title: Beretning fra Kommissionen - Sammenfattende rapport om de af Medlemsstaterne indsendte meddelelser om kontrolarbejdet og resultaterne af deres kontrol samt principielle spørgsmål om traditionelle egne indtægter regnskabsåret - 1998 - (artikel 17, stk. 3, i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89)

eurovoc_concepts:
EU customs procedure
financial control
financial year
fraud
own resources

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 29. 02. 2000 KOM(2000) 107 endelig BERETNING FRA KOMMISSIONEN Sammenfattende rapport om de af Medlemsstaterne indsendte meddelelser om kontrolarbejdet og resultaterne af deres kontrol samt principielle spørgsmål om traditionelle egne indtægter regnskabsåret - 1998 - (Artikel 17, stk. 3, i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89) Sammenfattende rapport om de af Medlemsstaterne indsendte meddelelser om kontrolarbejdet og resultaterne af deres kontrol samt principielle spørgsmål om traditionelle egne indtægter regnskabsåret - 1998 - (Artikel 17, stk. 3, i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89) 1. INDLEDNING Forordning 1552/891 har til medlemsstaterne uddelegeret ansvaret for at sikre, at de 1. "traditionelle" egne indtægter opkræves træffe de nødvendige foranstaltninger til sikring af, at de restancer, der opstår til fordel for De Europæiske Fællesskabers budget (især importafgifter), fastlægges, bogføres, opkræves og overdrages til Kommissionen. samt pligten til at Kommissionen holdes informeret om dette arbejde gennem en række meddelelser, som medlemsstaterne sender den på grundlag af forordning 1552/89. Specielt med hensyn til deres kontrolarbejde er det i artikel 17, stk. 3, i denne forordning fastsat, at medlemsstaterne orienterer Kommissionen i periodiske halvårlige rapporter. Med vedtagelsen af forordning (EF, Euratom) nr. 1355/962 ændredes rapporternes form til at blive årlige, ligesom der fastsattes en forpligtelse for Kommissionen til at udarbejde en sammenfatning af meddelelserne til budgetmyndighedens orientering. Disse sammenfattende rapporter skulle give mulighed for at gøre status over 2. kontrolarbejdet og resultaterne af den kontrol, der foretages på nationalt plan, og for at få overblik over omfanget af svig og uregelmæssigheder i forbindelse med Den Europæiske Unions traditionelle egne indtægter. De skulle endvidere give Kommissionen mulighed for at foretage en supplerende dokumentkontrol og for bedst muligt at udføre den risikoanalyse, den benytter til udfærdigelse af sit eget kontrolprogram. I betragtning af de skuffende erfaringer med de tidligere halvårlige meddelelser enedes man i forbindelse med ændringen af forordning nr. 1552/89 i 1996 om at søge at finde frem til en løsning på de store uoverensstemmelser mellem medlemsstaternes rapporter og på de forskellige fortolkninger af visse grundlæggende begreber. Efter indgående drøftelser i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter modtog medlemsstaterne i marts 19973 en harmoniseret model til en årsrapport. Det fremgik af denne, hvilke oplysninger der skulle indberettes med hensyn til svig og uregelmæssigheder, og den tilsigtede en bedre sammenhæng i de indgivne regnskabsoplysninger. 1 2 3 Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 af 29. maj 1989 om gennemførelse af afgørelse 88/376/EØF om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter (ny udgave, afgørelse 94/728/EF). Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1355/96 af 8. juli 1996 om ændring af Rådets forordning nr. 1552/89 af 29. maj 1989. Kommissionens afgørelse nr. 97/245 af 20. 3. 1997 (dok. K(97) 800 endelig udg. ). 2 Eftersom medlemsstaterne var stødt på objektive vanskeligheder med hensyn til harmonisering af oplysninger, modtog Kommissionen årsrapporterne for regnskabsåret 1996 med stor forsinkelse. På baggrund af de indkomne oplysninger måtte Kommissionen konstatere, at medlemsstaterne endnu ikke havde været i stand til at drage nytte af modellen, og den besluttede at opgive at offentliggøre sin sammenfattende rapport. I maj 19984 udarbejdede Kommissionen imidlertid et sammenfattende dokument, som blev behandlet på mødet i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter den 8. 7. 1998. Analysen af rapporterne for regnskabsåret 19975 mundede ud i resultater, der lå langt under, hvad man havde forventet: af mangel på sammenlignelige oplysninger mente Kommissionen endnu ikke at være i stand til at drage gyldige, ja endog i visse tilfælde blot pålidelige konklusioner. 3. I forhold til regnskabsåret 1997 konstaterer Kommissionen en klar forbedring i medlemsstaternes forelæggelse af oplysninger, selv om der i visse tilfælde har måttet anmodes om supplerende oplysninger. Den er nået frem til det resultat, at offentliggørelsen af rapporten, om end den er ufuldstændig og uensartet, kunne bidrage til en bedre forståelse af de eksisterende vanskeligheder med hensyn til de traditionelle egne indtægter og tilskynde medlemsstaterne til at forbedre kvaliteten af de oplysninger, de indberetter. I øvrigt var det planen at foretage en analyse af de principielle spørgsmål i forbindelse med problemerne med anvendelsen af forordning 1552/89, herunder også spørgsmål vedrørende tvister. Kommissionen er imidlertid på baggrund af sine erfaringer nået til den overbevisning, at eventuelle problemer, der indbringes af medlemsstaterne, vil blive bedre behandlet, hvis de meddeles RUEI, efterhånden som de viser sig, frem for at blive analyseret i sammenfattende rapporter på grundlag af artikel 17, stk. 3. Nærværende analyse gengiver og viser i tabelform hovedelementerne i den model for en rapport, som Kommissionen har givet medlemsstaterne. Hver tabel præsenteres i en tekst, der også forklarer indikatorens berettigelse. 2. ANALYSE AF MEDLEMSSTATERNES RAPPORTER Analysen af medlemsstaternes rapporter har to formål, nemlig for det første at give et billede af medlemsstaternes kontrolarbejde, og for det andet at give et indtryk af bekæmpelsen af svig og uregelmæssigheder. Med dette for øje præsenteres først oplysninger om kontrolarbejdet, som vedrører antallet af behandlede angivelser pr. national myndighed både i forbindelse med importstadiet og i forbindelse med kontrolstadiet (efterfølgende) samt kontrolpersonalets størrelse. Man får således for hver enkelt medlemsstat et indtryk af kontrolarbejdet i forhold til transaktionernes omfang. 4 5 Dok. XIX/24329/98 af 27. 5. 1998. KOM(1999) 110 endelig udg. af 12. 03. 1999. 3 Medlemsstaternes rapporter indeholder i øvrigt oplysninger, der gør det muligt at angive omfanget af og nøjere karakterisere både svig og resultaterne af bekæmpelsen af dette fænomen. Eftersom svig er grænseoverskridende, og for at vise fænomenets bevægelser på Fællesskabets toldområde, sammenholdes tallene for de enkelte medlemsstater (antal tilfælde, beløb) med de samlede tal for alle medlemsstater under ét. I denne analyse skelnes der i tallene mellem de forskellige stadier i bekæmpelsen af svig: efterforskning og afsløring af tilfælde, fastsættelse og opførelse af beløb, opkrævning af afgifter. I øvrigt sammenholdes disse tal også med andre oplysninger, som medlemsstaterne ligeledes har indgivet med hensyn til bogføring af ikke-opkrævede egne indtægter og meddelelsesblade om svig. Man forsøger derved at få et mere præcist indtryk af tvister vedrørende egne indtægter og at slå ned på eventuelle uregelmæssigheder med hensyn til fastlæggelsen og svig og overdragelsen af disse. Endelig indeholder uregelmæssigheder, alt efter hvilken toldprocedure og type svig der er tale om. analysen en karakteristik af Ved udarbejdelsen af denne analyse af medlemsstaternes rapporter har Kommissionen benyttet en del af de oplysninger, den modtog i medlemsstaternes rapporter fra tidligere regnskabsår, men Kommissionen skal understrege, at disse rapporter undertiden er ufuldstændige, og at det er vanskeligt at sammenligne medlemsstaternes oplysninger. Denne sammenligning mellem de pågældende regnskabsår giver, om end den er ret begrænset, mulighed for at drage visse konklusioner med hensyn til udviklingen af medlemsstaternes kontrolarbejde og resultaterne heraf samt med hensyn til de vigtigste tendenser vedrørende opkrævningen af egne indtægter. 2. 1. Medlemsstaternes kontrolarbejde Man kan få et samlet billede af kontrolarbejdet ved for hver enkelt medlemsstat at sammenholde tallene for, hvor mange angivelser de har modtaget, hvor mange de har kontrolleret efter toldbehandling, og hvor stort et personale der beskæftiger sig med denne type kontrol. Bilag 1 indeholder en sådan sammenligning og angiver det procentvise antal kontrollerede angivelser samt et forholdstal for antallet af kontrollerede angivelser pr. person. Det giver samtidig en idé om transaktionernes omfang på Fællesskabets toldområde. For at sætte disse indikatorer for kontrolarbejdet i perspektiv foretages der i bilag 2 en sammenligning af den samlede situation med hensyn til medlemsstaternes kontrolarbejde for regnskabsårene 1996 og 1998. Analysen af de to tabeller i bilag 1 og 2 giver anledning til følgende bemærkninger: (a) Med hensyn til antallet af indkomne angivelser I 1998 var antallet af godtagne angivelser 95 302 846. For størstedelen af medlemsstaternes vedkommende er antallet af angivelser steget, og for Grækenlands vedkommende er det nærmest fordoblet. Over de sidste fire år har der været et ubetydeligt fald i antallet af transaktioner i Finland, men et mere overraskende fald i Frankrig i 1998: fra ca. 10 millioner i 1997 er tallet således faldet til under 7 millioner. langt 4 Ligesom i de tidligere regnskabsår viser en sammenligning mellem medlemsstaterne en stor forskel i antallet af indkomne angivelser i Nederlandene og Tyskland i forhold til Det Forenede Kongerige, især hvis man sammenligner med de i "A"- og "B"-regnskabet fastlagte traditionelle egne indtægters andel medlemsstat for medlemsstat. Bortset fra Nederlandene og Det Forenede Kongerige er forholdet mellem denne andel og antallet af angivelser relativt stabilt, som det fremgår af nedenstående grafiske fremstilling: Antal angivelser/Beløb fastlagt i A- og B-regnskabet 1998 35. 00% 30. 00% 25. 00% 20. 00% 15. 00% 10. 00% 5. 00% 0. 00% B DK D EL E F IRL IT L NL A P FIN S UK Antal angivelser Fastlagte beløb (b) Med hensyn til den efterfølgende kontrol Man må konstatere, at oplysningerne vedrørende antallet af kontrollerede angivelser på grund af deres karakter hindrer en fuldstændig sammenligning mellem medlemsstaterne (% for kontrollerede angivelser efter toldbehandling). Det er nemlig kun ni medlemsstater, der har indberettet det faktiske tal for de angivelser, der var kontrolleret efter toldbehandling (se også redegørelsen under henvisningerne i tabellen i bilag 1). Men dette betegner en forbedring i forhold til det foregående regnskabsår, idet Portugal og Det Forenede Kongerige nu er de eneste lande, der ikke råder over nogen oplysninger. Med disse begrænsninger skal det understreges, at antallet af kontrollerede angivelser efter toldbehandling er steget stærkt, eftersom det er øget fra 2,3 millioner i 1997 til 4,6 millioner i 1998. Kun Finland og Danmark udviser et stort fald i antallet. Forøgelsen af antallet af ansatte (+1,1%) kan dog ikke være grunden til den meget store stigning i antallet af kontrollerede angivelser efter toldbehandling i 1998 (+96%). I øjeblikket undrer Kommissionen sig over disse udsving, eftersom den heller ikke kan skyldes forskelle i forbindelse med transaktionerne. De kan muligvis skyldes en nedgang i kontrolaktiviteten (Italien og Finland over de tre regnskabsår), en væsentlig omlægning af denne aktivitet eller indførelse af nye bogføringsmetoder (Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Østrig og Sverige). 