento), a destrui(cid:231)ªo de cerca de mil hectares de culturas (milho e arroz, em particular) para alØm de dificuldades enormes no dom(cid:237)nio do abastecimento de Ægua potÆvel (cid:224)s popula(cid:231)ıes. C 26 E/76 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 26. 1. 2001 Tendo em conta os enormes problemas econ(cid:243)micos, sociais e sanitÆrios que decorrem de tais intempØries, que podem ainda ser aumentados com o previsto novo ciclone, e a debilidade da economia mo(cid:231)ambicana (cid:129) facto que impossibilita uma resposta adequada e atempada (cid:129), solicito (cid:224) Comissªo uma informa(cid:231)ªo sobre as medidas de urgŒncia que tenciona adoptar com vista a apoiar as autoridades do pa(cid:237)s a fazer face (cid:224) presente calamidade que o atinge. Resposta dada por Poul Nielson em nome da Comissªo (24 de Mar(cid:231)o de 2000) A Comissªo estÆ muito preocupada com a situa(cid:231)ªo de emergŒncia em Mo(cid:231)ambique. As chuvas torrenciais cont(cid:237)nuas que assolaram toda a regiªo da `frica Austral, agravadas pelo ciclone Eline, provocaram a desloca(cid:231)ªo de um grande nœmero de pessoas, bem como sØrios danos nas habita(cid:231)ıes e infra-estruturas. Muitas pessoas perderam a vida, desapareceram ou ficaram feridas. O governo de Mo(cid:231)ambique apelou a uma ajuda humanitÆria dos pa(cid:237)ses terceiros. A comunidade internacional prestou uma assistŒncia significativa na fase de busca e salvamento (jÆ conclu(cid:237)da), contri- buindo igualmente para a ajuda de emergŒncia ainda em curso. As contribui(cid:231)ıes oficiais e os compro- missos assumidos atØ (cid:224) data estªo estimados em 100 milhıes de euros, mais de 60 % dos quais provenientes da Comunidade (Comissªo e Estados-membros). Em 2 e 3 de Mar(cid:231)o de 2000, o Membro da Comissªo responsÆvel pelo desenvolvimento e ajuda humanitÆria visitou Mo(cid:231)ambique juntamente com o SecretÆrio de Estado portuguŒs responsÆvel pela coopera(cid:231)ªo, a fim de proceder a uma avalia(cid:231)ªo da situa(cid:231)ªo. Perante as inunda(cid:231)ıes provocadas pelas grandes chuvas no in(cid:237)cio de Fevereiro, a Comissªo aprovou 1 milhªo de € para financiamento da ajuda de emergŒncia, que deverªo ser canalizados pelo Servi(cid:231)o de Ajuda HumanitÆria (ECHO) atravØs da Cruz Vermelha e de outras organiza(cid:231)ıes nªo-governamentais (ONG), sendo 750 mil euros destinados a Mo(cid:231)ambique e 250 mil euros ao Botsuana. Estas organiza(cid:231)ıes fizeram face (cid:224)s necessidades mais urgentes, transferindo as pessoas em perigo para zonas mais seguras, fornecendo os socorros essenciais, cuidados de saœde e abrigos de emergŒncia, bem como Ægua e