title: Kommissionens direktiv 2000/52/EG av den 26 juli 2000 om ändring av direktiv 80/723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag

eurovoc_concepts:
EU Member State
economic relations
public sector

formats: html pdf print

text: 29. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 193/75 KOMMISSIONENS DIREKTIV 2000/52/EG av den 26 juli 2000 om ändring av direktiv 80/723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 86. 3 i detta, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) (5) Enligt kommissionens direktiv 80/723/EEG (1), senast ändrat genom direktiv 93/84/EEG (2), skall medlemssta- terna se till att finansiella förbindelser mellan offentliga myndigheter och offentliga företag redovisas öppet. I direktiv 80/723/EEG anges att medlemsstaterna skall bevara viss information om finansiella förbindelser och på begäran lämna ut denna till kommissionen, medan form av årliga övrig information skall rapporter. lämnas i Olika ekonomiska sektorer som tidigare kännetecknats av nationella, regionala eller lokala monopol har med tillämpning av fördraget eller av regler som antagits av medlemsstaterna och gemenskapen öppnats, eller håller på att öppnas för konkurrens, helt eller delvis. Under denna process har vikten av att EG:s konkurrensregler inom dessa sektorer tillämpas framstått klart, särskilt när det gäller att se till att det inte förekommer något missbruk av en dominerande ställ- ning enligt artikel 82 i fördraget, och inte heller något statligt stöd enligt artikel 87 i fördraget, om det inte är förenligt med den gemensamma marknaden, vilket dock inte påverkar den eventuella tillämpningen av artikel 86. 2 i fördraget. rättvist och effektivt Medlemsstaterna beviljar ofta särskilda eller exklusiva rättigheter till företag inom dessa sektorer eller betalar ut bidrag eller någon annan form av ersättning till vissa företag som har anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Dessa företag konkurrerar även ofta med andra företag. Enligt artikel 86. 2 och 86. 3 i fördraget är det i princip medlemsstaternas sak att, efter eget bestämmande, anförtro vissa företag tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, medan kommissionen har ansvaret för att säkerställa att bestämmelserna i artikel 86 tillämpas korrekt. (6) (7) fördraget skall medlemsstaterna Enligt artikel 86. 1 i beträffande offentliga företag och företag som de beviljar särskilda eller exklusiva rättigheter inte vidta och inte heller bibehålla någon åtgärd som strider mot reglerna i fördraget. Artikel 86. 2 i fördraget gäller företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekono- miskt skall kommissionen säkerställa att bestämmelserna i artikel intresse. Enligt artikel 86. 3 i fördraget (1) EGT L 195, 29. 7. 1980, s. 35. (2) EGT L 254, 12. 10. 1993, s. 16. för radio och TV i allmänhetens tjänst 86 tillämpas och utfärda lämpliga direktiv eller beslut vad avser medlemsstaterna. Enligt de tolkningsbestäm- melser som bifogats fördraget genom protokollet om systemet i medlemsstaterna skall bestämmelserna i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen inte påverka medlemsstaternas behörighet att svara för finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst i den utsträckning som denna finansiering beviljas radio- och TV-organisa- tionerna för att de skall utföra det uppdrag att verka i allmänhetens tjänst som har tilldelats dem, utformats och organiserats av varje medlemsstat och i den utsträckning som finansieringen inte påverkar handels- villkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som kan strida mot det gemensamma intresset, varvid kraven på att utföra uppdraget att verka i allmänhetens tjänst skall beaktas. För att kommissionen skall kunna säkerställa att bestämmelserna i artikel 86 i fördraget tillämpas måste kommissionen få nödvändig information. Detta innebär att villkoren för hur insyn skall åstadkommas måste preciseras. Tillämpningen av konkurrensreglerna, och framför allt av artikel 86 i fördraget, skulle kunna försvåras på grund av komplexiteten i de förhållanden som gäller för de olika typer av offentliga eller privata företag som bevil- jats särskilda eller exklusiva rättigheter eller anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, liksom även till följd av det faktum att ett och samma företag kan bedriva ett stort antal olika verksamheter och på grund av att avregleringen av marknaderna nått olika långt i de olika medlemsstaterna. Medlemsstaterna och kommissionen måste därför få detaljerade uppgifter om de berörda företagens interna finansiella och organi- satoriska struktur, framför allt separat och tillförlitlig redovisning för olika verksamheter som bedrivs av samma företag. Sådan information är inte alltid till- gänglig eller tillräckligt detaljerad eller tillförlitlig. I redovisningen bör de olika verksamheterna särskiljas, och den bör innehålla uppgifter om kostnader och intäkter från varje verksamhet samt om metoderna för kontering och fördelning av kostnader och intäkter. Sådan separat redovisning bör hållas tillgänglig dels för varor eller tjänster för vilka medlemsstaten har beviljat särskilda eller exklusiva rättigheter eller för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som ett företag har anför- trotts att tillhandahålla av medlemsstaten, dels för alla andra varor och tjänster som ingår i företagets verk- samhet. Skyldigheten att ha separat redovisning bör inte gälla företag som i sin verksamhet bara tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och som inte bedriver någon verksamhet utöver dessa tjänster av L 193/76 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 7. 2000 allmänt ekonomiskt intresse. Det förefaller inte nödvän- digt att kräva separat redovisning i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller när det gäller särskilda eller exklusiva rättigheter i den mån som detta inte behövs fördelningen av kostnader och intäkter mellan dessa varor och tjänster och sådana varor och tjänster som inte är av allmänt ekonomiskt intresse eller som inte omfattas av särskilda eller exklusiva rättigheter. för (8) (9) (10) intresse i allmänhetens Att kräva att medlemsstaterna ser till att de berörda företagen har sådan separat redovisning är det effekti- vaste sättet att säkerställa en rättvis och effektiv tillämp- ning av konkurrensreglerna. Kommissionen har i ett meddelande om tjänster i Europa (1) betonat den stora betydelse som sådana tjänster har. Det är också növändigt att ta hänsyn till betydelsen av de berörda sektorer där tjänster i allmän- hetens intresse kan förekomma, den starka marknadspo- sition de berörda företagen kan ha och sårbarheten i den konkurrens som uppstår när dessa sektorer avregleras. För att uppnå det grundläggande målet att skapa insyn är det nödvändigt och lämpligt i enlighet med proportio- nalitetsprincipen att fastställa bestämmelser om separat redovisning. Detta direktiv går inte utöver vad som är absolut nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen i enlighet med artikel 5 tredje stycket i fördraget. Inom vissa sektorer skall medlemsstaterna och vissa företag föra separat redovisning enligt bestämmelser som antagits av gemenskapen. Det är nödvändigt att se till att all ekonomisk verksamhet inom gemenskapen behandlas lika och att utvidga kravet på separat redovis- ning till att omfatta alla jämförbara situationer. Detta direktiv bör inte medföra någon ändring av de särskilda bestämmelser som, fastställs genom annan gemenskapslagstiftning, och det bör därför inte gälla verksamhet som bedrivs av företag som omfattas av dessa bestämmelser. i samma syfte, För företag med en total årlig nettoomsättning som understiger 40 miljoner euro är det för närvarande inte nödvändigt att kräva separat redovisning, eftersom deras verksamhet inte påverkar konkurrensen annat än i begränsad utsträckning och eftersom onödig administ- rativ belastning bör undvikas. Tillhandahållandet av vissa typer av tjänster som endast i begränsad utsträckning påverkar handeln mellan medlemsstaterna behöver inte heller omfattas av kravet på separat redovisning. Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av andra regler för medlemsstaternas tillhandahållande av information till kommissionen. (11) Det förefaller för närvarande inte nödvändigt att kräva separat redovisning av företag som under en lämplig tidsperiod mottar en ersättning för att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som har fast- (1) EGT C 281, 26. 9. 1996, s. 3. ställts genom ett öppet, genomblickbart och ickediskri- minerande förfarande. (12) Enligt artikel 295 i fördraget skall fördraget inte i något hänseende ingripa i medlemsstaternas egendomsordning. Konkurrensreglerna bör inte tillämpas så att offentliga eller privata företag diskrimineras på ett omotiverat sätt. Detta direktiv bör gälla både offentliga och privata företag. (13) Det finns skillnader i den territoriella förvaltningsstruk- turen i medlemsstaterna. Detta direktiv bör omfatta offentliga myndigheter på alla nivåer i varje medlems- stat. (14) Direktiv 80/723/EEG bör därför ändras. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Direktiv 80/723/EEG ändras på följande sätt: 1. Rubriken skall ersättas med följande: ”Kommissionens direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlems- stater och offentliga företag samt i vissa företags ekono- miska verksamhet”. 2. Artiklarna 1 och 2 skall ersättas med följande: ”Artikel 1 1. Medlemsstaterna skall se till att finansiella förbindelser mellan offentliga myndigheter och offentliga företag redo- visas öppet enligt föreskrifterna i detta direktiv, så att det klart framgår a) vilka allmänna medel som offentliga myndigheter direkt tillfört offentliga företag, b) vilka allmänna medel som offentliga myndigheter tillfört offentliga företag indirekt via andra offentliga företag eller finansiella institut, c) på vilket sätt dessa allmänna medel använts. 2. Medlemsstaterna skall, utan att det påverkar tillämp- ningen av de särskilda bestämmelser som fastställs av gemenskapen, säkerställa att den finansiella och organisato- riska strukturen i varje företag som är skyldigt att ha separat redovisning avspeglas korrekt i den separata redovisningen, så att följande anges tydligt: a) Kostnader och intäkter som härrör från de olika verk- samheterna. b) Fullständiga uppgifter om de metoder som tillämpats på konteringen och fördelningen av kostnaderna och intäk- terna på de olika verksamheterna. 29. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 193/77 Artikel 2 dahålla samma tjänst eller bedriva samma verk- samhet på i allt väsentligt likvärdiga villkor. I detta direktiv används följande beteckningar med de 1. betydelser som här anges: Ett dominerande inflytande skall anses föreligga, när 2. de offentliga myndigheterna direkt eller indirekt a) offentliga myndigheter: alla offentliga myndigheter, inbe- gripet staten och regionala och lokala myndigheter samt alla övriga territoriella myndigheter. b) offentliga företag: varje företag, över vilket de offentliga myndigheterna direkt eller indirekt kan utöva ett domi- nerande inflytande till finansiell medverkan eller gällande regler. följd av ägarskap, c) offentliga företag i tillverkningssektorn: företag vars huvud- sakliga verksamhet, definierad som minst 50 procent av årsomsättningen, är tillverkning. Detta är företag vars verksamhet av Avdelning D-Tillverkning (underavdelning DA t. o. m. DN i Nace (rev. 1 )) (*). omfattas d) företag som är skyldigt att ha separat redovisning: varje företag som har beviljats särskilda eller exklusiva rättig- heter av en medlemsstat enligt artikel 86. 1 i fördraget, eller som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 86. 2 i fördraget, och som får statligt stöd i någon form, inbegripet subven- tioner, bidrag och ersättningar, för tillhandahållandet av en sådan tjänst, samtidigt som företaget även bedriver annan verksamhet. e) olika verksamheter: å ena sidan alla varor eller tjänster, för vilka ett företag har beviljats särskilda eller exklusiva rättigheter, eller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, som ett företag har anförtrotts att tillhandahålla, och å andra sidan, varje annan enskild vara eller tjänst som ingår i företagets verksamhet. f) exklusiva rättigheter: rättigheter som en medlemsstat beviljar ett företag genom lag eller annan författning eller något administrativt instrument som ger detta företag ensamrätt att tillhandahålla en tjänst eller bedriva en verksamhet inom ett bestämt geografiskt område. g) särskilda rättigheter: rättigheter som en medlemsstat beviljar ett begränsat antal företag genom lag eller annan instrument som, författning eller något administrativt inom ett bestämt geografiskt område, — på annat sätt än utifrån objektiva, proportionerliga och icke-diskriminerande kriterier begränsar antalet företag som har tillstånd att tillhandahålla en viss tjänst eller utföra en viss verksamhet till två eller flera, — ger flera konkurrerande företag, på annat sätt än enligt dessa kriterier, tillstånd att tillhandahålla en viss tjänst eller utföra en viss verksamhet, eller a) äger majoriteten av företagets tecknade egenkapital, b) kontrollerar majoriteten av röstetalet för bolagets samt- liga aktier, eller c) har rätt att utse fler än hälften av medlemmarna i företa- gets administrativa eller verkställande ledning eller i dess styrelse. (*) EGT L 83, 3. 4. 1993, s. 1. ” 3. I artikel 3, skall ”artikel 1” ersättas med ”artikel 1. 1. ” 4. Följande artikel 3a skall införas: ”Artikel 3a 1. För att säkerställa den insyn som avses i artikel 1. 