5 Dette betyder ligeledes en generel forbedring af kontrolprocenten, dog med store forskelle mellem medlemsstaterne, f. eks. når det gælder Grækenland (25%), Italien (1,73%) og Irland (1,22%). (c) Med hensyn til omfanget af det personale, der deltager i den efterfølgende kontrol For så vidt angår forholdet mellem det specialiserede personale, der deltager i kontrollen efter toldbehandling, og antallet af kontrollerede angivelser må man konstatere, at interne organisatoriske forskelle mellem medlemsstaternes myndigheder gør det temmelig vanskeligt at foretage en sammenligning mellem medlemsstaterne. Det kan fastslås, med de sædvanlige forbehold, at der inden for toldforvaltningen i EU er ansat 84 116 personer. Tallene i bilag 2 viser, at bortset fra en meget kraftig stigning i antallet af ansatte i Det Forenede Kongerige, er det samlede antal ansatte inden for toldforvaltningerne steget lidt i 1998 (1,7% mod over 13% mellem 1996 og 1998). Det personale, der er beskæftiget med kontrol, følger samme udvikling (+15% fra 1996 til 1998, +1,1% fra 1997 til 1998). 2. 2. Svig og uregelmæssigheder 2. 2. 1. Beløb, der blev fastlagt og opkrævet i 1998 Med hensyn til bekæmpelse af svig og uregelmæssigheder indeholder årsrapporterne to typer tal, nemlig for det første antallet af afslørede tilfælde og for det andet regnskabsmæssige oplysninger. Af denne grund indeholder tabellen i bilag 3 tre rækker tal, nemlig antallet af indtryk af afslørede tilfælde, de fastlagte beløb og de opkrævede beløb. Dette giver et udviklingen med hensyn til svig på hele Fællesskabets toldområde samt af indsatsen til bekæmpelse af svig. På dette grundlag beregnes der en "opkrævningssats", som giver et første indtryk af resultatet efter første år af hver enkelt medlemsstats indsats for at opkræve de unddragne beløb. Endvidere viser tabellen for hver enkelt medlemsstat procentsatserne for fastlæggelse og opkrævning i forhold til de samlede beløb, der er fastlagt og opkrævet inden for Fællesskabet. Det skal for det første bemærkes, at antallet af tilfælde af svig og uregelmæssigheder i kolonne (2) er temmelig uensartet. Således afspejler tallene på ingen måde den reelle situation for et land med en betydelig trafik af tredjelandsvarer (Tyskland). Når der er tale om tusindvis af tilfælde, kan det nemlig betyde, at medlemsstaterne har indberettet alle de tilfælde af overtrædelser, deres nationale myndigheder har behandlet året igennem. For andre landes vedkommende tyder tallene på, at kun en del af overtrædelserne er blevet indberettet. En sammenligning mellem de forskellige medlemsstater samlede fastlagte beløb, viser store forskelle, som er vanskelige at fortolke: det er f. eks. bemærkelsesværdigt, at Belgiens fastlæggelser repræsenterer det dobbelte af Tysklands og lige så meget som Nederlandenes (kolonne 3), og at beløbene for Det Forenede Kongerige (udelukkende tilfælde over 10 000 EUR) er ca. 3 gange så store som Nederlandenes. Den eneste forklaring på disse forskelle må være, at begreberne svig og uregelmæssigheder ikke fortolkes korrekt, eller at der i denne sammenhæng kun er indberettet beløb over 10 000 EUR, som omhandlet i artikel 6, stk. 4, i forordning 1552/89 (meddelelsesblade vedrørende svig). 6 Med hensyn til den i spalte 7 anførte "opkrævningssats" skal opmærksomheden henledes på, at der er tale om en "brutto"-sats, og at det fastlagte beløb eventuelt skal tilpasses efter korrektioner og annulleringer. I øvrigt vedrører årets opkrævninger beløb, der ofte er fastlagt flere år før. Dette tal kan derfor kun tjene som statistisk indikator, der giver en slags sammenfattende udtryk for situationen med hensyn til opkrævning før de nødvendige korrektioner. Man kan således konstatere, at den gennemsnitlige opkrævningssats for alle medlemsstater under ét er steget betydeligt siden 1997 (37,63% mod 23,26%). Den trækkes opad af tallene for en lang række medlemsstater (Danmark, Spanien, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Finland, Sverige), som tilsammen tegner sig for næsten 30% af fastlæggelserne og udviser en gennemsnitlig opkrævningssats på 83%. Omvendt ligger opkrævningssatsen for ca. 70% af de fastlagte beløb på 20% (Belgien, Tyskland, Grækenland, Frankrig, Italien, Det Forenede Kongerige). En sådan forskel mellem medlemsstaternes opkrævningssatser gør det umiddelbart vanskeligt at vurdere deres agtpågivenhed; der kan nemlig være tale om manglende agtpågivenhed enten i forbindelse med fastlæggelsen af afgifterne eller med opkrævningen af dem. fastlæggelser og Hvis man endelig sammenholder de enkelte medlemsstaters antal opkrævninger med de samlede beløb, der blev fastlagt og opkrævet i 1998 i alle medlemsstaterne tilsammen (kolonne 4 og 6 i tabellen), kan man konstatere et misforhold mellem visse nationale myndigheders relative vægt i det samlede antal fastlæggelser på den ene side og i det samlede antal opkrævninger på den anden. Dog synes dette forhold især at skyldes forskelle, der er konstateret i forbindelse med fastlæggelserne, og for specielt to medlemsstaters vedkommende (Tyskland og Nederlandene) er det nødvendigt med flere oplysninger vedrørende procenterne for at kunne fortolke dem korrekt. 2. 2. 2. Udsving i de fastlagte beløb og i "opkrævningssatsen" Da behandlingen af svig og uregelmæssigheder naturnødvendigt er konjunkturbestemt, tager tabellen i bilag 4 sigte på at uddrage signifikante tendenser ved at se nærmere på omfanget af svig over flere regnskabsår. Til en vis grad kan denne sammenligning af de indberettede tal for svig og uregelmæssigheder for regnskabsårene 1995 til 1998 imidlertid vise udsving, som kan forklares på forskellig vis: enten ved at der har været tale om en faktisk forbedring af selve kontrollen eller om en midlertidig stigning i antallet af transaktioner med svig eller uregelmæssigheder, eller undertiden ved at man har afsløret svig eller uregelmæssigheder med meget store beløb. a. Tilfælde af svig og uregelmæssigheder For størstedelen af medlemsstaterne (ti) er antallet af tilfælde af svig steget i forhold til det foregående regnskabsåret. Der kan dog konstateres et regelmæssigt fald i dette tal i Tyskland og et kraftigt fald i Portugal. Samlet er stigningen på 25% i forhold til 1997. Analysen støder desværre på et problem med hensyn til tallenes sammenlignelighed: enten vedrører de alene overtrædelser, der er indberettet på meddelelsesblade om svig, hvor der således er tale om beløb på over 10 000 EUR (Det Forenede Kongerige og måske også Tyskland), eller også vedrører de alle overtrædelser (de øvrige medlemsstater). Imidlertid springer følgende i øjnene: 7 - - - I Tyskland er antallet af tilfælde i konstant nedgang, således at der regnskabsåret 1998 kun er tale om halvt så mange tilfælde som i 1995. for I Danmark er antallet af tilfælde seks gange større end året før. I Østrig har antallet af tilfælde foretaget et enormt spring (64 tilfælde i 1997 og 15 474 tilfælde i 1998), til sammenligning med regnskabsåret 1995 (47 783 tilfælde). Denne brutale stigning, som svarer til, hvad man kunne konstatere i Sverige i 1997, vil kunne forklares ved, at man har medtaget tilfælde under 10 000 EUR. Visse forskelle kan ikke blot være konjunkturbestemte, men kræver en supplerende redegørelse fra medlemsstaterne (nedgangen i Tyskland og Portugal, stigningen i Danmark og Østrig). b. fastlagte beløb I absolutte tal for 1995 til 1998 er de fastlagte beløb tredoblet for alle lande under ét, men regnskabsåret 1998 udviser en lettere nedgang (beløbene udgør 0,78% af beløbene i 1997). Der er dog tale om en meget forskelligartet udvikling, med meget væsentlige stigninger for Det Forenede Kongerige, Luxembourg, Irland og i mindre omfang Finland og Østrig (en fordobling). Visse tendenser kan imidlertid kun vanskeligt forklares: i Belgien svarer det fald på 42% i de beløb, der er fastlagt i perioden 1995-1998, ikke til fordoblingen af antallet af tilfælde; i Danmark er faldet på 27% for de fastlagte beløb uforklarligt, eftersom antallet af tilfælde er 21 gange større; i Nederlandene svarer faldet i de fastlagte beløb på 58% til et fald i antallet af I 1998 har den store stigning i antallet af overtrædelser, som tilfælde på kun 7%. medlemsstaterne har afsløret, generelt og paradoksalt nok medført et lavere samlet beløb for fastlæggelser. Tyskland skal også særlig omtales. De fastlagte beløb og antallet af tilfælde følger her en parallel udvikling, men Kommissionen undrer sig over det dobbelte fald på 60%. Det Forenede Kongerige har på sin side haft en tredobling af de fastlagte beløb i perioden, medens antallet af tilfælde har udvist en regelmæssig lettere stigning. Kommissionen har ingen forklaring på disse forhold. Medlemsstaterne opfordres til i givet fald at fremkomme med supplerende oplysninger. c. Det procentvise antal opkrævninger Fra 1995 til 1998 er de fastlagte beløb steget kraftigt for alle medlemsstaterne (fire gange i Danmark, ti gange i Østrig og 48 gange i Sverige), men seks lande udviser et fald (IRL, P, FIN og især B, EL og UK). Med undtagelse af Luxembourg kan det konstateres, at nedgangen i opkrævningssatsen i tre medlemsstater (I, FIN, UK) er ledsaget af et fald i de fastlagte beløb. Dog kan faldet i denne sats i de pågældende medlemsstater have flere årsager: konjunkturbestemte faktorer (forskellige typer svig som grundlag for fastlæggelsen), forskelle med hensyn til praksis for fastlæggelse og korrektion af fastlæggelserne og endelig et fald i selve opkrævningen. 8 2. 2. 3. Fastlagte beløb og bogførte beløb På området traditionelle egne indtægter skal alle fastlagte beløb bogføres. Denne bogføring sker enten i A-regnskabet (artikel 6, stk. 2, litra a), i forordning nr. 1552/89) for beløb, der er opkrævet eller dækket af garantier og ikke anfægtes, eller i B-regnskabet (artikel 6, stk. 2, litra b), i samme forordning), når beløbene ikke er opkrævet og - om end de er dækket af en garanti - anfægtes. Med hensyn til svig og uregelmæssigheder, der afsløres, anfægtes en stor del af tilfældene, eller der stilles ikke sikkerhed, hvorfor beløbene opføres i B-regnskabet. Det er derfor nyttigt, som det sker i tabellen i bilag 5, for regnskabsåret 1998 at foretage en sammenligning mellem de beløb, medlemsstaterne har i deres årsrapporter, og selve de beløb, der er opført i B-regnskabet. fastlagt og indberettet For regnskabsåret 1998 er der for otte medlemsstaters vedkommende tale om en negativ forskel mellem på den ene side det samlede fastlagte beløb som følge af svig og uregelmæssigheder og på den anden side det samlede beløb, der er opført i B-regnskabet (der omfatter de fastlagte, men endnu ikke opkrævede beløb). For disse landes vedkommende kunne de negative forskelle delvis skyldes, at man - i strid med anvisningerne i modellen til en årsrapport6 - alene har indberettet tilfælde af svig og uregelmæssigheder vedrørende beløb på over 10 000 EUR. Omstående tabel viser mere præcist for regnskabsårene 1995 til 1998 de negative forskelle, der fremgår af en sammenligning mellem de beløb, visse medlemsstater har fastlagt og indberettet i deres årsrapporter, og selve de beløb, der er opført i B-regnskabet. Fastlagte beløb<Beløbene i B-regnskabet (Beløb i EUR) MS. D EL F IRL I L NL A P S UK I ALT 1995 1996 1997 1998 Forskelle - 93. 984. 391 - 17. 520 - 10. 711. 597 - 393. 152 - 37. 253. 440 - 5. 022. 805 - 328. 095 - 9. 395. 515 - 157. 106. 515 - 67. 692. 435 - 353. 094 - 15. 931. 675 - 13. 320. 715 - 1. 760. 482 - 7. 307. 827 - 75. 721. 840 - 105. 123. 249 - 3. 471. 092 - 32. 439. 052 - 193. 880 - 26. 834. 436 - 8. 378. 445 - 4. 875. 652 - 27. 985. 598 - 8. 121. 325 - 5. 226. 456 - 27. 591. 278 - 133. 957. 506 - 57. 866. 009 - 202. 044. 339 - 254. 062. 472 - 398. 834. 610 Det bemærkes, at for Tyskland, Frankrig, Italien, Østrig, Portugal og Det Forenede Kongerige er denne negative forskel tilbagevendende. I 1998 vedrører den endnu flere medlemsstater. 6 I bilag 6, punkt 2, i Kommissionens afgørelse af 20. 3. 