instala(cid:231)ıes sanitÆrias. AlØm disso, foram disponibilizados ao delegado da Comissªo e ao Governo de Mo(cid:231)ambique 1,4 milhıes e euros a partir da rubrica or(cid:231)amental relativa (cid:224) seguran(cid:231)a alimentar para melhorar a seguran(cid:231)a alimentar das v(cid:237)timas. Na sequŒncia dos danos causados pelo ciclone Eline, a Comissªo aprovou uma segunda decisªo correspondente a um montante de 2 milhıes de euros, essencialmente destinados aos socorros de emergŒncia a prestar nas zonas das bacias dos rios Limpopo e Save (Prov(cid:237)ncias de Gaza, Inhambane e Sofala), onde a destrui(cid:231)ªo e o nœmero de pessoas deslocadas foram mais importantes. Uma terceira decisªo de financiamento do ECHO, mais significativa, preparada em estreita colabora(cid:231)ªo com os parceiros em Maputo, foi aprovada em 14 de Mar(cid:231)o de 2000 por uma Task Force inter-servi(cid:231)os (ECHO, DG Dev, SCR), constitu(cid:237)da com o objectivo de assegurar a coerŒncia entre a interven(cid:231)ªo da Comissªo a curto e a mØdio/ longo prazos. A estratØgia de interven(cid:231)ªo desta terceira decisªo centrar-se-Æ na promo(cid:231)ªo da reinstala(cid:231)ªo atravØs de seguran(cid:231)a alimentar de emergŒncia (a esta(cid:231)ªo da sementeira come(cid:231)a dentro de poucas semanas), fornecimento de Ægua e instala(cid:231)ıes sanitÆrias, cuidados de saœde (incluindo a reabilita(cid:231)ªo em pequena escala dos centros de saœde) e a capacidade de fazer face a um eventual risco de c(cid:243)lera. Um perito ECHO com grande experiŒncia a n(cid:237)vel regional concluiu recentemente uma missªo de 10 dias a Mo(cid:231)ambique a fim de avaliar as necessidades. Foi recrutado um assistente tØcnico permanente no Servi(cid:231)o ECHO que serÆ enviado para o local na pr(cid:243)xima semana, onde procederÆ ao acompanhamento das ac(cid:231)ıes financiadas pelo ECHO e assegurarÆ a liga(cid:231)ªo com a estrutura de coordena(cid:231)ªo central criada pelo governo de Mo(cid:231)ambique com o apoio das Na(cid:231)ıes Unidas. A Comissªo estÆ igualmente a preparar uma ac(cid:231)ªo da Comunidade a mØdio prazo que associa o co- -financiamento de ONG com as ac(cid:231)ıes do Fundo Europeu de Desenvolvimento (FED) tendo em vista ajudar Mo(cid:231)ambique a recuperar da crise e a restabelecer rapidamente o ritmo de crescimento para o qual tinha envidado tªo Ærduos esfor(cid:231)os. O Membro da Comissªo anunciou uma verba adicional de 21 milhıes de euros durante a visita que efectuou a Mo(cid:231)ambique. PrevŒ-se que esta contribui(cid:231)ªo estabele(cid:231)a a liga(cid:231)ªo entre a actual fase de emergŒncia e a fase de reconstru(cid:231)ªo que deverÆ durar trŒs a quatro anos