2 skall medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att se till att varje företag som är skyldigt att ha separat redo- visning a) för separat internredovisning för var och en av verk- samheterna, b) korrekt konterar eller intäkter på grundval av konsekvent sakligt motiverade redovisningsprinciper, fördelar alla kostnader och tillämpade och c) klart anger vilka principer för kostnadsredovisning som ligger till grund för den separata redovisningen. Punkt 1 skall endast tillämpas på verksamheter som 2. inte omfattas av särskilda bestämmelser som fastställs av gemenskapen och skall inte påverka sådana skyldigheter för medlemsstater eller företag som härrör från fördraget eller från sådana särskilda bestämmelser. ” 5. Artiklarna 4 och 5 skall ersättas med följande: ”Artikel 4 När det gäller den insyn som avses i artikel 1. 1, inte tillämpas på finansiella förbindelser 1. skall direktivet mellan offentliga myndigheter och a) offentliga företag vad beträffar tjänster som inte kan påverka handeln mellan medlemsstaterna i nämnvärd omfattning, b) centralbanker, — ger ett eller flera företag, på annat sätt än enligt dessa kriterier, författningsenliga fördelar som i väsentlig grad påverkar andra företags möjligheter att tillhan- c) offentliga kreditinstitut, när det gäller myndigheters insättningar av allmänna medel på normala affärsmäs- siga villkor, och L 193/78 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 7. 2000 d) offentliga företag vars totala nettoomsättning under de två sista räkenskapsåren före det år under vilket de i artikel 1. 1 avsedda medlen har tillförts eller använts understiger 40 miljoner euro. För offentliga kreditin- stitut skall dock motsvarande tröskelvärde vara en balansomslutning på 800 miljoner euro. När det gäller den insyn som avses i artikel 1. 2, 2. skall detta direktiv inte tillämpas i följande fall: a) I fråga om företag som tillhandahåller tjänster som inte kan påverka handeln mellan medlemsstaterna i nämnvärd omfattning. b) I fråga om företag, vars totala nettoomsättning under- stiger 40 miljoner euro under de två räkenskapsår som föregår det år då det åtnjuter en särskild eller exklusiv rättighet som beviljats av en medlemsstat enligt artikel 86. 1 i fördraget, eller under vilket det anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för offentliga kreditin- enligt artikel 86. 2 i stitut skall dock motsvarande tröskelvärde vara en balansomslutning på 800 miljoner euro. fördraget, c) Om det statliga stöd – oavsett om det ges som i någon annan subvention, bidrag, ersättning eller form – som beviljas ett företag, som anförtrotts att tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse enligt artikel 86. 2 i fördraget, har fastställts för en lämplig tidspe- riod enligt ett öppet, genomblickbart och icke-diskrimi- nerande förfarande. Artikel 5 se till att 1. Medlemsstaterna skall information om finansiella förbindelser enligt artikel 1. 1 hålls tillgänglig för kommissionen under fem år efter utgången av det räkenskapsår, då de allmänna medlen tillfördes det offent- liga företaget. Om emellertid medlen används under ett senare räkenskapsår, skall de fem åren räknas från det årets utgång. 2. Medlemsstaterna skall se till att information om den finansiella och organisatoriska strukturen i sådana företag som avses i artikel 1. 2 hålls tillgänglig för kommissionen under fem år från och med utgången av det räkenskapsår som informationen avser. 3. Medlemsstaterna skall, om kommissionen finner det nödvändigt, på begäran lämna information enligt punk- terna 1 och 2, tillsammans med övrig nödvändig infor- mation, särskilt angående ändamålen för verksamheten. ” 6. I artikel 5a. 3 skall ”ecu” ersättas med ”euro”. 7. I artikel 6. 1 skall ”artikel 5. 2” ersättas med ”artikel 5. 3”. Artikel 2 Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författ- ningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 juli 2001. De skall genast underrätta kommissionen om detta. Artikel 1. 2 i direktiv 80/723/EEG, i dess lydelse enligt detta direktiv, skall tillämpas senast från och med den 1 januari 2002. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de inne- hålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. Artikel 3 Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 4 Utfärdat i Bryssel den 26 juli 2000. På kommissionens vägnar Mario MONTI Ledamot av kommissionen


title: QUESTION ÉCRITE E-0512/00 posée par Christopher Huhne (ELDR) à la Commission. Centres offshore et échange d'informations concernant les paiements.

eurovoc_concepts:
European tax cooperation
exchange of information
money laundering
tax avoidance

text: C 26 E/52 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 26. 1. 2001 Au cours des procØdures budgØtaires 1998, 1999 et 2000 la Commission s(cid:146)est activement efforcØe de rØaffecter une partie des ressources humaines disponibles, en vue de renforcer ses activitØs dans des domaines prioritaires. Dans le cadre de la prØparation de l(cid:146)avant-projet de budget (APB), un prØlŁvement de 1 % des emplois statutaires existants a ØtØ crØØ afin de constituer un pool de ressources humaines (cid:224) affecter (cid:224) des activitØs considØrØes comme prioritaires. Pour les budgets 1998 et 1999 l(cid:146)exercice d(cid:146)allocation annuelle a portØ simultanØment sur les emplois (vacants) correspondant au prØlŁvement de 1 % et sur la tranche annuelle de 110 nouveaux emplois liØe au dernier Ølargissement (Autriche, Finlande et SuŁde). Dans la pØriode 1997-1999, les renforcements ont surtout portØ sur la direction gØnØrale (DG) SantØ et protection des consommateurs, sur la gestion des programmes, notamment dans le domaine des actions externes, y compris la crØation du Service commun Relex (SCR), et la mise en place de task forces ad hoc suite (cid:224) la crise au Kosovo. L(cid:146)UnitØ de coordination de la lutte anti-fraude (UCLAF), la task force Justice et affaires intØrieures (JAI), la DG Affaires Øconomiques et financiŁres ainsi que la DG Concurrence figurent parmi autres services ayant bØnØficiØ de renforcements significatifs. Pour 2000, l(cid:146)exercice d(cid:146)allocation des ressources humaines est intervenu en parallŁle avec une profonde rØorganisation des services de la Commission de maniŁre (cid:224) accro(cid:238)tre l(cid:146)efficience et l(cid:146)efficacitØ. La rØorganisation a commencØ en septembre 1999 et a comportØ la fusion de certains services (comme, par exemple, les nouvelles DG Entreprises, (cid:201)ducation et culture et (cid:201)nergie et transports) ainsi que la crØation de nouveaux services (par exemple les nouvelles DG (cid:201)largissement et Justice et affaires intØrieures). Elle a comportØ le transfert de t(cid:226)ches et de personnes d(cid:146)un service vers un autre. Elle aussi a permis de dØgager dans la mŒme opØration, (cid:224) travers une rationalisation des services, des ressources humaines significatives (autour de 2 %) qui ont ØtØ affectØes (cid:224) des activitØs prioritaires. Conjointement aux ressources humaines l(cid:146)exercice d(cid:146)allocation de ressources humaines provenant du prØlŁvement de 1 % (voir ainsi dØgagØes, ci-dessus) a eu lieu pour les services qui n(cid:146)ont pas fait l(cid:146)objet de rØorganisations