1997 om reglerne for medlemsstaternes indberetning af visse oplysninger som led i ordningen for Fællesskabernes egne indtægter (dok. K(97) 800 endelig udg. ) fastslås det, at tilfældene skal indberettes uden værditærskel. 9 En sådan situation er nødvendigvis unormal, fordi det samlede fastlagte beløb som følge af svig og uregelmæssigheder ikke kan være mindre end det beløb, der er opført i det særskilte regnskab. Det er ikke alle de beløb, der berøres af svig og uregelmæssigheder, som anfægtes eller ikke er dækket af garanti. af begreberne Kommissionen er af den opfattelse, at en fejlagtig fortolkning hos visse medlemsstaters myndigheder disse uoverensstemmelser. Den har af den grund ved flere lejligheder anmodet medlemsstaterne om at anvende de definitioner af disse to begreber, der findes i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 19957 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser og i konventionen om beskyttelse af de finansielle interesser8 af 27. 11. 1995. uregelmæssigheder" forklare "svig kan og 2. 2. 4. Årsrapporter og indsendte meddelelsesblade om svig I henhold til artikel 17, stk. 3, i forordning nr. 1552/89 skal der i rapporten om kontrolarbejdet svig og foretages en sammenligning mellem det uregelmæssigheder og de i henhold til artikel 6, stk. 4, i samme forordning indsendte meddelelsesblade om svig for det pågældende år (udestående beløb på over 10 000 EUR, som de optræder i IRENE-basen for det pågældende år). Denne sammenligning foretages i tabellen i bilag 6. samlede indberettede beløb for Heraf følger, at det problem, der er omtalt i rapporten om regnskabsåret 1997, ikke længere er aktuelt, idet det beløb, der skal opkræves på grundlag af de til Kommissionen indsendte meddelelsesblade om svig (tilfælde på over 10 000 EUR) systematisk er lavere end det samlede fastlagte beløb som følge af svig og uregelmæssigheder (alle beløb under ét). Kommissionen mener, at denne situation er i overensstemmelse med retsforskrifterne. 2. 3. Svig og uregelmæssigheder opdelt efter toldprocedure og type svig Toldprocedurerne er ikke alle i lige høj grad følsomme over for svig og uregelmæssigheder, og denne sårbarhed kan udvikle sig med tiden, idet visse erhvervssektorer til tider rammes hårdt. Forsendelse har således de seneste år været et foretrukket område for svig, specielt forbindelse med visse følsomme landbrugsprodukter. i Tabellen i bilag 7 angiver antallet af tilfælde af svig og uregelmæssigheder opdelt efter medlemsstat og toldprocedure og skal således vise denne sårbarhed for regnskabsåret 1998. 7 8 EFT L 312 af 23. 12. 1995, s. 1. Uregelmæssighed: "Enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade De Europæiske Fællesskabers almindelige budget”. EFT C 316 af 27. 11. 1995, s. 49. Svig: “Enhver forsætlig handling eller undladelse vedrørende: anvendelse eller forelæggelse af falske, urigtige eller ufuldstændige erklæringer eller dokumenter, som medfører en - uretmæssig formindskelse af indtægterne på De Europæiske Fællesskabers almindelige budget eller på budgetter, der forvaltes af eller for De Europæiske Fællesskaber - - manglende indberetning af en oplysning ved tilsidesættelse af en specifik oplysningspligt, med samme følge uretmæssig udnyttelse af en lovligt opnået fordel, med samme følge”. 10 Det fremgår heraf, som i 1997, at ekstern fællesskabsforsendelse (10,6% af tilfældene, der tilfældene af vedrører 10% af det samlede beløb) og fri omsætning (80,8 % af svig/overtrædelser, der vedrører 81,4% af det samlede beløb) er specielt berørt. Som det fremgår af nedenstående grafiske fremstilling, er de øvrige toldprocedurer og toldmæssige anvendelsesformål derimod kun marginalt berørt i forhold til de to første procedurer. Tallene bekræfter desværre en allerede kendt tendens. For så vidt angår fordelingen af overtrædelser på medlemsstater, er der to forhold, der kræver tilfælde vedrørende fri nærmere forklaring. Det Forenede Kongerige, som har et antal omsætning svarende til Nederlandenes, fire gange svarer fastlægger beløb, der Nederlandenes (og mere end ti gange Østrigs). På forsendelsesområdet fastlægger Belgien ligeledes med et sammenligneligt antal halvanden gang større beløb end Nederlandene, tilfælde (11,145 mio. EUR over for 7,25 mio. EUR). til S v ig /u r e g e lm æ s s ig h e d e r e f t e r t o l d p r o c e d u r e 1 0 0 , 0 % 5 0 , 0 0 , 0 O F F X E L P O F A F P I M E R D N A p r o c e d u r e r T ilf æ ld e V æ r d i Forklaring: FO EXF OPL AF PF MI Fri omsætning Ekstern fællesskabsforsendelse Oplæggelse Aktiv forædling Passiv forædling Midlertidig indførsel ANDRE Andre toldmæssige procedurer og anvendelsesformål Hvis man under denne synsvinkel sammenligner regnskabsårene 1997 og 1998, hvilket er formålet med tabellen i bilag 8, konstaterer man, at der i 1998 er en let nedgang i de fastlagte beløb for alle procedurernes vedkommende, men især for procedurerne for overgang til fri omsætning og ekstern forsendelse. Den forskelligartede udvikling i antallet af overtrædelser (stærkt stigende) og i beløb (mærkbar nedgang) er meget klar i forbindelse med disse to procedurer. Omvendt er de konstaterede beløb i forbindelse med aktiv forædling fordoblet i forhold til 1997. 11 Det skal bemærkes, at antallet af tilfælde af svig og uregelmæssigheder i forbindelse med (med forsendelsesproceduren og proceduren for overgang til fri omsætning er steget henholdsvis 42% og 1%), medens de fastlagte beløb er faldet (med 16% og 40%). For disse to procedurers vedkommende synes der at være en tendens til et øget antal overtrædelser med mindre finansiel virkning. Derimod er der en mærkbar stigning både med hensyn til antal tilfælde og beløb, når det gælder proceduren for aktiv forædling. Det fremgår af den fordeling på medlemsstaterne af svig og uregelmæssigheder efter type af overtrædelser, som er foretaget i tabel 9, at de fleste tilfælde er fejl i forbindelse med varebeskrivelse eller tarifering (26,2%), falske værdiangivelser (23%) og endvidere ulovlig indførsel på Fællesskabets toldområde (13% af tilfældene). Til gengæld, når det drejer sig om fastlagte beløb, er det falske varebeskrivelser (21%) og falske værdiangivelser (17%), der vejer tungest. Disse former for overtrædelse, som er meget hyppige i Sverige, Nederlandene, Det Forenede Kongerige og Østrig, involverer ofte meget store beløb; i Frankrig, Nederlandene og Sverige forekommer især falske varebeskrivelser og i Nederlandene og Det Forenede Kongerige især falske værdiangivelser. I øvrigt har smugleri et bemærkelsesværdigt stort omfang (i værdi) i Tyskland, og Italien har mange tilfælde af overtrædelser i forbindelse med oprindelsesangivelse. En sammenligning mellem regnskabsårene 1997 og 1998 i tabellen i bilag 10 viser, at smugleri er for nedadgående, når det gælder den finansielle virkning (men ikke med hensyn til hyppighed), medens tilfældene af unøjagtige angivelser af vægt eller mængde nærmer sig niveauet i 1996, hvad angår konstaterede beløb. Sammenligningen bekræfter tendensen til et større antal overtrædelser af mindre finansiel virkning, med undtagelse af fejlagtig tarifering og såkaldte øvrige overtrædelser. 3. ANVENDELSE AF ARTIKEL 17, STK. 2, NR. 1552/89 I FORORDNING (EØF, EURATOM) 3. 1. Anvendelse af proceduren I henhold til artikel 17, stk. 1, skal medlemsstaterne stille de beløb, der svarer til fastlagte fordringer, til Kommissionens rådighed. Når dette viser sig at være umuligt, bl. a. på grund af force majeure eller i visse tilfælde, når det er umuligt at foretage inddrivelse af grunde, som ikke kan tilskrives medlemsstaten, afskrives fordringen. Hvis afgiftsbeløbet overstiger tærsklen på 10 000 EUR, indberettes tilfældet til Kommissionen til undersøgelse i henhold til artikel 17, stk. 2. I regnskabsåret 1998 har to medlemsstater til Kommissionen indberettet seks tilfælde, hvor fordringerne ikke har kunnet inddrives, og i løbet af 1999 er der indberettet 15 tilfælde vedrørende 1998. Desuden er de 12 anmodninger om afskrivning af egne indtægter (herunder tilfælde, der er indberettet i de foregående år, men som stadig er åbne), der figurerer i første tabel i bilag 11, i henhold til artikel 17, stk. 2 i forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 blevet grundigt undersøgt for alle relevante oplysninger fra medlemsstaterne. For bedre at vurdere hvert enkelt tilfælde snarest muligt, mødes en arbejdsgruppe bestående af repræsentanter for forskellige tjenestegrene, der i 1997 blev oprettet til formålet, regelmæssigt. Det sikres således, at Kommissionens kompetente tjenestegrene indtager en fælles holdning. 12 Blandt de 12 ovennævnte anmodninger har Kommissionen godkendt 4 (heraf en delvis), idet den efter en detaljeret analyse af alle indberettede oplysninger er kommet frem til det resultat, at det af grunde, som ikke kan tilskrives den pågældende medlemsstat, ikke har været muligt at opkræve de egne indtægter. Til gengæld har Kommissionen afvist 8 ansøgninger (heraf en delvis), fordi det fremgik, at den pågældende medlemsstat ikke havde udvist den nødvendige agtpågivenhed og ikke havde benyttet alle sine beføjelser i henhold til EU-bestemmelserne og den nationale lovgivning til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser. Endelig har et sidste tilfælde ikke kunnet tages til følge, fordi de EU-afgifter, som man havde anmodet om fritagelse for at stille til Kommissionens rådighed, ikke var blevet fastlagt; det forholder sig nemlig sådan, at fastlæggelsen af afgifterne er en uomgængelig betingelse for, at artikel 17, stk. 2 , kan finde anvendelse. Medlemsstaten er blevet draget til ansvar finansielt. Af de 15 tilfælde, der figurerer i anden tabel i bilag 11, er 7 under behandling. For disse sagers vedkommende har Kommissionen endnu ikke taget endelig stilling, fordi den ikke på baggrund af de oplysninger, de pågældende medlemsstater havde indgivet, har kunnet gøre dette med fuldt kendskab til sagen. Undersøgelsen vil blive afsluttet, så snart Kommissionen modtager de oplysninger, den har anmodet de pågældende medlemsstater om. For de 8 andre tilfældes vedkommende er anmodningen om fritagelse for at stille beløbene til rådighed blevet godtaget efter en grundig undersøgelse af alle faktorer og efter fælles overenskomst mellem alle interesserede tjenester, som er blevet hørt i denne forbindelse. Til trods for Kommissionens kontrol og den fortsatte dialog med medlemsstaterne skal det bemærkes, at der ikke rent talmæssigt er sket nogen væsentlig udvikling med hensyn til medlemsstaternes indberetning af tilfælde, hvor fordringerne ikke har kunnet inddrives. Det skal dog bemærkes, at 7 medlemsstater mere eller mindre regelmæssigt har anvendt denne procedure (Tyskland, Spanien, Frankrig, Nederlandene, Det Forenede Kongerige, og, siden 1997, Belgien og Danmark). Udviklingen går i den retning, Kommissionen ønsker, idet den finder, at denne procedure giver mulighed for en rimelig og gennemskuelig undersøgelse af medlemsstaternes opkrævning af de egne indtægter og virker befordrende for en effektiv forvaltning af Fællesskabets fordringer. 3. 2. Sammenligning af afskrevne beløb Blandt de former for kontrol, der foretages af Kommissionen, er en sammenligning af afskrevne beløb, som er indberettet gennem den rapport, der er omhandlet i artikel 17, stk. 3, i forordning 1552/89, og af beløb fra det særskilte regnskab. Bilag 12 viser resultaterne af denne sammenligning og af sammenligningen af afskrevne beløb i forbindelse med indberetningen af svig og uregelmæssigheder. For regnskabsåret 1998 havde medlemsstaterne pr. 1. oktober forelagt i alt 15 afskrevne beløb til undersøgelse i Kommissionen, til et samlet beløb af 4 193 441 EUR. Desuden udgjorde de afskrevne beløb, der bogføres i det særskilte regnskab, som Kommissionen hvert kvartal modtager en oversigt over, i 1998 4. 770. 