title: Proposta di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la direttiva 95/50/CE sull'adozione di procedure uniformi in materia di controllo dei trasporti su strada di merci pericolose

eurovoc_concepts:
approximation of laws
road transport
safety standard
transport of dangerous goods
transport regulations

text: C 177 E/96 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 27. 6. 2000 Proposta di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la direttiva 95/50/CE sull’adozione di procedure uniformi in materia di controllo dei trasporti su strada di merci peri- colose (2000/C 177 E/17) (Testo rilevante ai fini del SEE) COM(2000) 106 def. (cid:151) 2000/0044(COD) (Presentata dalla Commissione il 28 febbraio 2000) IL PARLAMENTO EUROPEO E IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:224) europea, in partico- lare l’articolo 71, vista la proposta della Commissione, visto il parere del Comitato economico e sociale, visto il parere del Comitato delle regioni, (6) L’allegato I alla direttiva 95/50/CE dovrebbe essere modifi- cato per tenere conto della direttiva 1999/47/CE della Com- missione, del 21 maggio 1999, che adatta per la seconda volta al progresso tecnico la direttiva 94/55/CE del Consi- glio concernente il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative al trasporto di merci pericolose su strada (4). (7) La direttiva 95/50/CE dovrebbe quindi essere modificata in conformit(cid:224), HANNO ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA: deliberando in conformit(cid:224) della procedura di cui all’articolo 251 del trattato, Articolo 1 considerando quanto segue: La direttiva 95/50/CE Ł modificata nel modo seguente: (1) La direttiva 94/55/CE del Consiglio, del 21 novembre 1994, concernente il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati trasporto di merci pericolose su membri strada (1) stabilisce norme uniformi per il trasporto di merci pericolose nella Comunit(cid:224). relative al (2) Gli allegati alla direttiva 95/50/CE del Consiglio, del 6 ot- tobre 1995, sull’adozione di procedure uniformi in materia di controllo dei trasporti su strada di merci pericolose (2) sono correlati agli allegati della direttiva 94/55/CE. L’adat- tamento al progresso scientifico e tecnico degli allegati alla direttiva 94/55/CE pu(cid:242) incidere sugli allegati della direttiva 95/50/CE. (3) L’adattamento al progresso scientifico e tecnico degli alle- gati alla direttiva 94/55/CE Ł effettuato ricorrendo alla pro- cedura del comitato. 1) Sono inseriti i seguenti articoli: «Articolo 9 bis Le modifiche necessarie per adattare gli allegati al progresso scientifico e tecnico nei settori disciplinati dalla presente in particolare per tener conto delle modifiche direttiva, alla direttiva 94/55/CE, sono adottati conformemente alla procedura stabilita dall’articolo 9 ter. Articolo 9 ter 1. La Commissione Ł assistita dal comitato per il tra- sporto di merci pericolose istituito dall’articolo 9 della di- rettiva 94/55/CE (5), composto da rappresentanti degli Stati membri e presieduto dal rappresentante della Commissione. (4) Deve essere possibile adattare gli allegati alla direttiva 95/50/CE al progresso scientifico e tecnico in tempi rapidi. A tale scopo anche per la presente direttiva deve essere istituito un comitato. 2. Quando Ł fatto riferimento a tale paragrafo, si applica la procedura di regolamentazione di cui all’articolo 5 della decisione 1999/468/CE conformemente ai suoi articoli 7, paragrafo 3 e 8. (5) PoichØ le misure necessarie per l’attuazione della presente direttiva sono misure di portata generale ai sensi dell’arti- colo 2 della decisione 1999/468/CE del Consiglio, del 28 giugno 1999, recante modalit(cid:224) per l’esercizio delle compe- tenze di esecuzione conferite alla Commissione (3) esse deb- bono essere adottate ricorrendo alla procedura di regola- mentazione di cui all’articolo 5 della decisione citata. Il 3. decisione 1999/468/CE Ł di tre mesi». termine stabilito all’articolo 5, paragrafo 6 della 2) L’allegato I Ł modificato nel modo seguente: a) Alla voce 13 «massa lorda per unit(cid:224) di trasporto» Ł so- stituito il testo «quantitativo totale per unit(cid:224) di trasporto»; (1) GU L 319 del 12. 12. 1994, pag. 7. (2) GU L 249 del 17. 10. 1995, pag. 35. (3) GU L 184 del 17. 7. 1999, pag. 23. (4) GU L 169 del 5. 7. 1999, pag. 1. (5) GU L 319 del 12. 12. 1994, pag. 7. 27. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 177 E/97 b) Alla voce 15 «batteria di recipienti» sono sostituiti i ter- mini «veicolo-batteria»; marsi alla presente direttiva entro il. (1). Essi ne informano immediatamente la Commissione. c) Alla voce 32 «cassa di attrezzi per le riparazioni di emer- i termini «una lampada portatile genza» sono sostituiti per ciascun membro dell’equipaggio del veicolo»; d) Alla voce 34 «due fari di colore arancione» Ł sostituito il testo «due dispositivi di segnalazione mobili»; e) Alla voce 36 «equipaggiamento di protezione del condu- cente» Ł sostituito il testo «un idoneo giubbotto di segna- lazione o indumento di segnalazione per ciascun mem- bro dell’equipaggio del veicolo»; Quando gli Stati membri adottano tali disposizioni, queste contengono un riferimento alla presente direttiva o sono cor- redate di un siffatto riferimento all’atto della pubblicazione ufficiale. Le modalit(cid:224) di tale riferimento sono decise dagli Stati membri. Gli Stati membri comunicano alla Commissione il testo 2. delle disposizioni di diritto interno che adottano nel settore disciplinato dalla presente direttiva. Articolo 3 La presente direttiva entra in vigore il giorno della sua pub- blicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee. Articolo 2 1. Gli Stati membri mettono in vigore le disposizioni legi- slative, regolamentari e amministrative necessarie per confor- Articolo 4 Gli Stati membri sono destinatari della presente direttiva. (1) Sei mesi dalla data di entrata in vigore della presente direttiva