majeures. Au total, dans le cadre de l(cid:146)exercice d(cid:146)allocation pour 2000 l(cid:146)Øquivalent de plus de 500 hommes/an a fait l(cid:146)objet d(cid:146)une rØaffectation. Dans l(cid:146)allocation pour 2000, les renforcements ont portØ surtout sur la gestion des programmes, notamment dans le domaine des actions externes, sur la crØation des nouvelles DG (cid:201)largissement et Justice et affaires intØrieures, sur les activitØs liØes au r(cid:244)le de coordination renforcØ du PrØsident de la Commission, sur la politique de concurrence et sur autres aspects du marchØ intØrieur. (2001/C 26 E/066) QUESTION (cid:201)CRITE E-0512/00 posØe par Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) la Commission (28 fØvrier 2000) Objet: Centres offshore et Øchange d(cid:146)informations concernant les paiements Dans le prolongement de la rØponse (17 janvier 2000) donnØe par M. Bolkestein (cid:224) la question Øcrite E-2234/99 (1), la Commission pourrait-elle indiquer la raison, s(cid:146)il y en a une, pour laquelle des mesures analogues aux mesures ØvoquØes dans cette rØponse ne pourraient pas Œtre appliquØes aux centres offshore qui n(cid:146)ont pas conclu d(cid:146)accords prØvoyant des Øchanges d(cid:146)informations concernant les paiements destinØs (cid:224) des non-rØsidents? (1) JO C 219 E du 1. 8. 2000, p. 128. RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (10 avril 2000) Au-del(cid:224) de ce que prØvoient les dispositions actuelles en matiŁre de lutte contre le blanchiment d(cid:146)argent, l(cid:146)Øchange d(cid:146)informations en matiŁre de fiscalitØ est gØnØralement rØgi par des conventions fiscales bilatØrales qui relŁvent de la compØtence exclusive des gouvernements concernØs. Les ministres des finances du groupe des 7 pays les plus industrialisØs (G7) ont cependant rØcemment exprimØ leur prØoccupation face aux centres financiers offshore et aux paradis fiscaux qui fi des normes internationales en matiŁre de rØglementation financiŁre et qui constituent autant de refuges pour Øchapper ou se soustraire (cid:224) l(cid:146)imp(cid:244)t. font 26. 1. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 26 E/53 Les reprØsentants du Groupe d(cid:146)action financiŁre contre le blanchiment d(cid:146)argent et du comitØ de l(cid:146)Organisa- tion pour la coopØration et le dØveloppement Øconomiques (OCDE) chargØ des affaires fiscales Øtudient comment renforcer les systŁmes de lutte contre le blanchiment d(cid:146)argent et amØliorer l(cid:146)efficacitØ des accords d(cid:146)Øchange d(cid:146)informations en matiŁre de fiscalitØ. L(cid:146)OCDE a Øgalement reconnu l(cid:146)absence d(cid:146)Øchange d(cid:146)informations comme des critŁres essentiels d(cid:146)identifica- tion des paradis fiscaux. C(cid:146)est la raison pour laquelle elle recommande que les pays qui ne disposent pas de rŁgles de dØclaration des transactions internationales et des opØrations effectuØes (cid:224) l(cid:146)Øtranger par leurs contribuables rØsidents envisagent d(cid:146)adopter de telles dispositions et qu(cid:146)ils Øchangent les informations ainsi obtenues. L(cid:146)OCDE a l(cid:146)intention de publier, dans le courant de l(cid:146)annØe, une liste des paradis fiscaux et elle Øtudiera la possibilitØ de coordonner des mesures de rØtorsion (cid:224) l(cid:146)encontre des pays qui ne collaborent pas (cid:224) la lutte contre la concurrence fiscale dommageable. La CommunautØ a dØj(cid:224) adoptØ des directives destinØes (cid:224) lutter contre le blanchiment de l(cid:146)argent et (cid:224) se prŒter une assistance mutuelle dans le domaine de la fiscalitØ, tant directe qu(cid:146)indirecte. Cette derniŁre directive inclut spØcifiquement des dispositions relatives (cid:224) l(cid:146)Øchange d(cid:146)informations entre les administra- tions fiscales dans le but de lutter contre l(cid:146)Øvasion et la fraude dans la CommunautØ. Par ailleurs, la CommunautØ a montrØ la voie en reconnaissant la nØcessitØ de mener une action coordonnØe et en prenant des mesures concrŁtes pour Øliminer la concurrence fiscale dommageable, notamment dans les territoires dØpendants et associØs de ses (cid:201)tats membres. (2001/C 26 E/067) QUESTION (cid:201)CRITE P-0514/00 posØe par Marianne Thyssen (PPE-DE) (cid:224) la Commission (17 fØvrier 2000) Objet: MØcanismes de compensation en faveur des planteurs de cacao Le Parlement europØen examine actuellement, en deuxiŁme lecture, une proposition de modification de la directive relative aux produits de cacao et de chocolat destinØs (cid:224) l(cid:146)alimentation humaine. Bien que le rØsultat dØfinitif de la procØdure de codØcision ne soit pas encore connu, il semble que la directive de 1973 relative au chocolat sera profondØment modifiØe afin, essentiellement, d(cid:146)autoriser l(cid:146)incorporation, dans le chocolat, de matiŁres grasses vØgØtales autre que le beurre de cacao. Il en rØsultera des rØpercussions sur l(cid:146)Øcoulement du cacao en provenance des (cid:201)tats ACP et d(cid:146)autres pays en voie de dØveloppement. Il para(cid:238)t dŁs lors normal, pour des raisons d(cid:146)ØquitØ dans les relations Nord-Sud et conformØment (cid:224) nos obligations juridiques dans le cadre de la convention de LomØ et de l(cid:146)accord sur le cacao, que les planteurs de cacao bØnØficient, d(cid:146)une fa(cid:231)on ou de l(cid:146)autre, de compensations suffisantes et d(cid:146)une aide (cid:224) la reconversion Øventuelle (cid:224) d(cid:146)autres cultures. Existe-t-il une base juridique qui permette (cid:224) la Commission de dØployer des initiatives en ce sens? Dans l(cid:146)affirmative, lesquelles? La Commission a-t-elle l(cid:146)intention de dØployer des initiatives en la matiŁre? Dans la nØgative, qu(cid:146)est ce qui l(cid:146)en empŒche? RØponse donnØe par M. Nielson au nom de la Commission (27 mars 2000) Une estimation de l(cid:146)impact de la proposition de directive (1) sur l(cid:146)utilisation de matiŁres grasses vØgØtales autres que le beurre de cacao pour la fabrication de chocolat n(cid:146)est ni possible avant l(cid:146)entrØe en vigueur de justifiØe au regard des dispositions de la position commune arrŒtØe par le Conseil la directive, ni en dØcembre 1999 (2). Le Conseil a en effet dØcidØ de limiter les matiŁres grasses vØgØtales (cid:224) celles d(cid:146)origine tropicale et produites par les pays d(cid:146)Afrique, des Cara(cid:239)bes et du Pacifique (ACP). En outre, les matiŁres grasses vØgØtales ne peuvent Œtre prØsentes qu(cid:146)(cid:224) concurrence de 5 % et ne peuvent Œtre ajoutØes qu(cid:146)(cid:224) la teneur minimale de cacao requise pour chaque produit. Enfin, il n(cid:146)est pas clair dans quelle mesure les matiŁres grasses vØgØtales seront plus utilisØes qu(cid:146)actuellement. Tous ces ØlØments doivent Œtre pris en


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0534/00 von Raffaele Costa (PPE-DE) an die Kommission. Zoll 2000 (1996-2000).