133 EUR. Selv om alle beløb registreres i det særskilte regnskab uden nogen tærskel, var forskellen mellem de indberettede beløb (beløb over 10 000 EUR) og de registrerede beløb betydelig. Kun Irland havde beløb, der svarede til hinanden. Belgien og Nederlandene derimod havde kun opført meget lave beløb i forhold til meddelelserne, hvilket ikke er almindelig regnskabsmæssig praksis. 13 Beløbene for korrektioner af de fastlagte beløb, der er indført i B-regnskabet (103,8 mio. EUR), og beløbene, der fremgår af de svigmeddelelser, der er fremsendt i 1998, forekommer at være høje i sammenligning med de samlede afskrivninger (92,5 mio. EUR). Ud fra et regnskabsmæssigt synspunkt ville det være mere logisk, at den reelle vanskelighed med hensyn til svig og uregelmæssigheder ligger i forbindelse med inddrivelsen og kommer til udtryk gennem afskrevne beløb. Desuden må de korrigerede beløb i det særskilte regnskab nødvendigvis være højere end dem, der fremgår af svigmeddelelserne, men den foretagne analyse viser det modsatte. Dette tyder på, at der er visse uoverensstemmelser mellem mekanismen til kontrol af den fastlagte fordring på egne indtægter og tilfælde, hvor fordringer afskrives på grund af problemer med inddrivelsen. Denne uoverensstemmelse forekommer i de beløb, der opgives af Italien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige. Disse forskelle, som tydeligvis er i modstrid med artikel 8 og 17 i forordning 1552/89, medfører, at Kommissionen vil anmode om yderligere oplysninger. 4. KONKLUSIONER På grundlag af de indkomne oplysninger, kan Kommissionen konkludere, at der er tale om fremskridt i måden, hvorpå medlemsstaterne gør rede for deres arbejde og for resultaterne af deres kontrol. Specielt konstaterer Kommissionen en forbedring med hensyn til udarbejdelsen og indberetningen af oplysninger i forhold til de to foregående regnskabsår. Imidlertid bør medlemsstaterne i endnu højere grad tilskyndes til specielt at sikre sig, at de grundlæggende begreber fortolkes i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne. Med hensyn til oplysningernes sammenlignelighed er der således store forskelle i fortolkningen af begreberne "svig og uregelmæssigheder", som i flere tilfælde er forkert. Dette betyder, at man får et undertiden lidet troværdigt indtryk af omfanget af den svig, der afsløres, eller et indtryk af myndighedernes resultater, der vanskeligt kan fortolkes. I øvrigt kan oplysningerne fra visse medlemsstater i deres årsrapporter ikke sammenlignes med tallene fra andre kilder, specielt det særskilte regnskab over egne indtægter. I dette regnskabsår er visse uoverensstemmelser dog undgået. Med hensyn til selve kontrollen viser de indberettede oplysninger en stærk samlet stigning i omfanget af det personale, der beskæftiger sig hermed, samt en fortsat stigning i antallet af indkomne angivelser. Disse oplysninger giver imidlertid ikke mulighed for at foretage nogen detaljeret vurdering af myndighedernes faktiske indsats, og analysens pålidelighed undermineres af forskellene mellem administrationernes opbygning. De indberettede oplysninger fra medlemsstaterne om resultaterne af deres kontrol udviser en forbedring i forhold til tidligere regnskabsår. Disse fremskridt er imidlertid ikke ensartede, og forskellene mellem medlemsstaterne er vanskeligt forklarlige, specielt når det gælder de fastlagte beløb. Desuden er resultaterne for nogle medlemsstater med hensyn til fastlæggelse og opkrævning blevet kraftigt forringet, hvilket gør det nødvendigt med supplerende oplysninger, specielt når forskellen i forhold til transaktionernes omfang er meget stor. På grundlag af analysen af medlemsstaternes rapporter fra regnskabsåret 1995 og fremefter fremstår der et ret klart billede af tendenserne med hensyn til svig. Der kan bl. a. konstateres 14 en forøgelse af antallet af afslørede overtrædelser, som dog ikke har betydning for omfanget af de fastlagte afgifter. Desuden er risikoprofilen for de forskellige procedurer fast. Det bekræftes, at de mest sårbare procedurer er overgang til fri omsætning og forsendelse. Med hensyn til proceduren for afskrivning af uinddrivelige beløb er der fortsat kun forsigtige fremskridt at spore, men syv medlemsstater benytter i dag denne procedure. Dette resultat kan nok i det mindste delvis tilskrives Kommissionens og Revisionsrettens kontrolindsats med hensyn til det særskilte regnskab og afslutningen heraf. Det er også resultatet af en vedvarende dialog mellem Kommissionen og de nationale myndigheder på disse områder. Endelig skal Kommissionen minde om, at den eneste virkelige nytte af denne rapport er, at den giver et billede af situationen med hensyn til medlemsstaternes indsats for at overholde forpligtelserne i henhold til artikel 17, stk. 3, i forordning nr. 1552/89. Dokumentet vil blive behandlet i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter. Kommissionen bestræber sig på at skabe de bedst mulige betingelser for, at eventuelle problemer i medlemsstaterne løses hurtigt. 15 BILAG 16 BILAG 1 Medlemsstaternes kontrolarbejde Medlems- stater Indkomne angivelser Angivelser kontrolleret efter toldbehandling % angivelser kontrolleret efter toldbehandling Antal personer ansat i medlemsstatens toldforvaltning Antal personer pr. medlemsstat ansat til at foretage kontrol efter toldbehandling Gennemsnitligt antal angivelser kontrolleret pr. person (1) (2) (3) (4)=(3)/(2) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 4 349 229 300 756 1 211 011 (1) 79 980 (1) 24 900 000 615 315 (2) 957 634 243 455 4 065 566 (4) 388 609 (5) 9. 731. 275 698. 365 (7) 811 748 (9) 9 950 6 646 156 114 895 45 753 4 277 (10) 31 246 637(11) 1 732 550 (12) 5 471 853 181 438 (14) 428 310 (15) …… 1 721 554 (16) 1 370 000 5 248 367 93 930 51 000 …… 6,92 6,60 2,47 25,42 9,60 11,90 1,22 1,73 9,35 5,54 3,32 …… 5,46 3,72 …… (5) 4 135 743 26 170 3 882 3 964(6) 19 656 (8) 550 6 142 125 5 481 4 567 1 101 2 327 2 434 (18) 2 839 (19) (6) 485 45 5 320 (3) 162 284 666 30 829 15 4 603 (13) 182 355 142 (17) 82 (18) 106 (19) (7)=(3)/(6) 620 1777 116 1503 1368 1221 332 139 285 376 997 …… 661 621 …… Henvisninger: (1) Antallet af toldpositioner. (2) For kontroller i virksomheder er antallet af kontrollerede angivelser ikke til rådighed. (3) Dette tal vedrører kun kontroller i virksomheder. (4) Dette tal inkluderer 1 044 454 importangivelser. (5) Dette tal vedrører kun importangivelser, som er blevet kontrolleret ved stikprøvekontrol. (6) Heraf 309 personer, der er ansat i de centrale tjenester, og inklusive overvågningstjenester. (7) Dokumentkontrol efter toldbehandling foretaget af de særlige regionale myndigheder (CERDOC), eksklusive global kontrol. (8) Det samlede personale, inklusive ledere og laboratoriepersonale. (9) Dette tal omfatter 470 540 importangivelser. (10) Angivelser udvalgt via edb-systemet SADBEl, manuelle angivelser og angivelser kontrolleret af Inspection d'Audit (revisionskontrol). (11) Dette tal omfatter 25 420 799 importangivelser og 3 593 821 forsendelsesangivelser. (12) Dette tal omfatter edb-angivelser og angivelser inden for landbrugssektoren. (13) Tallet omfatter 23 ansatte i landbrugsministeriet, men ikke ansatte inden for efterforskning af skatteanliggender (FIOD). (14) Dette tal omfatter 954 tilfælde bestående af flere angivelser. (15) Der foreligger ikke pålidelige statistikker vedrørende denne type kontrol. (16) Dette tal omfatter import og eksport og bl. a. 418 189 forsendelsestransaktioner. (17) (18) Tal i mandår. (19) Personale på grænsetoldsteder og toldsteder inde i landet. Ikke alle disse ansatte er fuldtidsbeskæftiget med denne aktivitet. 17 BILAG 2 Medlemsstaternes kontrolarbejde Indkomne angivelser Angivelser kontrolleret efter toldbehandling Antal personer ansat i medlemsstatens toldvæsen Antal personer pr. medlemsstat ansat til at foretage kontrol efter toldbehandling 1996 1997 1998 Udsving 1996 1997 1998 Udsving 1996 1997 1998 Udsving 1996 1997 1998 Udsving …. 3 465 188 4 349 229 1 137 522 1 186 024 1 211 011 21 200 000 20 600 000 24 900 000 …. 572 600 957 634 3 189 410 3 800 064 4 065 566 8 423 471 9 800 000 6 829 028 617 485 740 501 811 748 4 852 713 5 940 066 6 646 156 27 041 43 629 45 753 NL 21 272 970 25 657 280 31 246 637 A P FIN S UK 4 845 731 4 536 545 5 471 853 420 775 419 542 428 310 1 762 404 1 736 762 1 721 554 1 194 659 1 287 000 1 370 000 3 933 688 4 633 921 5 248 367 + X X X X X X X X X X X X X - …. 838 211 641 300 756 143 858 79 980 32 537 32 430 615 315 …. 7 833 243 455 10 759 12 636 388 609 X 774 384 180 330 813 028 …. …. 9 950 1 262 397 85 096 114 895 2 976 3 180 4 277 (1) 1 032 399 1 538 103 1 732 550 45 091 27 988 181 438 …. … … + X X X X X X X X X X 144 309 106 727 93 930 … … 1 360 51 000 X … … - X X … …. 815 3 552 4 135 816 743 27 500 26 700 26 170 …. 4 073 18 259 1 240 6 135 129 5 387 4 769 915 2 223 2 285 462 3 962 4 056 3 882 3 964 19 679 19 656 1 347 6 491 129 5 373 4 584 891 2 282 2 400 429 550 6 142 125 5 481 4 567 1 101 2 327 2 434 2 839 - X X X X X X X = X + X = X X X X X …. 66 915 65 485 45 5 180 5 400 5 320 …. 240 441 …. 754 15 36 240 643 31 852 15 162 284 666 30 829 15 4 202 4 270 4 603 175 132 157 91 118 177 172 148 90 106 182 355 142 82 106 + X X X = = X X X = - X X X = X = X X = MS B DK D EL E F IRL I L (1) I 1998 blev der i 5 854 tilfælde foretaget fysisk kontrol, svarende til 12,8% af det samlede antal behandlede angivelser. 18 MS (1) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN (2) S UK (3) BILAG 3 Svig og uregelmæssigheder: Fastlagte og allerede opkrævede beløb Antal tilfælde Fastlagte beløb % af fastlæg- gelserne i forhold til EUR15 i alt Allerede opkrævede beløb % af opkræv- ningerne i forhold til EUR15 i alt "Bruttoop- krævnings-sats" (2) (3) (4) (5) (6) (7)=(5)/(3) (Beløb i EUR) 12 701 43 340 242 11,59 8 299 009 19 120 826 24 236 751 5 242 674 21 412 278 42 198 908 5 405 318 26 599 948 85 120 43 654 564 12 539 555 202 348 3 047 336 14 367 089 3 498 290 1 781 12 828 12 243 1 159 4 414 8 16 641 15 474 463 5 024 25 936 13 194 5,11 6,48 1,40 5,73 16 515 907 5 095 808 295 671 14 582 067 11,28 8 760 277 1,45 7,11 0,02 3 610 475 5 065 210 73 383 (1) 3,35 0,05 0,81 3,84 6 105 713 171 754 2 668 209 13 887 633 11,67 37 561 204 26,68% 5,9% 11,74% 3,62% 0,21% 10,36% 6,22% 2,57% 3,6% 0,05% 4,34% 0,12% 1,9% 9,87% 12,82% 100,00% 19,15% 86,38% 21,03% 5,64% 68,10% 20,76% 66,79% 19,04% 86,21% 86,04% 48,69% 84,48% 87,56% 96,66% 16,04% 37,63% 112 511 528 30,09 18 047 642 EUR-15 125 654 373 964 485 100,00% 140 739 962 (Den i tabellerne anvendte vekselkurs for EUR angiver middelkursen for 1998) Henvisninger: (1) Dette beløb inkluderer et beløb på ca. 3 000 EUR, svarende til provenuet af den offentlige auktion efter konfiskering af varerne. (2) Edb-systemet sondrer ikke mellem beløb, der er inddrevet i forbindelse med svig, og andre inddrivelser. Beløb vedrørende tilfælde på under 10 000 EUR formodes at være opkrævet. Spalte 3,5 og 6 vedrører alene fordringer på over 10 000 EUR. (3) 19 MS B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Svig og uregelmæssigheder: Fastlagte beløb og "opkrævningssats" - Udsving BILAG 4 Antal tilfælde Fastlagte beløb "Bruttoopkrævningssats" (Beløb i EUR) 1995 1996 1997 1998 Udsving. 1995 1996 1997 1998 Udsving. 1995 1996 1997 1998 Udsving. 11 258 12 701 6 507 167 726 1 042 8 617 9 932 500 1 300 14 … 47 783 415 1 811 9 485 6 820 7 052 593 657 384 1 257 1 792 10 759 12 636 10 870 12 752 594 4 232 10 1 104 4 264 21 17 931 14 002 64 1 002 3 835 28 398 4 513 3 412 3 498 290 1 781 12 828 12 243 1 159 4 414 8 16 641 15474 463 5 024 23 394 25 936 12 137 12 115 13 093 13 194 ↑ ↑ ↑ ↑ ↓ ↑ ↑ ↓ ↓ ↑ ↑↓ ↑ ↑ ↑ ↑ ↑ ↓ ↑ ↑ ↑ ↑ ↓ ↑ ↓ ↑ ↓ ↓ ↑ … ↓ ↑ ↑ ↓ ↑ ↓ ↑ ↓ ↑ ↓ ↑ ↑ ↓ ↑ ↑ 74 151 928 40 532 767 65 710 653 43 340 242 26 103 970 17 946 990 7 309 440 19 120 826 60 413 609 38 323 565 28 473 160 24 236 751 4 095 480 7 868 906 15 733 057 5 242 674 21 147 076 21 971 279 24 354 357 21 412 278 34 457 403 32 668 325 40 961 412 42 198 908 1 424 848 3 204 644 5 887 044 5 405 318 19 725 560 48 289 595 106 587 889 26 599 948 17 866 3 526 37 853 85 120 …. 