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 455/2000 af 28. februar 2000 om fastsættelse af restitutionssatserne for visse produkter fra sukkersektoren, der udføres i form af varer uden for traktatens bilag I

eurovoc_concepts:
export refund
white sugar

text: 29. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 55/63 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 455/2000 af 28. februar 2000 om fastsættelse af restitutionssatserne for visse produkter fra sukkersektoren, der udføres i form af varer uden for traktatens bilag I KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — kommende måneder kan ikke forudses på nærværende tidspunkt; under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, (5) under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2038/1999 af 13. september 1999 om den fælles markedsordning for sukker (1), særlig artikel 18, stk. 5, litra a) og stk. 15, og ud fra følgende betragtninger: de forpligtelser, der blev indgået om restitutioner, der kan ydes ved udførsel af landbrugsprodukter, der er iblandet varer uden for traktatens bilag I, kan bringes i fare ved forudfastsættelsen af høje restitutionssatser; der bør derfor træffes beskyttelsesforanstaltninger i disse situationer uden dermed at forhindre indgåelsen af lang- fristede kontrakter; fastsættelsen af en specifik restituti- onssats for forudfastsættelsen af restitutionerne er en foranstaltning, der kan sikre disse forskellige målsæt- ninger; (1) (2) (3) (4) I henhold til artikel 18, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 2038/1999 kan forskellen mellem verdensmarkedspri- serne for de i artikel 1, stk. 1, litra a), c), d), f), g) og h), i nævnte forordning omhandlede produkter og EF-pris- erne udlignes ved en eksportrestitution, når disse produkter udføres i form af varer, der er angivet i bilaget til nævnte forordning i Kommissionens forordning (EF) nr. 1222/94 af 30. maj 1994 om fastsættelse af almin- delige gennemførelsesregler for ydelse af eksportrestituti- oner og om fastlæggelse af kriterierne for fastsættelse af restitutionsbeløbet for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, som ikke omfattes af traktatens bilag I (2), senest ændret ved forordning (EF) nr. 238/ 2000 (3) præciseres det, for hvilke af disse produkter der skal fastsættes en restitutionssats, der gælder ved disse produkters udførsel i form af varer, der er anført i bilag I til forordning (EF) nr. 2038/1999; i henhold til artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1222/ 94 skal restitutionssatsen fastsættes for hver måned pr. 100 kg af hvert af basisprodukterne; artikel 18, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2038/1999 samt artikel 11 i den landbrugsaftale, der blev indgået i forbindelse med de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, indebærer, at eksportrestituti- onen for et produkt, der er iblandet en vare, ikke må være større end restitutionen for dette produkt, når det udføres i uændret stand; de restitutioner, der er fastsat i nærværende forordning, de kan forudfastsættes; markedssituationen for (1) EFT L 252 af 25. 9. 1999, s. 1. (2) EFT L 136 af 31. 5. 1994, s. 5. (3) EFT L 24 af 29. 1. 2000, s. 45. (6) (7) (8) artikel 4, stk. 5, litra b), i forordning (EF) nr. 1222/94 fastslår, at i mangel på bevis, som omtalt i artikel 4, stk. 5, litra a), i samme forordning, skal en nedsat eksportre- stitution fastsættes, idet der tages hensyn til produktions- restitutionen i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 1010/86 (4), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1148/98 (5), for det anvendte basi- sprodukt i den for varen antagne produktionsperiode; på grundlag af overslagene over udgifter og de dispo- nible budgetmidler er det fortsat nødvendigt at sikre en stram styring. Forvaltningskomitéen for Sukker har ikke afgivet udta- lelse inden for den af formanden fastsatte frist — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De restitutionssatser, der gælder for de i bilag A til forordning (EF) nr. 1222/94 og de i artikel 1, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 2038/1999 nævnte basisprodukter, som udføres i form af varer, der er nævnt i bilag I til forordning (EF) nr. 2038/1999, fastsættes som angivet i bilaget til nærværende forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 1. marts 2000. (4) EFT L 94 af 9. 4. 1986, s. 9. (5) EFT L 159 af 3. 6. 1998, s. 38. L 55/64 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 2. 2000 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 28. februar 2000. På Kommissionens vegne Erkki LIIKANEN Medlem af Kommissionen BILAG til Kommissionens forordning af 28. februar 2000 om fastsættelse af de restitutionssatser, der skal anvendes for visse produkter fra sukkersektoren, der udføres i form af varer uden for traktatens bilag I Produkt Restitutionssatser i EUR/100 kg i tilfælde af forudfastsættelse af resti- tutionerne i andre tilfælde Hvidt sukker: — i medfør af artikel 4, stk. 5, litra b) i forordning (EF) nr. 1222/94 — i alle andre tilfælde 1,27 46,99 1,27 46,99