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
Italy
customs cooperation

text: C 53 E/6 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 2. 2001 Ist die Kommission nicht der Auffassung, da(cid:223) eine einschl(cid:228)gige europ(cid:228)ische Regelung diese Unter- 1. schiede beseitigt, die den Wettbewerb zwischen den Mitgliedstaaten und Regionen erheblich verzerren k(cid:246)nnen? Sind der Kommission die genannten Praktiken im Vereinigten K(cid:246)nigreich bekannt? Falls nein: K(cid:246)nnte 2. die Kommission entsprechende Nachforschungen anstellen? 3. Beabsichtigt die Kommission, eine europ(cid:228)ische Regelung auszuarbeiten? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (21. M(cid:228)rz 2000) 1. Der Kommission ist bekannt, da(cid:223) die finanzielle Unterst(cid:252)tzung der Verarbeitung und Beseitigung von tierischen Abf(cid:228)llen, einschlie(cid:223)lich toter Tiere, in den einzelnen Mitgliedstaaten unterschiedlich hoch ist und da(cid:223) diese Unterschiede die Wettbewerbsbedingungen verzerren k(cid:246)nnen. Daher pr(cid:252)ft sie zur Zeit, ob Vorschl(cid:228)ge f(cid:252)r eine Harmonisierung auf Gemeinschaftsebene sinnvoll sind. 2. Nach Artikel 7 der Richtlinie 90/667/EWG des Rates vom 27. November 1990 zum Erla(cid:223) veterin(cid:228)r- rechtlicher Vorschriften f(cid:252)r die Beseitigung, Verarbeitung und Vermarktung tierischer Abf(cid:228)lle und zum Schutz von Futtermitteln tierischen Ursprungs, auch aus Fisch, gegen Krankheitserreger sowie zur ˜nderung der Richtlinie 90/425/EWG (1) k(cid:246)nnen die Mitgliedstaaten in Einzelf(cid:228)llen und unter tier(cid:228)rztlicher Aufsicht genehmigen, da(cid:223) tierische Abf(cid:228)lle gem(cid:228)(cid:223) Artikel 3 Absatz 1 Buchstaben a, b (also tote Tiere) und e, die nicht aufgrund einer meldepflichtigen Krankheit oder des Verdachts auf eine solche Krankheit geschlachtet worden sind, sowie tierische Abf(cid:228)lle gem(cid:228)(cid:223) Artikel 5 f(cid:252)r die F(cid:252)tterung von Zoo-, Zirkus- oder Pelztieren und von Jagdhunden in anerkannten Jagdmeuten sowie f(cid:252)r die Zucht von Maden zum Einsatz als Fischk(cid:246)der verwendet werden. Diese Ausnahmeregelung ist nicht auf das Vereinigte K(cid:246)nigreich beschr(cid:228)nkt. Au(cid:223)erdem k(cid:246)nnen die Mitgliedstaaten genehmigen, da(cid:223) kleine Mengen der Abf(cid:228)lle durch bereits zum Zeitpunkt der Annahme der Richtlinie zugelassene Zwischenh(cid:228)ndler f(cid:252)r die F(cid:252)tterung von Tieren vertrieben werden, deren Fleisch nicht zum Verzehr bestimmt ist, sofern die zust(cid:228)ndige Beh(cid:246)rde der Auffassung ist, da(cid:223) die Gesundheit von Mensch und Tier dadurch nicht gef(cid:228)hrdet wird. Mit der Entscheidung 95/348/EG des Rates vom 22. Juni 1995 (cid:252)ber die im Vereinigten K(cid:246)nigreich und in Irland anwendbaren veterin(cid:228)r- und tierseuchenrechtlichen Vorschriften f(cid:252)r die Behandlung bestimmter Abf(cid:228)lle, die zur lokalen Vermarktung als Futtermittel f(cid:252)r bestimmte Tierkategorien bestimmt sind (2) werden f(cid:252)r das Vereinigte K(cid:246)nigreich und Irland Vorschriften f(cid:252)r die besondere Behandlung von tierischen Abf(cid:228)llen festgelegt, die f(cid:252)r die lokale Vermarktung durch diese zugelassenen Zwischenh(cid:228)ndler bestimmt sind. 3. Ein Vorschlag f(cid:252)r eine Verordnung des Rates und des Parlaments mit neuen Vorschriften f(cid:252)r die Beseitigung und Verarbeitung von tierischen Abf(cid:228)llen befindet sich in Vorbereitung. Im Juni 2000 soll er dem Rat und dem Parlament vorgelegt werden. (1) ABl. L 363 vom 27. 12. 1990 (cid:129) Richtlinie zuletzt ge(cid:228)ndert durch die Beitrittsakte von 1994. (2) ABl. L 202 vom 26. 8. 1995. (2001/C 53 E/009) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0534/00 von Raffaele Costa (PPE-DE) an die Kommission (28. Februar 2000) Betrifft: (cid:132)Zoll 2000(cid:147) (1996-2000) Kann die Kommission mitteilen, welche regionalen und/oder nationale Verwaltungen und welche ((cid:246)ffent- lichen oder privaten) Organisationen Mittel oder Zusch(cid:252)sse erhalten haben, ob diese bereits ausgezahlt wurden oder nicht, und wieviel den einzelnen im Programm (cid:132)Zoll 2000(cid:147) vorgesehenen Aktionen (1996- 2000) (Haushaltsmittel: 50 Mio ECU bzw. 97 Mrd Lire), die in Italien oder den anderen Mitgliedstaaten durchgef(cid:252)hrt wurden, zugeteilt wurde? Wurde die tats(cid:228)chliche Verwendung der Mittel und der Erfolg der Initiativen (cid:252)berpr(cid:252)ft? 20. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 53 E/7 Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (28. April 2000) Das (mit Entscheidung Nr. 105/2000/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 17. Dezember 1999 (1) festgelegte) Programm (cid:132)Zoll 2002(cid:147), das an Stelle des Programms (cid:132)Zoll 2000(cid:147) tritt, zielt darauf ab, die Zusammenarbeit zwischen den Zollverwaltungen der Gemeinschaft und der Kommission zu f(cid:246)rdern und zu erleichtern und auf diese Weise sicherzustellen, da(cid:223) die Zollma(cid:223)nahmen den Erfordernissen des Binnenmarks entsprechen. Das Programm wird von der Kommission mit Hilfe eines einzigen finanziellen und organisatorischen Systems verwaltet. F(cid:252)r nationale Verwaltungsbeh(cid:246)rden, Berufsverb(cid:228)nde sowie (cid:246)ffentliche und private Tr(cid:228)ger sind weder irgendwelche Betr(cid:228)ge noch Zuweisungen vorgesehen. Die Teilnehmer des Programms sind die Zollverwaltungen der einzelnen Mitgliedstaaten in Partnerschaft mit der Kommission. S(cid:228)mtliche Zahlungen erfolgen durch die Kommission, die Aufwendungen vor Ort werden jedoch durch die zust(cid:228)ndige Stelle der Beh(cid:246)rden der Mitgliedstaaten erstattet. Die Aufwendungen im Rahmen des Programms (cid:132)Zoll 2000(cid:147) entfallen auf zwei Hauptgruppen. Das erste umfa(cid:223)t gemeinsame Ma(cid:223)nahmen, wie Seminare, Austauschaktionen und Arbeitsgruppen, die f(cid:252)r Beamte und Sachverst(cid:228)ndige der genannten Verwaltungen bestimmt sind. Die Kosten f(cid:252)r die Beteiligung an diesen Ma(cid:223)nahmen, die f(cid:252)r das Jahr 2000 auf etwa 6 Mio. € gesch(cid:228)tzt werden, gehen zu Lasten der Kommission. Unter die zweite Gruppe fallen Informationsaustauschsysteme, Handb(cid:252)cher und Leitf(cid:228)den sowie gemein- same Ausbildungsma(cid:223)nahmen, von denen der gr(cid:246)(cid:223)te Teil Aktionen im Zusammenhang mit der Informa- tionstechnologie betrifft (etwa 2/3 des j(cid:228)hrlichen Haushaltsplans), die h(cid:228)ufig unter Aufsicht der Kommis- sion durch externe Subunternehmer durchgef(cid:252)hrt werden. Die Auftr(cid:228)ge an diese Unternehmen werden im Rahmen der bestehenden Vorschriften (cid:252)ber das (cid:246)ffentliche Auftragswesen vergeben. Die Aufwendungen f(cid:252)r diese Ma(cid:223)nahmen werden f(cid:252)r das Jahr 2000 auf etwa 19 Mio. € gesch(cid:228)tzt. Alle