104 826 310 36 014 402 43 654 564 5 937 332 1 344 518 6 036 675 12 539 555 2 964 195 2 855 173 8 261 544 202 348 1 365 885 6 973 097 3 712 886 3 047 336 3 975 905 5 572 753 -389 758 14 367 089 36 639 485 33 898 722 131 425 991 112 511 528 ↓ ↑ ↓ ↓ ↓ ↑ ↓ ↓ ↓ ↑ ↑ ↓ ↑ ↑ ↓ ↓ ↑ ↑ ↑ ↑ ↓ ↑ ↑ ↓ ↓ ↑ ↑ ↓ ↑ … ↓ ↑ ↑ ↓ ↑ ↑ ↑ ↓ ↓ ↑ ↑ ↑ ↓ ↑ ↓ 8,13% 18,35% 18,28% 19,15% 32,30% 83,40% 62,10% 86,38% … 3,23% 10,18% 21,03% 8,03% 2,65% 3,68% 5,64% 41,29% 49,42% 52,31% 68,10% … 80% 21,56% 19,97% 20,76% 84,05% 73% 66,79% 1,53% 6,28% 3,89% 19,04% 100% 100,00% 100% 86,21% … … 90,99% 84,96% 86,04% 17,50% 10,64% 48,69% 8,54% … 2,59% 84,48% … … 100% 76,77% 92,58% 87,56% … … … 96,66% 22,57% 16,04% ↑ ↓ ↑ ↑ ↓ ↑ ↑ ↑ … ↓ ↑ ↑ ↑ ↑ ↑ ↓ ↑ … ↑ ↓ ↓ ↑ ↓ ↑ ↔ ↓ ↓ ↓ ↑ … ↓ ↑ … ↓ ↑ ↑ ↓ … … ↓ ↓ 20 BILAG 5 Fastlagte beløb/bogførte beløb Medlemsstater Fastlagte beløb (tabel 3) 1998 Beløb i B-regnskabet 1998 (1) Forskel Fastlagte beløb < beløb i B-regnskabet (1) (2) (3) (4)=(2)-(3) (5) (Beløb i EUR) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK I ALT 43 340 242 19 120 826 24 236 751 5 242 674 21 412 278 42 198 908 5 405 318 26 599 948 85 120 43 654 564 12 539 555 202 348 3 047 336 14 367 089 112 511 528 373 964 485 23 549 000 6 779 000 129 360 000 5 232 000 10 760 000 45 670 000 791 000 59 039 000 279 000 70 489 000 20 918 000 5 078 000 1 435 000 284 000 19 791 242 12 341 826 - 105 123 249 10 674 10 652 278 - 3 471 092 4 614 318 - 32 439 052 - 193 880 - 26 834 436 - 8 378 445 - 4 875 652 1 612 336 14 083 089 366 574 000 - 254 062 472 746 237 000 - 372 272 515 X X X X X X X X (1) Beløbene korrigeret som følge af forskelle i vekselkurser og med hensyn til kvartaler. 21 BILAG 6 Årsrapporter/indsendte meddelelsesblade om svig Årsrapporter iht. artikel 17, stk. 3, i forordning 1552/89 Meddelelsesblade om svig iht. artikel 6, stk. 4, i forordning 1552/89 Medlemsstater Tilfælde/beløb vedrørende svig og uregel- mæssigheder (alle værdier under ét) Tilfælde/beløb vedrørende svig og uregel- mæssigheder(1) (> 10 000 EUR) (Beløb i EUR) Beløb anført på meddelelsesblade om svig > Beløb anført i årsrapporten Antal tilfælde (2) 12 701 3 498 290 1 781 12 828 12 243 1 159 4 414 8 16 641 15 474 463 5 024 25 936 13 194 Beløb (3) 43 340 242 19 120 826 24 236 751 5 242 674 21 412 278 42 198 908 5 405 318 26 599 948 (2) 85 120 43 654 564 12 539 555 202 348 3 047 336 14 367 089 112 511 528 (1) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Total 125 654 373 964 485 Antal tilfælde (4) 345 131 154 2 73 212 24 173 0 210 147 18 42 96 499 2 126 Beløb (5) 12 663 823 14 702 123 14 029 860 312 760 3 338 526 14 327 051 862 568 22 986 641 0 1 846 880 6 710 265 21 509 1 682 245 8 357 308 99 068 587 200 910 147 (6) - - - - - - - - - - - - - - - - (1) Nettobeløb til opkrævning, tilpasset efter korrektioner, annulleringer osv. (2) Dette beløb omfatter 5 tilfælde af ulovlig overgang til frit forbrug på over 10 000 EUR, svarende til i alt 1 126 812 EUR. Beløbene vil af proceduremæssige årsager først blive bogført i 1999. 22 Toldprocedurernes sårbarhed over for svig og uregelmæssigheder BILAG 7 Fri omsætning Ekstern fællesskabs- forsendelse Oplæggelse Aktiv forædling Passiv forædling Midlertidig indførsel Medlemsstater Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde 29 270 660 3 330 11 145 330 15 612 673 20 749 756 4 492 202 ? 58 18 233 965 1 912 978 46 076 13 533 735 567 946 426 31 706 191 2 010 6 565 179 8 594 2 806 216 857 8 108 9 511 501 2 448 216 4 208 19 295 695 4 81 706 12 474 32 654 478 11 302 9 433 214 401 3 767 170 951 2 496 562 25 645 12 402 695 13 194 112 511 528 291 132 0 3 980 2 754 6 34 175 … 714 809 6 429 680 0 7 256 853 2 248 996 512 187 423 179 018 … 530 16 3 1 18 82 5 3 0 80 88 3 21 11 … 2 376 299 4 510 253 468 67 30 045 742 924 98 139 10 568 0 351 226 148 930 25 395 6 917 92 988 … 37 464 4 43 427 42 348 30 0 55 457 12 428 70 … 3 367 736 748 848 320 508 95 577 712 741 244 173 2 108 112 256 494 0 3 050 764 193 489 3 615 248 339 1 668 232 … 39 28 5 0 45 8 0 3 0 3 30 1 147 0 … B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK I alt Procedurens indvirkning på det samlede antal tilfælde og det samlede beløb (Beløb i EUR) I alt Andre toldmæssige procedurer og anvendelsesformål Beløb 19 629 39 923 269 854 32 338 Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb 79 182 0 786 156 003 12 701 46 340 241 2 326 920 3 498 19 120 826 0 290 24 236 751 576 413 1 781 5 242 673 282 092 3 494 5 832 125 12 828 21 412 277 84 772 36 042 10 944 3 414 0 799 247 431 11 53 35 … 0 9 459 24 157 … 514 2 685 654 12 243 42 198 908 0 34 0 47 44 29 574 0 … 0 596 520 0 1 159 4 414 8 5 405 318 26 599 948 85 120 336 705 16 641 43 654 564 201 649 15 474 12 534 555 1 818 77 598 0 … 463 202 347 5 024 3 047 336 25 936 14 367 090 13 194 112 511 528 Antal tilfælde 92 2 4 76 169 76 14 4 4 2 Beløb 4 584 153 987 730 187 0 75 113 170 015 0 47 0 4 538 60 846 56 21 038 0 … 101 588 306 860 262 13 355 37 867 245 861 4 141 476 2 417 13 018 628 309 1 220 411 1 341 1 060 055 5 783 12 791 405 125 654 376 959 482 80,8% 81,4% 10,6% 10% 0,6% 1,1% 1,9% 3,5% 0,2% 0,3% 1,06% 0,3% 4,6% 3,4% 100% 100% 23 BILAG 8 Toldprocedurernes sårbarhed over for svig og uregelmæssigheder Medlems- stater Fri omsætning Ekstern fællesskabsforsendelse Oplæggelse Aktiv forædling Passiv forædling Midlertidig indførsel (Beløb i EUR) I alt Andre toldmæssige procedurer og anvendelsesformål Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb 1995 (1) Indvirkning 1996 53 528 210 383 644 7 621 90 366 720 845 2 767 720 300 8 433 675 347 5 893 995 153 1 099 310 5 774 15 690 244 68 568 334 635 376 Indvirkning 78,07% 62 87% 11,11% 27,% 1,23% 0,83% 0,44% 2,52% 0,51% 1,76% 0,22% 0,33% 8,42% 4,69% 100 % 100 % 1997 71 284 364 576 179 12 313 63 788 955 538 9 652 450 Indvirkning 81,3% 80% 14% 14% 0,6% 2,1% 924 1,1% 6 995 687 1,5% 1998 101 588 306 860 262 13 355 37 867 245 861 4 141 476 2 417 13 018 628 Indvirkning 80,8% 81,4% 10,6% 10% 0,6% 1,1% 1,9% 3,5% 275 0,3% 309 0,2% 1 655 875 1 016 1 589 085 0,3% 1,2% 0,3% 1 220 411 1 341 1 060 055 0,3% 1,06% 0,3% 1 272 1,5% 5 783 4,6% 8 058 039 87 622 456 152 006 1,7% 100% 100% 12 791 405 125 654 376 959 482 3,4% 100% 100% (1) De foreliggende tal er ikke sammenlignelige. 24 BILAG 9 Fri omsætning: Typer tilfælde af svig/uregelmæssigheder MS Manglende angivelse Fejlagtig vareangivelse eller forkert tarifering i FTT Oprindelse Værdi Vægt/mængde Andet I alt (Beløb i EUR) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Antal tilfælde 277 Beløb 766 084 Antal tilfælde 2 441 Beløb 1 993 295 Antal tilfælde 148 49 151 9 124 2 023 853 1 123 3 879 261 12 402 251 733 581 33 204 4 098 295 1 016 814 206 979 3 081 5 142 753 7 437 4 672 678 11 732 741 597 61 921 420 733 0 14 939 341 2 325 854 2 662 176 0 Beløb Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb 1 399 499 3 990 408 990 893 2 219 747 1 039 728 967 29 14 41 3 471 944 3 161 377 127 897 911 374 2 137 3 567 044 3 244 108 957 521 73 3 449 597 98 920 10 077 738 1 166 3 150 696 66 771 1 14 874 15 0 1 1 40 24 0 295 0 783 0 15 345 17 282 375 0 37 942 0 Antal tilfælde 4 674 Beløb Antal tilfælde Beløb 24 382 033 8 594 29 270 660 924 2 159 2 247 207 2 806 15 612 673 81 594 394 146 216 857 20 749 756 4 492 202 66 767 2 180 3 638 819 8 108 13 533 735 480 5 509 0 870 5 118 092 9 511 31 706 191 10 752 501 2 448 216 2 625 546 4 208 19 295 695 0 4 81 706 4 955 734 12 474 32 654 478 681 15 443 546 128 1 529 2 472 1 209 778 4 473 12 497 561 2 703 169 4 605 10 514 088 830 774 149 2 323 919 1 822 2 211 785 1 017 1 873 139 4 485 1 313 859 2 537 203 819 598 137 2 368 524 103 1 247 8 001 2 025 65 916 764 842 8 677 893 4 052 037 30 714 816 532 10 608 715 697 90 157 96 719 25 562 419 846 4 271 849 638 7 30 0 27 5 020 3 303 0 1 842 1 705 492 11 302 9 433 214 117 922 63 025 401 170 951 392 359 3 767 2 496 562 226 679 11 973 1 960 191 25 645 12 402 695 1 480 309 4 219 21 788 444 134 0 6 279 82 822 215 13 194 112 511 528 2 976 1 1 224 2 129 25 165 557 5 I ALT 13 131 28 265 530 26 627 64 327 823 6 074 29 7740574 23 416 52 682 753 1 404 1 412 380 30 936 130 397 205 101 588 306 860 262 Indvirk-ning på det sam- lede antal tilfælde og det samlede beløb 13% 9,2% 26,2% 21% 6% 9,7% 23% 17,1% 1,4% 0,5% 30,4% 42,5% 100% 100% 25 BILAG 10 Fri omsætning: Typer tilfælde af svig/uregelmæssigheder (Beløb i EUR) Manglende angivelse Fejlagtig vareangivelse eller forkert tarifering i FTT Oprindelse Værdi Vægt/mængde Andet I alt Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb Antal tilfælde Beløb EM 1995 (1) Indvirkning 1996 14 044 36 318 871 10 819 47 198 747 Indvirkning 26 24% 17,26% 20,21% 22,43% 1997 10 642 36 579 518 Indvirkning 14,8% 10,04% 1998 13 131 28 265 530 Indvirkning 13% 9,2% 16 810 23,6% 26 627 26,2% 51 133 326 14,03% 64 327 823 21% 5 137 9,60% 6 246 8,8% 8 074 6% 48 707 825 10 946 37 295 743 23,15% 20,45% 17,73% 38 726 962 10,6% 29 774 574 9,7% 12 605 17,7% 23 416 23% 62 943 033 17,2% 52 682 753 17 1% 862 1,61% 1 128 1,6% 1 404 1,4% 1 623 394 0,77% 89 513 115 24,5% 1 412 380 0,5% 11 720 21,90% 23 853 33,5% 30 936 30,4% 39 239 061 53 528 210 383 641 18,65% 100% 100% 90 787 372 71 284 364 576 179 24,9% 100% 100% 130 397 205 101 588 306 860 262 42,5% 100% 100% (1) De foreliggende tal er ikke sammenlignelige. 26 BILAG11 Tilfælde af beløb, der ikke har kunnet inddrives, og som er behandlet i 1998 MS ES ES UK UK UK UK FR BE UK UK BE UK TOTAL Anførte grunde Beløb ( ) Sagens udvikling Fallit Insolvens Accept Afslag Bemærkninger X X X X 4 X X X X X X X 7 902 857 (1) 1 555 753 (2) 576 925 (2) 481 063 (2) 116 862 (2) 356 381 (3) 10 734 (3) 35 910 (3) 639 434 (4) 150 622 (4) 13 390 (4) 1 152 850 (4) X X X X X X X X x X X X Betalt Afslag for 25 728 EUR (betalt) Accept for 455 335 EUR Betalt Ikke taget til følge; ikke fastlagt (Betalt) Betalt Tidligere lovgivning Skrivelse sendt til MS (1) Tilfælde vedrørende regnskabsåret 1994 (3) Tilfælde vedrørende regnskabsåret 1996 (2) Tilfælde vedrørende regnskabsåret 1995 (4) Tilfælde vedrørende regnskabsåret 1997 Tilfælde af beløb, der ikke har kunnet inddrives – Regnskabsåret 1998 (Indberettet i 1999) Anførte grunde Beløb i Sagens udvikling Fallit Insolvens X X X X X MS BE UK UK UK UK NL NL NL NL NL NL NL NL IR ES I ALT 1 4 172 192 14 650 824 190 22 585 24 183 329 372 111 837 148 250 33 907 24 551 33 471 75 357 70 040 708 824 23 079 2 616 488 Accept X Afslag Bemærkninger Skrivelse sendt til MS Nærmere oplysninger udbedt Skrivelse sendt til MS Skrivelse sendt til MS Tidligere tilfælde Nærmere oplysninger udbedt Nærmere oplysninger udbedt Nærmere oplysninger udbedt Nærmere oplysninger udbedt Skrivelse sendt til MS Skrivelse sendt til MS Skrivelse sendt til MS Nærmere oplysninger udbedt Nærmere oplysninger udbedt X X X X X X X 8 27 BILAG12 Korrigerede beløb og afskrevne beløb Afskrivninger iflg. rapport (art. 17, stk. 3) B-regnskab Egne indtægter(1) Beløb i EUR antal beløb 1 0 0 0 1 0 1 0 0 8 0 0 0 0 4 1 703 522 29 042 700 035 818 117 942 725 4 193 441 Afskrevet 42 368 11 770(2) 0 151 547 100 016 21 826 718 081 831 0 58 855 0 -3 833 (3) 6 1 075 556 2 593 110 4 770 133 korrigeret 33 694 264 2 083 654 0 3 448 010 4 848 184 13 909 360 791 607 5 990 781 0 20 829 3 135 381 489 387 28 539 -318 549 35 765 782 103 887 229 korrigeret -4 616 880 -154 146 0 0 antal 87 C 6 C 0 0 afskrevet 0 0 0 0 -14 758 3C, 2NV 30 137 69 0 -16 941 194 0 7C 0 49C 0 0 0 0 0 -13 147 517 130C, 4NV 58 673 293 956 -273 952 0 0 -57 637 434 -92 491 856 29C 4C 0 0 71C 0 0 0 0 0 88 810 MEDLEMS- STAT B DK D EL E F Irl I L NL A P FIN S UK EUR 15 15 (1) (2) (3) Tal ajourført pr. 1. oktober 1999. Dette tal figurerer i oversigten over første kvartal med negativt fortegn (virkning annulleret). Heraf et negativt beløb på 4 147,92 EUR (virkning annulleret). 28