title: WRITTEN QUESTION E-0520/00 by María Sornosa Martínez (PSE) to the Commission. Environmentally-damaging agricultural practices in the Almenara marshlands (area protected under the LIFE programme).

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
EAGGF
EU environmental policy
Spain
biotope
desertification
groundwater
infringement of EU law
sustainable agriculture

text: 26. 1. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 26 E/55 refusal to provide information must be explained and must be based on one of the exceptions listed in the Directive. Under the terms of the Directive, public authorities are also required to provide general information to the public on the state of the environment by such means as the periodic publication of descriptive reports. In addition, any opinion must, to be relevant, be based on the best scientific knowledge available. To this end, the Commission backs many action programmes. With regard to indoor pollution, the Commission, through the programme of Community action on pollution-related diseases (2), is supporting three projects which will improve our knowledge of how this type of pollution affects public health and so help deal with the risks affecting individuals. (1) OJ L 158, 23. 6. 1990. (2) OJ L 155, 22. 6. 1999. (2001/C 26 E/069) WRITTEN QUESTION E-0520/00 by Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Environmentally-damaging agricultural practices in the Almenara marshlands (area protected under the LIFE programme) The Almenara marshland area is being steadily drained by means of water extraction pumps and this is having a serious effect on the level of the water table. It is now over ten years since the last occurrence of the traditional winter flooding which is so beneficial to crops such as rice which are adapted to that kind of environment. The reason why these wetlands are drying out is that the cultivation of citrus fruit by agricultural companies which receive funding from the EAGGF and which pursue their activities with the consent of the Valencian authorities is becoming increasingly widespread. The area under greatest threat (cid:129) which covers the districts of Almenara, Benavites, Quartell, Sagunt, La Llosa and Xilxes (cid:129) has been included by the Spanish authorities in the Nature 2000 Network since it is regarded as being representative of a number of habitats, some of which are home to certain species which have been allocated priority status in the Annexes to the Directive on habitats. In addition to its significant environmental and landscape value the Almenara marshland area provides ideal conditions for native plants and for many endemic species of fauna. Local environmental associations, in particular Acc(cid:237)o Ecologista Agr(cid:243), have repeatedly complained about these environmentally-damaging agricultural practices to the appropriate authorities but this has not so far led to any cutback in the operations of the extraction pumps which are damaging marshlands protected under the LIFE programme. In view of the fact that the EAGGF regulation establishes a framework for the application of Community aid to underpin sustainable rural development, has the Commission considered opening an enquiry (including the dispatch of a delegation to Almenara if this is deemed necessary) into the damage done to the Almenara wetlands as a result of agricultural activities financed by the EAGGF? Does the Commission not think that EAGGF funds and other possible forms of aid should be used to increase agricultural employment in activities which will not damage the area in question, which is protected under the LIFE programme? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (13 April 2000) The (cid:145)Marjal de Almenara(cid:146) site in Valencia has been proposed by Spain as a Site of Community Importance for inclusion in the Natura 2000 network under Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (1). The Commission is currently supporting this site as part of a LIFE-nature project. C 26 E/56 Official Journal of the European Communities EN 26. 1. 2001 The Commission has written to the Spanish authorities requesting information on the specific situation at the Marjal de Almenara site described by the Honourable Member and asking for their comments, in particular as regards compliance with Community legislation in force. inter alia, It should be noted that the new rural development policy adopted in June 1999, to which the Honourable Member refers, has become the second cornerstone of the common agricultural policy. The support given to sustainable rural development by Council Regulation (EC) No 1257/1999 of 17 May 1999 on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and amending and repealing certain Regulations (2), relating to agricultural activities and their reconversion, the preservation and promotion of a high nature value and a sustainable may concern, agriculture respecting environmental requirements. Member States may include in their rural development programmes and Objective 1 operational programmes the establishment of the Natura 2000 network and the preservation of areas in the network. Compensatory payments can be made by the EAGGF for the maintenance of agricultural activity in these areas where farmers may lose income because of specific requirements deriving from the application of Community legislation, as would be the case in the area in question. Under the same Regulation investments with environmental protection objectives could also be cofinanced. (1) OJ L 206, 22. 7. 1992. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999. (2001/C 26 E/070) WRITTEN QUESTION E-0521/00 by Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Rules on the manufacture of lint to be used for medicinal purposes Under Directive 93/42/EEC (1) on medical devices, all medical devices marketed within the EU must carry the CE mark, which guarantees that the device meets the requirements laid down in the directive. On account of those requirements, European companies have had to make substantial investment and they have to bear the additional cost of quality management. On the other hand, products made in China arrive at Community hospitals carrying the CE mark but they are not required to meet the standards demanded of Community companies. They do not therefore provide the medical guarantees offered by the CE mark and their manufacturers have not had to make the huge investment required of EU producers. Is the Commission aware of this state of affairs? If so, what action does it intend to take in response to it? (1) OJ L 169, 12. 7. 1993, p. 1. Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (12 April 2000) The Commission would like to stress that medical devices put on the market and into service in the Community and the European economic area (EEA), are submitted to the same rules and requirements regardless whether they are manufactured in the Community or EEA or imported from third countries. Therefore the manufacturer or authorised representative, whenever the manufacturer does not have a registered place of business in a Member State, has to fulfil the provisions as laid down in Directive 93/42/ EEC, and to ensure and declare their conformity. Then it can CE mark the devices. On the other hand, it is up to Member States(cid:146) authorities to ensure that the manufacturer duly fulfils its obligations