im Rahmen des Programms (cid:132)Zoll 2000(cid:147) vorgesehenen Aktivit(cid:228)ten sollen die Gemeinschaftsziele unterst(cid:252)tzen und dem Binnenmarkt zugute kommen. Die Durchf(cid:252)hrung der Ma(cid:223)nahmen st(cid:252)tzt sich auf eine vorherige Begr(cid:252)ndung und eine Ex-post-Evaluierung durch die Kommission; die Mitgliedstaaten sind (cid:252)ber die zust(cid:228)ndigen Aussch(cid:252)sse beratend t(cid:228)tig. Die Mitgliedstaaten sind gehalten, Buchf(cid:252)hrungsunterlagen und Belege im Zusammenhang mit der Verwaltung s(cid:228)mtlicher ihnen anvertrauter Mittel f(cid:252)nf Jahre lang aufzubewahren; w(cid:228)hrend dieses Zeitraums ist die Kommission befugt, Kontrollen durchzuf(cid:252)hren, um zu (cid:252)berpr(cid:252)fen, ob die Mittel angemessen verwaltet wurden (halbj(cid:228)hrliche und j(cid:228)hrliche Finanzberichte, Berichte (cid:252)ber einzelne Ma(cid:223)nahmen, Evaluierungen usw. ). Die Kommission wird, wie in der Entscheidung (cid:252)ber das Programm (cid:132)Zoll 2000(cid:147) vorgesehen, dem Europ(cid:228)ischen Parlament und dem Rat sp(cid:228)testens am 30. Juni 2001 eine als Zwischenevaluierung dienende auf der Grundlage der Zwischenberichte der Mitgliedstaaten ausgearbeitete Mitteilung mit ausf(cid:252)hrlichen Informationen (cid:252)ber die Programmaktivit(cid:228)ten unterbreiten. (1) ABl. L 13 vom 19. 1. 2000. (2001/C 53 E/010) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0538/00 von Raffaele Costa (PPE-DE) an die Kommission (28. Februar 2000) Betrifft: Programm Fiscalis (1998-2002) Kann die Kommission mitteilen, welche nationalen Verwaltungen, Berufsverb(cid:228)nde und ((cid:246)ffentliche oder private) Einrichtungen Mittel oder Zusch(cid:252)sse erhalten haben, ob diese bereits ausgezahlt wurden oder nicht, und wieviel den einzelnen im Programm Fiscalis vorgesehenen Aktionen (1998-2002) (Haushalts- mittel: 45 Mio ECU bzw. rund 87 Mrd Lire), die in Italien oder in den anderen Mitgliedstaaten bereits durchgef(cid:252)hrt wurden, zugeteilt wurde? Wurde die tats(cid:228)chliche Verwendung der Mittel und der Erfolg der Initiativen (cid:252)berpr(cid:252)ft?


title: WRITTEN QUESTION E-0547/00 by Daniel Hannan (PPE-DE) to the Commission. Corpus Juris and staff.

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: C 374 E/102 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/117) WRITTEN QUESTION E-0547/00 by Daniel Hannan (PPE-DE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Corpus Juris and staff Further to the reply given to my Written Question E-2596/99 (1), will the Commission indicate the positions currently held by the authors of the reports on Corpus Juris? (1) OJ C 280 E, 3. 10. 2000, p. 79. Answer given by Mrs Schreyer on behalf of the Commission (13 April 2000) The group of researchers working on the Corpus Juris were chosen for this purpose because they are well- known experts in criminal law in their respective Member States. As far as the Commission is aware, these researchers are still working in their respective Member States, where they hold independent posts in universities and higher education and are recognised as authorities in jurisprudence. Some of them hold other national posts (as judges). Mrs Mireille Delmas-Marty, who was given the task of drawing up the summary report on the Corpus Juris follow-up study, was recently appointed, on the basis of a joint agreement between Parliament, the Council and the Commission (1), as a member of the Supervisory Committee of the European Anti-Fraud Office (OLAF). (1) OJ C 220, 31. 7. 1999. (2000/C 374 E/118) WRITTEN QUESTION E-0549/00 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) to the Commission Subject: Current situation in the European milk sector (28 February 2000) In the light of the information forwarded to the Commission by the Member States in the first four months of the current milk year (April to July) and the Commission(cid:146)s forecasts on the basis of that information, which were published in November, it appears that several Member States will exceed their allocated milk quotas. With a view to forming a picture of the situation in the European milk sector now that the current milk year is drawing to a close, can the Commission report on the most recent data available on the quantities of milk produced by the various Member States during the current milk year (1999/2000) and the level of quotas used up on the reference date? In particular, can the Commission say, on the basis of its end-of-year forecasts, which Member States are expected to exceed their quota and by how much? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (27 March 2000) First of all, the official data concerning the quotas has to be communicated to the Commission, by the Member States before 1 September of each year following the end of the reference period (April-March) by the questionnaire in annex to Commission Regulation (EEC) No 536/93 of the Commission, from 9 March levy in the sector of milk and of the (1) milk 1993, products according to the forecasts of the fourth indent of Article 8. For this reason, the data referring to reference period 1999/2000 will be known only after this date. This questionnaire constitutes the base for the payment of the additional levy. laying down the detailed rules of the additional


title: Nařízení Komise (ES) č. 452/2000 ze dne 28. února 2000, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 530/1999 o strukturální statistice výdělků a nákladů práce s ohledem na hodnocení kvality statistiky nákladů práceText s významem pro EHP.

eurovoc_concepts:
EU statistics
pay
wage cost

text: 426 CS Úřední věstník Evropské unie 05/sv. 3 32000R0452 29. 2. 2000 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 55/53 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 452/2000 ze dne 28. února 2000, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 530/1999 o strukturální statistice výdělků a nákladů práce s ohledem na hodnocení kvality statistiky nákladů práce KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: (Text s významem pro EHP) s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 530/1999 ze dne 9. března 1999 o strukturální statistice výdělků a nákladů prá- ce (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení, vzhledem k těmto důvodům: Článek 1 Kritéria hodnocení kvality a obsah zprávy o kvalitě Kritéria hodnocení kvality a obsah zprávy o kvalitě uvedené v článku 10 nařízení (ES) č. 530/1999 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení. (1) (2) V souladu s článkem 11 nařízení (ES) č. 530/1999 je třeba přijmout prováděcí opatření týkající se kritérií hodnocení kvality a obsahu zprávy o kvalitě. Článek 2 Vstup v platnost Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistický program, zřízeného rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (2), Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 28. února 2000. Za Komisi Pedro SOLBES MIRA člen Komise (1) Úř. věst. L 63, 12. 