title: PERGUNTA ESCRITA E-0566/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) à Comissão. Consequência da situação jurídica assimétrica em matéria de propriedade.

eurovoc_concepts:
EU Member State
acquisition of property
common commercial policy
electrical industry
market access
merger control
national law
public sector

formats: html pdf print

text: C 46 E/14 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 A Comissªo procede actualmente (cid:224) actualiza(cid:231)ªo do relat(cid:243)rio supramencionado e estÆ, evidentemente, (cid:224) disposi(cid:231)ªo do Senhor Deputado, caso esteja interessado em obter informa(cid:231)ıes mais precisas sobre o assunto. Estat(cid:237)sticas relativas aos instrumentos jur(cid:237)dicos adoptados pela Comunidade (Base de dados CELEX) (cid:129) 1995/1999 1995 38 1996 79 1997 122 1998 70 1999 78 Total 1995/1999 387 Estat(cid:237)sticas relativas (cid:224) regulamenta(cid:231)ªo tØcnica notificada no (cid:226)mbito da Directiva 83/189/CEE e da Directiva 98/34/CE (cid:129) 1995/1999 Estados-membros 1995 1996 1997 1998 1999 Total 1995/1999 Notifica(cid:231)ıes BØlgica Dinamarca Alemanha GrØcia Espanha Fran(cid:231)a Irlanda ItÆlia Luxemburgo Pa(cid:237)ses Baixos `ustria Portugal Finl(cid:226)ndia SuØcia Reino Unido 26 36 92 12 25 61 1 31 1 43 25 5 17 5 59 17 28 88 16 19 41 4 27 0 62 61 19 34 34 73 Total (15) 439 523 59 40 99 12 35 51 3 31 0 341 106 7 22 23 71 900 50 55 76 11 24 47 1 32 2 122 69 11 23 30 51 604 20 43 85 17 31 54 4 25 1 128 69 6 24 35 49 591 172 202 440 68 134 254 13 146 4 696 330 48 120 127 303 3. 057 (1) 28 de Fevereiro de 1995-III/2185-PT/final (cid:129) ExperiŒncia adquirida com a aplica(cid:231)ªo da Directiva 83/189/CEE. (2001/C 46 E/017) PERGUNTA ESCRITA E-0566/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo (29 de Fevereiro de 2000) Objecto: ConsequŒncia da situa(cid:231)ªo jur(cid:237)dica assimØtrica em matØria de propriedade Em que sectores da economia comunitÆria existe ainda uma situa(cid:231)ªo jur(cid:237)dica assimØtrica em matØria de propriedade, ou seja, Ø ainda poss(cid:237)vel a uma empresa pœblica de um Estado-membro adquirir uma empresa privada em outro Estado-membro, enquanto uma empresa privada tem vedado o acesso ao mercado da empresa pœblica? Continua a ser este o caso do mercado francŒs da electricidade? Que medidas estÆ a Comissªo a adoptar no sentido de abrir os mercados por si indicados? Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (19 de Maio de 2000) A Comissªo nªo dispıe dos dados que permitem dar uma resposta exaustiva (cid:224) questªo colocada pelo Senhor Deputado no que diz respeito a todas as situa(cid:231)ıes jur(cid:237)dicas assimØtricas, em todos os sectores da economia, em matØria de direito de propriedade. 13. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 46 E/15 De um modo geral, a Comissªo relembra que a presen(cid:231)a de empresas estatais em certos sectores da actividade econ(cid:243)mica depende exclusivamente da competŒncia dos Estados-membros, dentro dos limites das regras impostas pelo Tratado CE e das pol(cid:237)ticas de liberaliza(cid:231)ªo de certos sectores econ(cid:243)micos a n(cid:237)vel comunitÆrio. O sector da electricidade Ø regulamentado pela Directiva 96/92/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 19 de Dezembro de 1996, que estabelece regras comuns para o mercado interno da electricidade (1). Esta directiva nªo regulamenta a propriedade das companhias de electricidade, mas define as normas relativas (cid:224) organiza(cid:231)ªo e ao funcionamento do sector da electricidade e ao acesso ao mercado. Nªo obstante, a Comissªo acompanha estreitamente a questªo das concentra(cid:231)ıes e aquisi(cid:231)ıes no sector da electricidade. Na medida em que as concentra(cid:231)ıes e aquisi(cid:231)ıes apresentem um interesse comunitÆrio serªo examinadas com base no Regulamento relativo (cid:224)s concentra(cid:231)ıes (Regulamento (CEE) no 4064/89 do conselho, de 21 de Dezembro de 1998, relativo ao controlo das opera(cid:231)ıes de concentra(cid:231)ªo de empresas (2)). (1) (2) JO L 27 de 30. 1. 1997. JO L 395 de 30. 12. 1989, com a œltima redac(cid:231)ªo que lhe foi dada no JO L 40 de 13. 2. 1998. (2001/C 46 E/018) PERGUNTA ESCRITA E-0570/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) ao Conselho Objecto: Extensªo da vota(cid:231)ªo por maioria qualificada (2 de Mar(cid:231)o de 2000) PoderÆ o Conselho informar que Estados-membros propuseram, durante as duas œltimas ConferŒncias Intergovernamentais, uma extensªo da vota(cid:231)ªo por maioria qualificada, quais os dom(cid:237)nios abrangidos, em que casos tal extensªo foi aprovada e que Estados-membros manifestaram a sua oposi(cid:231)ªo? Resposta (10 de Julho de 2000) O Conselho gostaria de recordar ao Senhor Deputado que a ConferŒncia Intergovernamental Ø uma inst(cid:226)ncia temporÆria composta por representantes dos Governos dos Estados-membros e distinta do Conselho. O Conselho nªo estÆ pois habilitado a responder a perguntas sobre o desenrolar dos trabalhos da CIG, nem sobre as posi(cid:231)ıes assumidas na CIG pelos Estados-membros. O Senhor Deputado nªo ignora que a extensªo da vota(cid:231)ªo por maioria qualificada Ø, repetidamente, um dos assuntos de reflexªo das ConferŒncias Intergovernamentais e que se concretiza progressivamente, segundo a evolu(cid:231)ªo dos Tratados. No que se refere aos progressos realizados em Maastricht, o Conselho remete o Senhor Deputado para um estudo realizado pelo Secretariado-Geral do Parlamento Europeu (Direc(cid:231)ªo-Geral de Estudos, Divisªo de Assuntos Pol(cid:237)ticos e Institucionais) elaborado em Janeiro de 1996. No que se refere aos progressos realizados em Amesterdªo, o Conselho recorda que se decidiu que dois Deputados do Parlamento Europeu estejam presentes nas reuniıes do grupo preparat(cid:243)rio formado pelos representantes dos Governos dos Estados-membros, na qualidade de observadores, podendo intervir para defender o ponto de vista do Parlamento Europeu sobre todas as questıes debatidas e dispondo da documenta(cid:231)ªo pertinente. Esta decisªo respondia igualmente (cid:224) preocupa(cid:231)ªo de assegurar uma melhor informa(cid:231)ªo dos membros do Parlamento Europeu sobre os progressos dos trabalhos e sobre o conteœdo dos resultados obtidos. No que se refere (cid:224) actual CIG, Ø aplicÆvel o mesmo dispositivo. O Senhor Deputado nªo deixarÆ pois de ser informado do adiantamento dos trabalhos da ConferŒncia e, nomeadamente, das posi(cid:231)ıes assumidas a respeito da extensªo da maioria qualificada pelos observadores do Parlamento Europeu


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0592/00 von Margrietus van den Berg (PSE) und Jan Wiersma (PSE) an die Kommission. Molukken.

eurovoc_concepts:
France
Moluccas
Netherlands
United Kingdom
common foreign and security policy
humanitarian aid

text: C 46 E/16 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/019) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0589/00 von Mark Watts (PSE) an die Kommission (29. Februar 2000) Betrifft: Umweltgerechte europ(cid:228)ische Verkehrspolitik Kann die Kommission in bezug auf die Festlegung der wichtigsten St(cid:228)dte entlang der Routen der priorit(cid:228)ren Projekte im Rahmen der T-TEN mitteilen, wie diese Entscheidungen getroffen wurden und wer an diesem Entscheidungsproze(cid:223) beteiligt war? Welche Kriterien wurden diesen Entscheidungen zugrunde gelegt, und wer waren bei diesen Entscheidungen die Gewinner und die Verlierer? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (13. April 2000) In den Leitlinien f(cid:252)r das Transeurop(cid:228)ische Verkehrsnetz (TEN-V) sind die Schl(cid:252)sselverbindungen von europ(cid:228)ischer Bedeutung festgelegt, zu denen die Strecken geh(cid:246)ren, die Gegenstand vorrangiger TEN-V- Projekte sind. Die Leitlinien umfassen Landkarten, in denen diese Schl(cid:252)sselverbindungen ausgewiesen sind. Wo auf diesen Landkarten St(cid:228)dtenamen angegeben sind, dienen diese lediglich als Bezugspunkte; es gibt viele St(cid:228)dte, die an das TEN-V-Netz angebunden sind, ohne auf der Karte zu erscheinen. Zwischen 1990 und 1992 richtete die Kommission eine Reihe von Arbeitsgruppen mit Vertretern aller Mitgliedstaaten ein, die eine Reihe von Leitschemata ausarbeiteten. In diesen Schemata wurden, unter Ber(cid:252)cksichtigung der Verkehrsstr(cid:246)me und der Notwendigkeit, die Randregionen mit dem Zentrum der Gemeinschaft zu verbinden, Strecken von europ(cid:228)ischer Bedeutung festgelegt, ohne da(cid:223) dabei im einzelnen St(cid:228)dte entlang dieser Strecken angegeben wurden. Diese Leitschemata wurden dann in die TEN-V-Leitlinien aufgenommen, die der Rat und das Parlament 1996 im Mitentscheidungsverfahren verabschiedeten (1). Die Kommission er(cid:246)rtert derzeit, wie diese Fragen am besten in ihrem Bericht (cid:252)ber die (cid:220)berpr(cid:252)fung der TEN-V-Leitlinien weiter zu behandeln sind, der dem Rat und dem Parlament im Sommer vorgelegt wird. (1) ABl. C 17 vom 22. 1. 1996. (2001/C 46 E/020) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0592/00 von Margrietus van den Berg (PSE) und Jan Wiersma (PSE) an die Kommission (29. Februar 2000) Betrifft: Molukken Ende Februar ist das zweite Soforthilfeprogramm f(cid:252)r die Molukken (900. 000 Euro) ausgelaufen. Derzeit befa(cid:223)t sich die Kommission mit einem dritten Programm. Bisher wurde diese Hilfe (cid:252)ber franz(cid:246)sische und belgische NRO bereitgestellt. Ist die Kommission bereit, hierbei auch niederl(cid:228)ndische NRO einzuschalten, die sich in diesem Zusammenhang mit molukkischen Organisationen in den Niederlanden mit vielf(cid:228)ltigen Verbindungen auf den Molukken beraten, letzteres mit dem Ziel, einen friedlichen und stabilisierenden Einflu(cid:223) zu erm(cid:246)glichen. ? Wird die Kommission auch daf(cid:252)r eintreten, da(cid:223) strukturelle Hilfe, die sie u. a. an Novib und Oxfam UK weitergeleitet hat und deren Verwendung durch die Konflikte blockiert wird, f(cid:252)r Vers(cid:246)hnungs- und Pr(cid:228)ventionsaktivit(cid:228)ten im Rahmen der Nothilfe und Rehabilitation verwendet werden darf? Kann die Kommission Auskunft (cid:252)ber die vorgesehene zus(cid:228)tzliche Hilfe f(cid:252)r die Entwicklung Indonesiens geben? Aus welcher Rubrik werden eventuelle Mittel entnommen? Ist die Kommission bereit, auch die M(cid:246)glichkeit von Kontakten und Austauschma(cid:223)nahmen zwischen der Hauptstadt Djakarta und den Konfliktregionen wie den Molukken und Atjeh in das Hilfspaket einzubeziehen? 13. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 46 E/17 Antwort von Herrn Nielson im Namen der Kommission (10. April 2000) ist auf den Molukken t(cid:228)tig Das Amt f(cid:252)r humanit(cid:228)re Hilfen der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft (ECHO) geworden, um die Lebensbedingungen der dortigen Bev(cid:246)lkerung zu verbessern. 1999 wurden Mittel in H(cid:246)he von 1 Million Euro f(cid:252)r zwei Projekte in den Bereichen medizinische Versorgung, Wasserversorgung und -entsorgung und Lebensmittelversorgung zugesagt. Zur Zeit wird ein weiteres Hilfsprojekt, f(cid:252)r das 900. 000 Euro bereitgestellt wurde, in diesen Bereichen durchgef(cid:252)hrt. Die Kommission pr(cid:252)ft, ob diese Projekte um weitere sechs Monate fortgef(cid:252)hrt werden k(cid:246)nnen, um die Versorgung der Fl(cid:252)chtlinge weiter- hin sicherzustellen. Es ist zu erwarten, da(cid:223) weitere Mittel f(cid:252)r diesen Zweck zugesagt werden. Die Kommission hat bisher keine Vorschl(cid:228)ge von niederl(cid:228)ndischen Nichtregierungsorganisationen (NRO) f(cid:252)r humanit(cid:228)re Hilfsprojekte f(cid:252)r die Fl(cid:252)chtlinge auf den Mollukken erhalten. Die Kommission verfolgt auch die Situation der Zehntausende von Fl(cid:252)chtlingen auf den n(cid:246)rdlichen Molukken mit besonderer Aufmerksamkeit. In bezug auf die Frage, ob die f(cid:252)r fr(cid:252)here oder noch laufende Projekt nicht verwendeten Mittel f(cid:252)r Auss(cid:246)hnungs- und Verh(cid:252)tungsma(cid:223)nahmen verwendet werden k(cid:246)nnen, wird festgestellt, da(cid:223) gem(cid:228)(cid:223) der Rechtsgrundlage der Aktion der Kommission eine Neuverwendung, die (cid:252)ber die Ziele des urspr(cid:252)nglichen Projekts hinausgeht, nicht m(cid:246)glich ist. Die vor kurzem ver(cid:246)ffentlichte Mitteilung (cid:252)ber die Intensivierung der Beziehungen zwischen der EU und Indonesien (1) beschreibt die umfassende und langfristig angelegte Entwicklungsstrategie der Kommission. Sie soll mit den zur Verf(cid:252)gung stehenden Instrumenten der Zusammenarbeit zur sozialen und wirtschaft- lichen Entwicklung Indonesiens beitragen. Vorrang genie(cid:223)en dabei die Armutsbek(cid:228)mpfung sowie die nachhaltige Nutzung der nat(cid:252)rlichen Ressourcen (die Zusammenarbeit in der Forstwirtschaft ist bereits einer der Schl(cid:252)sselbereiche). Im Rahmen der Strategie ist auch die Einrichtung eines umfassenden politischen Dialogs vorgesehen, der zur St(cid:228)rkung der Demokratie und zur F(cid:246)rderung der Menschenrechte, der Rechtsstaatlichkeit, der verantwortungsvollen Staatsf(cid:252)hrung, des inneren Dialogs und der inneren Auss(cid:246)hnung in Indonesien sowie zur Intensivierung der Handels- und Investitionsbeziehungen zwischen der Gemeinschaft und Indonesien beitragen soll. In diesem Dokument werden alle Partner der Gemein- schaft aufgerufen, den Umbau der indonesischen Wirtschaft zu unterst(cid:252)tzen. In dem Zeitraum 1995-1999 wurden aus der Haushaltslinie f(cid:252)r allgemeine Entwicklungsma(cid:223)nahmen in Asien weniger als 20 Millionen Euro pro Jahr f(cid:252)r Indonesien bereitgestellt. Hinzu kamen begrenzte Mittel f(cid:252)r Menschenrechtsprojekte aus der Haushaltslinie f(cid:252)r die F(cid:246)rderung der Menschenrechte in Asien. Die Kommission ist entschlossen, entsprechend den oben genannten Priorit(cid:228)ten ihr finanzielles Engagement in Indonesien zu verst(cid:228)rken. (1) KOM(2000) 50. (2001/C 46 E/021) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0605/00 von Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) an die Kommission (3. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: M(cid:246)glichkeit, die Gebiete in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage grunds(cid:228)tzlich in Ziel I einzubeziehen Die Situation der Gebiete der Europ(cid:228)ischen Union in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage ist besonders kritisch wegen der gro(cid:223)en Entfernung zu den pulsierenden Zentren der L(cid:228)nder, zu denen sie geh(cid:246)ren. Nun kann es sein, da(cid:223) bestimmte Regionen in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage die Schwelle von 75 % des mittleren Einkommens der Gemeinschaft (cid:252)bersteigen, wodurch sie aus dem (cid:132)Club(cid:147) der Regionen von Ziel I ausgeschlossen w(cid:252)rden mit der Gefahr, aus Mangel an Unterst(cid:252)tzung wieder unter die 75 %-Marke zu rutschen, also wieder unter Ziel I zu fallen. Aus diesen beiden Gr(cid:252)nden wurde vorgeschlagen, da(cid:223) die Gebiete in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage per definitionem als Gebiete des Ziels I angesehen werden