title: Kommissionens förordning (EG) nr 450/2000 av den 28 februari 2000 om ändring av förordning (EG) nr 2698/1999 om fastställande av exportbidrag för nötkött

eurovoc_concepts:
beef
export refund
health control
third country

text: L 55/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 450/2000 av den 28 februari 2000 om ändring av förordning (EG) nr 2698/1999 om fastställande av exportbidrag för nötkött EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av mark- naden för nötkött (1), särskilt artikel 33. 12 i denna, och av följande skäl: (1) (2) (3) I kommissionens förordning (EG) nr 2698/1999 (2) fast- ställs exportbidragen för nötkött. I kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 (3) fast- ställs de gemensamma tillämpningsföreskrifterna för systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter. Exportbidrag till produkter som omfattas av den fria rörligheten för varor inom gemenskapen bör begränsas, det bör följaktligen föreskrivas att produkterna för att beviljas stöd skall vara märkta med en kontrollstämpel, i enlighet med vad som anges i rådets direktiv 64/ 433/EEG (4), senast ändrat genom direktiv 95/23/EG (5), i rådets direktiv 94/65/EG (6) och i rådets direktiv 77/99/EEG (7), genom direktiv 97/76/EG (8). ändrat senast (4) De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för nötkött. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 I artikel 1 i förordning (EG) nr 2698/1999 skall följande läggas till som punkt 3: Produkterna skall uppfylla de krav på kontrollmärk- ”3. ning som anges i: — Bilaga I, kapitel XI till direktiv 64/433/EEG. — Bilaga I, kapitel VI till direktiv 94/65/EG. — Bilaga B, kapitel VI till direktiv 77/99/EEG. ” Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas på de betalningsdeklarationer som anges i artikel 26. 1 i förordning (EG) nr 800/1999 och på de export- deklarationer som anges i artikel 5. 2 i förordning (EG) nr 800/1999 och som åtföljs av en exportlicens som utfärdats efter den 3 mars 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 28 februari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 21. (2) EGT L 326, 18. 12. 1999, s. 49. (3) EGT L 102, 17. 4. 1999, s. 11. (4) EGT 121, 29. 7. 1964, s. 2012/64. (5) EGT L 243, 11. 10. 1995, s. 7. (6) EGT L 368, 31. 12. 1994, s. 10. (7) EGT L 26, 31. 1. 1977, s. 85. (8) EGT L 10, 16. 1. 1998, s. 25