3. 1999, s. 6. (2) Úř. věst. L 181, 28. 6. 1989, s. 47. 05/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 427 PŘÍLOHA KRITÉRIA HODNOCENÍ KVALITY A OBSAH ZPRÁVY O KVALITĚ PRO STATISTIKU NÁKLADŮ PRÁCE LHŮTA PRO PŘEDÁNÍ ZPRÁVY Zpráva o kvalitě se předává nejlépe společně s výsledky šetření a nejpozději 24 měsíců po skončení sledovaného období, za které byly údaje shromážděny. PŘECHODNÉ OBDOBÍ Předkládání zpráv o kvalitě je v evropském statistickém systému novým jevem; připouští se tedy, že vnitrostátní sta- tistické orgány by měly pro vypracování těchto zpráv postupně upravit své nástroje, znalosti a zdroje. Proto obsah zprávy o kvalitě popsaný níže stanoví pro první zprávu o kvalitě, která má být dodána pro šetření o nákladech práce za referenční rok 2000, některé nepovinné položky. Splnitelnost a závažnost těchto nepovinných položek bude znovu posouzena v souvislosti s informacemi, které členské státy skutečně dodaly, a s obecným pokrokem statistic- kých věd. Toto posouzení by mělo být provedeno ve spolupráci s Eurostatem a statistickými orgány členských států, a to před provedením dalšího zjišťování, aby bylo rozhodnuto, zda mají být zachovány nepovinné položky. ROZSAH Informace jsou vyžadovány, pokud jejich získávání nebrání výjimky z použitelných nařízení Rady nebo Komise. Tato nařízení se týkají strukturální statistiky nákladů práce a výdělků, šetření o pracovních silách, strukturální statistiky podnikání a národních účtů. Totéž platí pro nepovinné charakteristiky nebo členění. ŠÍŘENÍ INFORMACÍ SHROMÁŽDĚNÝCH VE ZPRÁVĚ O KVALITĚ Složky kvality: relevance, včasnost a přesnost, dostupnost, jasnost a úplnost se budou používat hlavně pro vnitřní potřeby evropského statistického systému. Složky: přesnost, srovnatelnost a soudržnost jsou zvláště důležité pro uživatele. Tyto informace budou zpřístupněny uživatelům v podobě statistických nebo metodických dokumentů. OBSAH Poznámka: Tabulky A, B a C a související proměnné (například A11, B1, D1,…) jsou vymezeny v nařízení Komise (ES) č. 1726/1999 ze dne 27. července 1999, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 530/1999 o struk- turální statistice výdělků a nákladů práce s ohledem na definici a předávání informací o nákladech prá- ce (1). 1. Relevance Nepovinná položka: — souhrn zahrnující popis uživatelů, původ a uspokojení potřeb uživatelů, jakož i relevance statistiky pro uživatele. Přesnost Výběrové chyby 2. 2. 1 2. 1. 1 N áhodný vý běr 2. 1. 1. 1 Chyba Nepovinná položka: — chyby v důsledku metody odhadu, jsou-li měřitelné. 2. 1. 1. 2 Rozptyl — variační koeficienty (2) členěné podle struktury tabulek A, B a C: — ročních nákladů práce na jednoho zaměstnance (D1/A11+A121+A131), — hodinových nákladů práce (D1/B1), (1) Úř. věst. L 203, 3. 8. 1999, s. 28. (2) Variační koeficient je poměr druhé odmocniny rozptylu odhadované funkce a její očekávané hodnoty. Odhadne se jako poměr druhé odmocniny odhadu rozptylu výběru k odhadnuté hodnotě. Odhadování rozptylu výběru musí přihlížet k programu zjiš- ťování. 428 CS Úřední věstník Evropské unie 05/sv. 3 — variační koeficienty členěné podle struktury tabulky A: — B1 hodin odpracovaných všemi zaměstnanci, — D1 odměn zaměstnanců, — D11 mezd a platů (celkem), — metodika používaná pro odhad rozptylu. Nepovinné položky: — variační koeficienty členěné podle struktury tabulek B a C: — B1 hodin odpracovaných všemi zaměstnanci, — D1 odměn zaměstnanců, — D11 mezd a platů (celkem), — variační koeficienty členěné podle struktury tabulek A, B a C: — A1 celkového počtu zaměstnanců, — A11+A121+A131 celkového počtu zaměstnanců přepočítaných na odpovídající plný úvazek. 2. 1. 2 Ne náhodný výběr Pokud se používají stávající zdroje, pro něž výpočet variačního koeficientu není významný, je třeba namísto variačního koeficientu poskytnout popis možných zdrojů způsobujících nepřesnosti. 2. 2 Chyby, které nevznikly v důsledku výběru 2. 2. 1 Chy by op ory v ý běr u — popis hlavních obtíží chybné klasifikace, neúplného pokrytí a přesahu pokrytí (1), které se objevují při sběru údajů, — metody používané ke zpracování těchto případných chyb. Nepovinné položky: — míry přesahu pokrytí, nedostatečného pokrytí a chybné klasifikace členěné podle stratifikace použí- vané pro výběr. Požadované informace mohou být zčásti čerpány ze zprávy o kvalitě registru. Poznámka: Pokud se používají individuální administrativní údaje, je třeba předložit obdobnou analýzu založenou na administrativním sledovaném souboru. 2. 2. 2 Chy by měře ní a z p raco v án í — Popis metod používaných k omezení chyb měření a zpracování (2) Nepovinné položky: — procentní podíl oprav všech proměnných požadovaných v tabulce A z celkového počtu odpovědí jed- notek, pro něž se zjišťuje dotčená proměnná, — chybovost při pořizování údajů nebo kódování těchto proměnných: — počet zaměstnanců, — mzdy a platy, — činnost místní jednotky (oddíly NACE rev. 1), — region (NUTS 1), — metodické poznámky k jejich odhadu (3). (1) O přesah pokrytí jde, pokud jsou některé jednotky chybně klasifikovány, to znamená nespadají do oblasti zjišťování (např. sku- tečná činnost místní jednotky není obsažena v sekcích C až K NACE rev. 1), nebo pokud část zkoumaných jednotek ve skuteč- nosti neexistuje. O neúplné pokrytí jde, pokud (nové) jednotky, které byly právě vytvořeny nebo které vznikly rozdělením, nejsou zahrnuty do opory výzkumu, nebo pokud jsou chybně klasifikovány. Ke stínovému hospodářství se nepřihlíží. O chybnou klasifikaci jde, pokud jsou jednotky, které patří k cílovému základnímu souboru, chybně klasifikovány. (2) Chyby měření vznikají při sběru údajů. Příčiny jsou různé: mohou se týkat nástroje používaného při šetření (používaný for- mulář nebo dotazník), respondenta, informačního systému, způsobu sběru údajů nebo tazatele. Chybami zpracování se rozumí chyby, které vznikají po sběru údajů, zejména při pořizování údajů, kódování, editaci, vážení a sestavování tabulek. (3) Chybovost lze zjistit standardními postupy kontroly kvality, např. ověřením kvality dílčího výběru zpracovávaných dotazníků (pro ověření úrovně chyb při pořizování údajů i při jejich editaci pracovníky vnitrostátních statistických úřadů). 05/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 429 2. 2. 3 Chyby vyplývající z neposkytnutí odpovědi — míra odpovědí jednotek (1) celkem členěná podle stratifikace použité pro výběr, — popis metod použitých pro imputace a/nebo opětné vážení v případě neposkytnutí odpovědi. Poznámka: Pokud se používají individuální administrativní údaje, považuje se nedostupnost záznamů nebo položek administrativních údajů za neposkytnutí odpovědi. Nepovinné položky: — míra odpovědi pro každou proměnnou. Jedná se o poměr mezi počtem odpovědí na jednu proměn- nou a počtem respondentů, kterých se týká, — popis důvodů neposkytnutí odpovědi a hodnocení chyb vyplývajících z neposkytnutí odpovědi na některou z hlavních otázek v dotazníku. 2. 2. 