title: Regolamento (CE) n. 462/2000 della Commissione, del 29 febbraio 2000, che modifica il regolamento (CE) n. 1759/98 e che porta a 1 457 444 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l'esportazione di orzo detenuto dall'organismo d'intervento del Regno Unito

eurovoc_concepts:
United Kingdom
award of contract
barley
export
intervention agency

formats: pdf print

text: 1. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 56/33 REGOLAMENTO (CE) N. 462/2000 DELLA COMMISSIONE del 29 febbraio 2000 che modifica il regolamento (CE) n. 1759/98 e che porta a 1 457 444 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l'esportazione di orzo detenuto dall'organismo d'intervento del Regno Unito LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), in particolare l'articolo 5, considerando quanto segue: (1) (2) Il regolamento (CEE) n. 2131/93 della Commissione (3), regolamento (CE) n. 39/ modificato da ultimo dal 1999 (4), fissa le procedure e le condizioni per la vendita dei cereali detenuti dagli organismi d'intervento. Il regolamento (CE) n. 1759/98 della Commissione (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2050/ 1999 (6), ha indetto una gara permanente per l'esporta- zione di 1 404 507 tonnellate di orzo detenuto dall'or- ganismo d'intervento del Regno Unito. Il Regno Unito ha reso nota alla Commissione l'intenzione del proprio organismo d'intervento di procedere ad un aumento di 52 937 tonnellate del quantitativo oggetto della gara a fini di esportazione. È opportuno portare a 1 457 444 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l'esportazione di orzo detenuto dall'or- ganismo d'intervento del Regno Unito. (3) Tenuto conto dell'aumento dei quantitativi oggetto della gara, è necessario apportare talune modifiche all'elenco delle regioni e dei quantitativi immagazzinati. Occorre quindi modificare l'allegato I del regolamento (CE) n. 1759/98. (4) Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il regolamento (CE) n. 1759/98 è modificato come segue: 1) Il testo dell'articolo 2 è sostituito dal seguente testo: «Articolo 2 La gara concerne un quantitativo massimo di 1. 1 457 444 tonnellate di orzo che possono essere esportate verso tutti i paesi terzi, eccettuati gli Stati Uniti d'America, il Canada e il Messico. Le regioni nelle quali è immagazzinato il quantitativo 2. di 1 457 444 tonnellate di orzo figurano nell'allegato I. » 2) L'allegato I è sostituito dall'allegato del presente regola- mento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblica- zione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 29 febbraio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 191 del 31. 7. 1993, pag. 76. (4) GU L 5 del 9. 1. 1999, pag. 64. (5) GU L 221 dell'8. 8. 1998, pag. 8. (6) GU L 255 del 30. 9. 1999, pag. 13. L 56/34 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 1. 3. 2000 ALLEGATO «ALLEGATO I Località di magazzinaggio Quantitativi (tonnellate) Aberdeenshire Angus Bedfordshire Berwickshire Cambridgeshire Cheshire Dorset Dumfries East Lothian Edinburgh Essex Fife Gloucester Gloucestershire Grimsby Keith Kidderminster Kirkcaldy Leicestershire Lincolnshire Mid Lothian Norfolk North Humberside North Lincolnshire Northampton Northamptonshire Northumberland Norwich Nottinghamshire Pocklington York Salisbury Shropshire Somerset Strathclyde Suffolk Taunton Tayside West Sussex Wiltshire Worcestershire York Yorkshire 37 682 9 684 15 041 71 344 16 761 2 025 22 436 35 221 65 608 33 570 8 760 21 791 25 314 65 008 235 7 852 238 7 508 11 753 197 213 12 074 91 852 64 559 49 246 2 510 26 888 10 040 44 789 20 700 12 876 45 901 40 515 8 240 110 735 35 431 13 744 40 390 29 763 10 911 50 700 75 135 5 401»


title: Двадесет и четвърта Директива 2000/6/EO на Комисията от 29 февруари 2000 година относно адаптиране към техническия прогрес на приложения II, III, VI и VII към Директива 76/768/ЕИО на Съвета относно сближаване на законодателствата на държавите-членки, свързани с козметични продуктитекст от значение за ЕИП.

eurovoc_concepts:
approximation of laws
cosmetic product
technological change

formats: html pdf print xhtml

text: 13/т. 28 BG Официален вестник на Европейския съюз 231 32000L0006 L 56/42 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 1. 3. 2000 ДВАДЕСЕТ И ЧЕТВЪРТА ДИРЕКТИВА 2000/6/EO НА КОМИСИЯТА от 29 февруари 2000 година относно адаптиране към техническия прогрес на приложения II, III, VI и VII към Директива 76/768/ЕИО на Съвета относно сближаване на законодателствата на държавите-членки, свързани с козметични продукти (текст от значение за ЕИП) КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Директива 76/768/ЕИО на Съвета от 27 юли 1976 г. относно сближаването на законодателствата на държавите-членки, свързани с козметични продукти (1), последно изменена с Директива 98/62/ЕО на Комисията (2), и по-специално член 8, параграф 2 от нея, след консултации с Научния комитет по козметични продукти и нехранителни продукти, предназначени за потребители, като има предвид, че: (1) (2) (3) (4) (5) Дериватите на животинска мазнина, като например, мастни киселини, глицерин, естери на мастни киселини и сапуни и мастни алкохоли, мастни амини и мастни амиди, извлечени от нея, се считат безопасни за използване в производството на козметични продукти по отношение на риска от заразяване с трансмисивни спонгиформни енцефалопатии, ако са приготвени в строго съответствие с специфичните физико-химични процеси, при които решаващият параметър е температурата, от която зависят съответните условия на налягането. Следователно приложение II към горепосочената директива следва да се измени съответно на тези изисквания. Установено е, че вследствие на продължителната употреба на хидрокинон като крем за избелване на кожата възникват вредни, вторични ефекти. Следователно това конкретно приложение на хидрохинон не трябва да се разрешава, което означава, че е необходимо да бъде изменена част I от приложение III към горепосочената директива. Проучванията показват също, че концентрацията на хидрохинон, използван в бои за коса няма вредно действие върху здравето, ако не превишава 0,3 %. Част I от приложение III към горепосочената директива следва да се измени съответно. На базата на нови научни данни бензалкониум хлорид, бромид и захаринат неотдавна са били добавени към списъка на вещества, които могат да се използват като консерванти в производството на козметични продукти, посочени в част 1 от приложение VI към горепосочената директива. В светлината на опита е приемливо също тези соли на бензалкониум да се използват за други цели в козметични продукти в съответствие с дължината на въглеродната им верига, при условие че се спазват максимално разрешените концентрации. Следователно тези специфични характеристики обуславят включването им в списъка на част 1 от приложение III. Козметичната промишленост предостави нови научни данни, основаани на проучвания на перкутанната абсорбция на водни разтвори на борна киселина, борати, тетраборати при различни стойности на pH и с различни концентрации и показващи, че изискването pH да е неутрално или леко алкално, за да се намали до минимум перкутанната абсорбция на тези борови деривати, не е обосновано. По тази причина следва съответно да се измени списъкът на вещества, които не трябва да се съдържат в козметични продукти, с изключение на подлежащите на ограниченията и условията, даден в част 1 от приложение III. В концентрациите, в които нормално се използва като консервант в козметични продукти, които се отстраняват чрез измиване, бензилхемиформалът няма вредно действие върху човешкото здраве. По тази причина той следва да се изключи от част 2 от приложение VI към горепосочената директива, в която са дадени временно разрешените в козметични продукти консерванти и да се включи в част 1 от приложение VI, която съдържа списък на разрешените за употреба в козметични продукти консерванти. (1) ОВ L 262, 27. 9. 1976 г. , стр. 169. (2) ОВ L 253, 15. 9. 1998 г. , стр. 20. 232 BG Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 28 (6) (7) (8) В концентрациите, в които обикновено се използва като консервант, 3-йодо-2-пропинил бутилкабаматът няма вредно действие върху човешкото здраве. По тази причина той следва да се изключи от част 2 от приложение VI към горепосочената директива и да се включи в списъка на част 1 от приложение VI. В концентрациите, в които обикновено се използва като УВ филтър за слънцезащитни кремове, 4-диметил-амино-бензоат на етил-2-хексил (октил диметил PABA) няма вредно действие върху здравето на потребителите. По тази причина той следва да се изключи от част 2 от приложение VII към горепосочената директива, която съдържа списъка на УВ филтри, които временно могат да се съдържат в козметични продукти и да се включи в част 1 от приложение VII, която съдържа списъка на УВ филтри, които са разрешени за употреба в козметични продукти. В концентрациите, в които обикновено се използва като УВ филтър за слънцезащитен крем, 2-хидрокси-4-метоксибензофенон-5-сулфоновата киселина (бензофенон-5) и натриевата ѝ(cid:65) сол нямат вредно действие върху човешкото здраве. Следователно 2-хидрокси-4-метоксибензофенон-5-сулфонова киселина (бензофенон-5) и натриевата ѝ(cid:65) сол следва да се изключат от част 2 от приложение VII и да се включат в част 1 от приложение VII. (9) 4-изопропил-бензил силикат вече не се използва като УВ филтър за слънцезащитни продукти. Следователно 4-изопропил-бензил силикат трябва да се изключи от част 2 от приложение VII. (10) В границите на концентрациите и при условията, възприети от козметичната промишленост за използването слънцезащитни продукти, 2,2’-метилен-бис-6-(2H-бензотриазол-2-ил)-4- му като УВ филтър за тетраметил-бутил-1,1,3,3-фенолът няма вредно действие върху здравето на потребителите. Следователно той може да се включи в част 1 от приложение VII. (11) В границите на концентрациите и при условията, възприети от козметичната промишленост за използването ѝ(cid:65) като УВ филтър за слънцезащитни продукти, мононатриевата сол на 2-2’-бис-(1,4-фенилен)1H- бензимидазол-4,6-дисулфоновата киселина няма вредно действие върху здравето на потребителите. Следователно тя може да се включи в част 1 от приложение VII. (12) В границите на концентрациите и при условията, възприети от козметичната промишленост за използването (1,3,5)-триазин-2,4-бис-((-4-(2-етил-хексилокси)- му като УВ филтър за слънцезащитни продукти, 2-хидрокси)-фенил-6-(4-метоксифенилът) няма вредно действие върху здравето на потребителите. Следователно, той може да се включи в част 1 от приложение VII. (13) Мерките, предвидени в настоящата директива, са в съответствие със становището на Комитета по адаптиране към техническия прогрес на директивите за премахването на техническите пречки в търговията в сектора на козметичните продукти, ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА: Член 1 Директива 76/768/ЕИО се изменя с настоящото, както е посочено в приложението към настоящата директива. Член 2 Държавите-членки приемат необходимите мерки за осигуряване на съответствие с разпоредбите на настоящата директива на козметичните продукти, съдържащи веществата, изброени в приложения II, III, VI и VII към Директива 76/768/ЕИО, както са дадени в приложението към настоящата директива и които се доставят на крайния потребител след 1 януари 2001 г. 13/т. 28 BG Официален вестник на Европейския съюз 233 Член 3 Държавите-членки въвеждат в сила необходимите законови, подзаконови и административни разпоредби, за да се съобразят с настоящата директива преди 1 юли 2000 г. Те незабавно информират Комисията за това. Когато държавите-членки приемат тези разпоредби, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите-членки. Настоящата директива влиза в сила на третия ден след публикуването ѝ(cid:65) в Официален вестник на Европейските общности. Член 4 Адресати на настоящата директива са държавите-членки. Съставено в Брюксел на 29 февруари 2000 година. Член 5 За Комисията Erkki LIIKANEN Член на Комисията 234 BG Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 28 ПРИЛОЖЕНИЕ Приложенията към Директива 76/768/ЕИО се изменят, както следва: 1. В приложение II Първото тире от буква б) на пореден номер 419 да се чете, както следва: „— трансестерификация или хидролиза при минимум 200 °С и при подходящо съответстващо налягане в течение на 20 минути (глицерол, мастни киселини и естери на мастни киселини). “ 2. В част 2 от приложение III i) Пореден номер 1 се изменя, както е посочено в следната таблица: а „1а б в г д е Борна борати тетраборати киселина, и а) Талк а) 5 % (маса/маса като борна а) 1. Да не се използва в киселина) продукти за деца под 3 години. а) 1. Да не се използва в про- дукти за деца под 3 години. 2. Да не се използва 2. Да не се използва върху лющеща се или раздразнена кожа. върху лющеща се или раздразнена кожа, ако концентрацията на свободните разтворими борати превишава 1,5 % (маса/маса като борна киселина). б) Продукти за обща хигиена б) 0,1 % (маса/маса като б) 1. Да не се използва в б) 1. Да не се гълта. борна киселина) продукти за деца под 3 години. в) Други продукти в) 3 % (маса/маса като борна в) 1. Да не се използва в (с изключение на продук- тите за душ и вана и про- дуктите за коса) киселина) продукти за деца под 3 години. 2. Да не се използва в про- дукти за деца под 3 години. в) 1. Да не се използва в про- дукти за деца под 3 години. 2. Да не се използва върху 2. Да не се използва върху лющеща се или раздразнена кожа. лющеща се или раздразнена кожа, ако концентрацията на сво- бодните разтворими борати превишава 1,5 % (маса/маса като борна киселина). 1б Тетраборати а) Продукти за душ и вана а) 18 % (маса/маса като а) Да не се използва в про- а) Да не се използва в про- борна киселина) дукти за деца под 3 години дукти за деца под 3 години б ) Продукти за коса б) 8 % (маса/маса като борна б) Да се изплаква добре“ киселина) ii) Пореден номер 14 се изменя, както следва: — второто цитиране на „Хидрохинон“ в колона б, буква „б)“ в колона в), второто цитиране на „2 %“ в колона г) и буква „б)“ в колона е) се заличават, — „2 %“в колона г)се заменя с „0,3 %“. 13/т. 28 BG Официален вестник на Европейския съюз 235 а „65 iii) Добавя се пореден номер 65 съгласно следната таблица: б в г д е Бензалкониум хлорид, бромид и захаринат а )Изплакване на продукти а) 3 % (като бензалкониум за грижи за косата(главата). хлорид). а) Да се избягва контакт с очите. а )В крайните продукти концентрациите на бензалкониум хлорид, бромид и захаринат с алкилна верига С14 или по-малко не трябва да превишават 0,1 % (като бензалкониум хлорид). б) Други продукти б) 0,1 % (като бензалкониум хлорид). б) Да се избягва контакт с очите. “ 3. В приложение VI i) В част 1 се добавят следните поредниномера: а б „55 Бензилхемиформал 56 3-йодо-2- пропинилбутилкарбамат в 0,15 % 0,05 % г д Само за продукти, които се отстраняват чрез изплакване 1. Да не се използва за хигиена на устата и продукти за устни 2. Ако концентрацията в про- дуктите, предназначени да престояват на кожата, превиши 0,02 %, добавя се фразата: „Съдържа йод“ Съдържа йод“ г д ii) Поредни номера 21 и 29 в част 2 се заличават. 3. В приложение VII i) В част 1 се добавят следните поредниномера: а „21 22 23 б 4-диметил-амино-бензоат на етил-2-хексил (октил диметил PABA) в 8 % 2-хидрокси-4-метоксибензофенон-5-сулфонова киселина (бензофенон-5) и натриевата ѝ(cid:65) сол 5 % (киселина) 2,2’-метилен-бис-6-(2H-бензотриазол-2-ил)-4- (тетраметил-бутил)-1,1,3,3-фенол 10 % 24 Мононатриева сол на 2-2’-бис-(1,4- фенилен)1H-бензимидазол-4,6-дисулфонова киселина 25 (1,3,5)-триазин-2,4-бис-((-4-(2-етил- хексилокси)-2-хидрокси)-фенил-6-(4- метоксифенил) 10 % (киселина) 10 %“ ii) Поредни номера 5, 17 и 29 в част 2 се заличават


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0669/00 υποβολή: Anna Terrón i Cusí (PSE) προς την Επιτροπή. Μεταφορά της οδηγίας 92/61/ΕΟΚ στην ισπανική νομοθεσία.

eurovoc_concepts:
Spain
VAT rate
approval
cycle and motorcycle industry
motor vehicle
national implementing measure
road traffic
tax harmonisation
tax system
vehicle registration

text: C 330 E/200 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 21. 11. 2000 Sy·mfvna me to a·ruro 3 thw apo·fashw thw Epitroph·w thw 28hw Aprili·oy 1999 (1) gia thn i·drysh thw Eyrvpai¤kh·w Yphresi·aw Katapole·mhshw thw Apa·thw (OLAF), h yphresi·a askei· tiw armodio·thte·w thw se ue·mata ereynv·n me plh·rh anejarthsi·a. Ba·sei toy a·ruroy 12 para·grafow 3 tvn kanonismv·n (EK) kai (Eyrato·m) 1073/ 1999 kai 1074/1999 sxetika· me tiw e·reynew poy pragmatopoioy·ntai apo· thn Eyrvpai¤kh· Yphresi·a Katapole·- mhshw thw Apa·thw (2), o dieyuynth·w thw yphresi·aw ypoba·llei taktika· ekue·seiw, kyri·vw sto Koinoboy·lio sxetika· me ta apotele·smata tvn ereynv·n poy pragmatopoioy·ntai apo· thn yphresi·a kai ypo· toyw o·royw poy perigra·fontai. H Epitroph· den e·xei sth dia·uesh· thw kami·a plhrofori·a apo· thn yphresi·a, h opoi·a na afora· tiw anhsyxi·ew poy ekfra·zei o k. boyleyth·w. (1) Apo·fash 1999/352/EK, EKAX, Eyrato·m. EE L 136 thw 31. 5. 1999. (2) EE L 136 thw 31. 5. 1999. (2000/C 330 E/231) GRAPTH ERVTHSH P-0669/00 ypobolh·: Anna Terrón i Cusí (PSE) prow thn Epitroph· (29 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Metafora· thw odhgi·aw 92/61/EOK sthn ispanikh· nomouesi·a H metafora· thw odhgi·aw 92/61/EOK (1) sthn ispanikh· nomouesi·a apote·lese to e·naysma gia dia·forew ryumi·seiw se epi·pedo e·gkrishw, kyklofori·aw kai kataxvrh·sevw aytokinh·tvn. Mia apo· tiw ple·on pro·sfatew ei·nai h ne·a Genikh· Ry·umish Aytokinh·tvn poy egkri·uhke me to BD 2822/98 thw 23hw Dekembri·oy. Ston en lo·gv kanonismo· gia ta oxh·mata me kinhth·ra, ta di·troxa, tri·troxa h· tetra·troxa oxh·mata poy antapokri·nontai sta texnika· xarakthristika· thw proanaferuei·saw odhgi·aw kataxvroy·ntai sthn kathgori·a tvn motopodhla·tvn. En o·cei tvn proanaferue·ntvn, syneidhtopoiei· h Epitroph· thn fero·menh vw diakritikh· metaxei·rish o·son afora· ta elafra· tetra·troxa sthn Ispani·a, dedome·noy o·ti h xorh·ghsh sygkekalymme·nvn enisxy·sevn stoyw kataskeya- ste·w di·troxvn kai tri·troxvn motopodhla·tvn kai motosikletv·n poy epe·trece h Ispanikh· kybe·rnhsh synista· parabi·ash thw koinotikh·w nomouesi·aw; Epi·shw, kai se sxe·sh me thn diakritikh· metaxei·rish, syneidhtopoiei· h Epitroph· thn fero·menh vw diakritikh· forologikh· metaxei·rish o·son afora· ta tetra·troxa sthn Ispani·a, dedome·noy o·ti (cid:129) o·pvw kai ta a·lla motopodh·lata (cid:129) ypo·keintai stoyw i·dioyw e·mmesoyw fo·royw kai ma·lista anadromikv·w, sygkekrime·na de ston FPA kai sto eidiko· te·low epi· orisme·nvn metaforikv·n me·svn; Me sto·xo thn oruh· efarmogh· thw proanaferuei·saw odhgi·aw, den pre·pei na isxy·ei gia ta tetra·troxa to i·dio kauestv·w o·pvw gia ta a·lla motopodh·lata; (1) EE L 225 thw 10. 8. 1992, sel. 72. Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Marti·oy 2000) To a·ruro1. 2 thw odhgi·aw 92/61/EOK toy Symboyli·oy thw 30hw Ioyni·oy 1992, peri· egkri·sevw ty·poy tvn diky·klvn h· tri·kyklvn oxhma·tvn me kinhth·ra katane·mei ta oxh·mata poy anafe·rontai sthn odhgi·a se motopodh·lata, motosikle·tew kai tri·kykla. Epiple·on, to a·ruro 1. 3 proble·pei thn efarmogh· thw odhgi·aw sta oxh·mata me kinhth·ra me te·sseriw troxoy·w («tetra·kykla») me ta xarakthristika· poy kauori·zontai sta a·rura 1. 3. (a) kai 1. 3. (b). Me epistolh· thw 29hw Ianoyari·oy 1993, oi ispanike·w arxe·w enhme·rvsan thn Epitroph· gia th metafora· sto ispanike·w arxe·w diabi·basan epi·shw anti·grafo toy nomouetikoy· me·soy poy ispaniko· di·kaio thw odhgi·aw. Oi epitre·pei ayth· th metafora·: thn entolh· ypoyrgoy· 18634 thw 24hw Ioyli·oy 1992 o·pvw dhmosiey·uhke sthn Epi·shmh Efhmeri·da ariu. 187, seli·da 27373) thw 5hw Aygoy·stoy 1992. Oi plhrofori·ew poy e·xei sth dia·uesh· thw h Epitroph· den thw epitre·poyn na entopi·sei thn y·parjh kalymme·nvn enisxy·sevn poy pare·xontai stoyw kataskeyaste·w di·kyklvn h· tri·kyklvn motopodhla·tvn kai motosikletv·n. 21. 11. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 330 E/201 H Epitroph· gnvri·zei poly· kala· th diaforopoihme·nh dhmosionomikh· metaxei·rish poy efarmo·zei h Ispani·a sta motopodh·lata ana·loga me to an e·xoyn dy·o h· treiw h· ako·ma kai te·sseriw troxoy·w. (cid:211)son afora· ton FPA, ta di·kykla h· tri·kykla motopodh·lata me kybismo· mikro·tero apo· 50 kybika· ekatosto·metra (cm3) epvfeloy·ntai sa·yth· th xv·ra apo· meivme·no syntelesth· FPA, env· sta a·lla efarmo·zetai o kanoniko·w syntelesth·w. Sxetika· me ta motopodh·lata poy den apoteloy·n tmh·ma tvn emporeyma·tvn poy perilamba·nontai sto para·rthma H thw e·kthw odhgi·aw 77/388/EOK toy Symboyli·oy, thw 17hw Mai(cid:138)oy 1977, peri· enarmoni·sevw tvn nomouesiv·n tvn kratv·n melv·n, tvn sxetikv·n me toyw fo·royw ky·kloy ergasiv·n (cid:129) Koino· sy·sthma fo·roy prostiueme·nhw aji·aw: omoio·morfh forologikh· ba·sh (1), ta opoi·a mporoy·n na epvfelhuoy·n apo· meivme·no syntelesth·, h Epitroph· ua ejeta·sei th skopimo·thta na anala·bei diadikasi·a gia·yto· to ue·ma sto plai·sio toy a·ruroy 226 (prv·hn a·ruroy 169) thw synuh·khw EK. (cid:211)son afora· ton eidiko· fo·ro epi· orisme·nvn metaforikv·n me·svn poy efarmo·zetai sa·yto· to kra·tow me·low, o en lo·gv fo·row eispra·ttetai kata· thn prv·th oristikh· kataxv·rhsh ariumoy· kyklofori·aw sthn Ispani·a aytokinh·tvn oxhma·tvn kainoy·rgivn h· metaxeirisme·nvn, me ejai·resh orisme·new kathgori·ew oxhma·tvn metajy· tvn opoi·vn h kathgori·a tvn diky·klvn h· tri·kyklvn motopodhla·tvn kybismoy· i·soy h· mikro·teroy tvn 250 cm3. H kataxv·rhsh ariumoy· kyklofori·aw tvn elafrv·n tetraky·klvn anti·ueta ypo·keitai ston fo·ro. Dedome·noy o·ti ayto·w o fo·row den e·xei enarmonisuei· se eyrvpai¤ko· epi·pedo, h Ispani·a mporei· na epile·jei tiw kathgori·ew stiw opoi·ew ton efarmo·zei. (1) EE L 145 thw 13. 6. 1977. (2000/C 330 E/232) GRAPTH ERVTHSH E-0672/00 ypobolh·: Mauro Nobilia (UEN) prow thn Epitroph· (9 Marti·oy 2000) Ue·ma: Prostasi·a tvn ergazome·nvn sth naysiploi(cid:138)a kai thn aeroploi(cid:138)a apo· ton ami·anto (cid:201)xontaw ypo·ch o·ti to Symboy·lio, to 1990, ene·krine thn odhgi·a 90/394/EOK (1) sxetika· me thn prostasi·a tvn ergazome·nvn apo· toyw kindy·noyw poy synde·ontai me thn e·kuesh se karkinogo·noyw para·gontew kata· thn ergasi·a• h odhgi·a ayth· ekdo·uhke sy·mfvna me thn odhgi·a plai·sio 89/391/EOK (2) toy Symboyli·oy sxetika· me thn efarmogh· me·trvn prov·uhshw thw belti·vshw thw asfa·leiaw kai thw ygei·aw tvn ergazome·nvn kata· thn ergasi·a kai isxy·ei gia o·loyw toyw tomei·w drasthrio·thtaw, dhmo·sioyw kai idivtikoy·w• Sthn Itali·a, o no·mow 277/91, poy ekdo·uhke gia thn efarmogh· tvn odhgiv·n 80/1107/EOK (3), 82/605/EOK (4), 83/477/EOK (5), 86/188/EOK (6) kai 88/642/EOK (7) sxetika· me thn prostasi·a tvn ergazome·nvn e·nanti tvn kindy·nvn poy aporre·oyn apo· th e·kuesh se xhmikoy·w, fysikoy·w kai biologikoy·w para·gontew kata· th dia·rkeia thw ergasi·aw, apoklei·ei me to a·ruro 2 thn efarmogh· tvn diata·jevn toy no·moy stoyw ergazo·menoyw thw naysiploi(cid:138)aw kai thw aeroploi(cid:138)aw, me th dikaiologi·a o·ti aytoi· ua kalyfuoy·n apo· metagene·sterh ad hoc kratikh· ry·umish• H italikh· kybe·rnhsh den e·xei ako·mh probei· se opoiadh·pote eidikh· ry·umish o·son afora· thn prostasi·a tvn ergazome·nvn thw naysiploi(cid:138)aw kai thw aeroploi(cid:138)aw apo· thn e·kuesh se karkinogo·noyw para·gontew• Zhtei·tai apo· thn Epitroph na apanth·sei an ta anvte·rv antapokri·nontai sthn alh·ueia• Na ejakribv·sei an to a·ruro 2 toy italikoy· no·moy 277/91, apoklei·ontaw orisme·new kathgori·ew ergazome·nvn kai sterv·ntaw tiw kat(cid:146) ayto· ton tro·po apo· thn kata·llhlh prostasi·a, e·rxetai se anti·uesh me tiw koinotike·w ryumi·seiw poy isxy·oyn ston tome·a thw prostasi·aw tvn ergazome·nvn• Se katafatikh· peri·ptvsh, na zhth·sei apo· thn italikh· kybe·rnhsh na metafe·rei sto euniko· di·kaio tiw koinotike·w odhgi·ew 90/394/EOK kai 89/391/EOK, oi opoi·ew aposkopoy·n sthn prostasi·a o·lvn tvn ergazome·nvn, sympe- rilambanome·nvn tvn ergazome·nvn sth naysiploi(cid:138)a kai thn aeroploi(cid:138)a, apo· toyw kindy·noyw oi opoi·oi synde·ontai me thn e·kuesh se karkinogo·noyw para·gontew kata· thn ergasi·a. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) EE L 196 thw 26. 7. 1990, sel. 1. EE L 183 thw 29. 6. 1989, sel. 1. EE L 327 thw 3. 12. 1980, sel. 8. EE L 247 thw 23. 8. 1982, sel. 12. EE L 263 thw 24. 9. 1983, sel. 25. EE L 137 thw 24. 5. 1986, sel. 28. EE L 356 thw 24. 12. 1988, sel. 74