4 Chyby vyplývající z přijatého mode lu — Zpráva (2) o případném použití těchto modelů: — pro přizpůsobení daňového roku kalendářnímu roku, — pro přihlédnutí k malým podnikům, — pro sloučení údajů získaných z administrativních zdrojů a při šetření. Poznámka: Pokud se používají individuální administrativní údaje, je třeba posoudit shodu mezi administ- rativním a teoretickým statistickým pojetím. 3. Včasnost a přesnost — klíčové termíny pro sběr údajů: např. zákonná lhůta uložená v členském státě respondentům, den ode- slání dotazníků, upomínek a doplňujících dokumentů, doba práce v terénu, — klíčové termíny pro fázi následující po sběru: např. zahájení a ukončení etapy ověřování úplnosti, kódování, kontroly věrohodnosti, ověřování kvality (shoda výsledků) a opatření proti úniku informací, — hlavní údaje pro zveřejnění: např. den výpočtu a zveřejnění předběžných a podrobných výsledků. Poznámka: Přesnost předávání údajů Eurostatu bude hodnocena v souladu s nařízením, kterým se sta- noví periodicita a lhůty předávání údajů. 4. Dostupnost a jasnost — kopie zveřejnění, — případné informace o povaze výsledků předávaných přihlášeným jednotkám zahrnutým do výběro- vého souboru, — informace o způsobu šíření výsledků (např. komu se výsledky posílají), — kopie všech metodických dokumentů souvisejících s poskytovanou statistikou. 5. Srovnatelnost 5. 1 Prostorová srovnatelnost — musí být předáno srovnání případných rozdílů mezi národními a evropskými pojmy, zejména pokud jde o vymezení statistických jednotek a referenčního základního souboru, vymezení klasifikací a vyme- zení proměnných. Je-li to možné, mohou být tyto rozdíly kvantifikovány. Poznámka: Pokud klasifikace a jednotky vycházejí z registru, je třeba, aby kvalita této informace vycházela ze zprávy o kvalitě registru. (1) (2) Tato míra je poměrem počtu dotčených respondentů k počtu dotazníků rozeslaných vybranému souboru. Poznámky by měly např. zahrnovat postup výběru těchto modelů (tj. proč byla určitému modelu dána přednost před jinými) a případně chybu odhadu, která z toho vyplývá v odpovídajících odhadovaných funkcích, dále prvky ověřování předpokladů, na kterých je model založen, zkoušku schopnosti modelu předpovídat s využitím historických údajů, porovnání výsledků získaných pomocí modelu s dalšími souvisejícími zdroji údajů, použití screeningových studií a studií křížového ověřování, zkoušky citli- vosti modelu na odhadování parametrů, hodnocení použitých údajů zařazených do modelu. 430 CS Úřední věstník Evropské unie 05/sv. 3 5. 2. Časová srovnatelnost — podrobnosti o změnách definic, pokrytí nebo metod a, je-li to možné, hodnocení důsledků případných nezanedbatelných změn. 6. SOUDRŽNOST Poznámka: Tato položka má dva cíle: prvním je informovat uživatele o pojmových rozdílech mezi něko- lika zdroji, pokud jde o proměnné, které jsou si velmi blízké a které obvykle mají ve statistic- kých publikacích stejný název, a poskytnout jim informace, které jim umožní přejít od jed- noho pojmu k druhému. Druhým cílem je ověřit, zda statistika, která je v zásadě pojmově soudržná, poskytuje srovnatelné výsledky pro stejný referenční soubor. Se stejnými cíli by měla být srovnána statistika nákladů práce s ostatními statistikami posílanými do Eurostatu pomocí vhodných poměrů a s využitím pojmů a měření uplatňovaných na vnitrostátní úrovni. Například šetření o pracovních silách používá značně odlišnou definici zaměstnanosti: zji- šťuje se zaměstnanost rezidentů, zatímco šetření o nákladech práce se zajímá o zaměstnanost na území státu, což je pojem v souladu s národními účty a se statistikou podnikání. Srovnání by měla rovněž přihlížet ke skutečnosti, že statistika nákladů práce se vztahuje na podniky s více než devíti zaměstnanci. 6. 1. Soudržnost se statistikou šetření o pracovních silách Nepovinná položka: — vysvětlení hlavních rozdílů mezi poměrem „počtu zaměstnanců se zkráceným pracovním úvazkem k počtu osob s plným pracovním úvazkem“ a poměrem „průměrného počtu hodin skutečně odpraco- vaných zaměstnanci se zkráceným pracovním úvazkem k průměrnému počtu hodin skutečně odpra- covaných osobami s plným pracovním úvazkem“ u obou zdrojů. Užitečný by byl pohled členěný podle ekonomických činností (NACE rev. 1, sekce C až K). Musí se brát v úvahu přesnost a pojmy každého zdroje. 6. 2. Soudržnost se strukturální statistikou podnikání Nařízení (1) o strukturální statistice podnikání se vztahuje na všechny činnosti v sekcích C až K a M až O klasifikace NACE rev. 1. Části obou zdrojů, které se sobě nejvíce blíží, shrnuje následující tabulka: Šetření o nákladech práce Strukturální šetření o podnikání Řada Regionální údaje Roční regionální statistika Statistická jednotka Místní jednotka Místní jednotka Pokryté činnosti NACE rev. 1, sekce C až K kromě sekce J NACE rev. 1, sekce C až K kromě sekce J Charakteristiky D11 mzdy a platy E1 místní jednotky základního sou- boru 13 32 0 mzdy a platy 11 21 0 počet místních jednotek Členění podle činností NACE rev. 1, dvoumístný číselný kód (oddíl) NACE rev. 1, dvoumístný číselný kód (oddíl) Územní členění NUTS 1 NUTS 1 — Vysvětlení hlavních rozdílů mezi těmito proměnnými s ohledem na přesnost a pojmy každého zdroje (členěné podle oddílů NACE rev. 1). Nepovinně provést křížové srovnání podle NUTS 1 a podle vel- kých seskupení ekonomických činností NACE rev. 1 (C-D-E, F, G-H, I-J-K). (1) Úř. věst. L 14, 17. 1. 1997. 05/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 431 Nepovinné položky: Následující tabulka shrnuje ostatní části statistik, které by bylo možné srovnávat: Šetření o nákladech práce Strukturální šetření o podnikání Řada Tabulka B: národní statistické údaje podle třídy velikosti podniku Roční podniková statistika podle třídy velikosti Statistická jednotka Místní jednotka Podnik Pokryté činnosti NACE rev. 1, sekce C až E NACE rev. 1, sekce C až E Charakteristiky odpracované A1 celkový počet zaměstnanců B1 hodiny zaměstnanci D11 mzdy a platy D12 sociální příspěvky hrazené zaměstnavatelem všemi 16 13 0 počet zaměstnanců 16 15 0 počet hodin odpracovaných zaměstnanci 13 32 0 mzdy a platy 13 33 0 náklady na sociální zabezpe- čení Členění podle činností NACE rev. 1, dvoumístný číselný kód (oddíl) NACE rev. 1, dvoumístný číselný kód (oddíl) Členění podle třídy velikosti Méně než 10 zaměstnanců (*), 10 až 49, 50 až 249, 250 až 499, 500 až 999, 1 000 a více Počet zaměstnaných osob: méně než 10 zaměstnanců, 10 až 49, 50 až 249, 250 až 499, 500 až 999, 1 000 a více (*) Neuplatní se pro šetření za rok 2000. — Vysvětlení hlavních rozdílů s ohledem na přesnost každé statistiky a na rozdíly pojmů. Tato srovnání lze provést křížově podle velikosti podniku a podle velkých seskupení ekonomických činností NACE rev. 1. 6. 3. Soudržnost s národními účty Části obou zdrojů, které se sobě nejvíce blíží, shrnuje následující tabulka: Šetření o nákladech práce Strukturální šetření o podnikání Řada Tabulka A vnitrostátní údaje Tabulka 3: Tabulka podle odvětví čin- nosti — roční údaje (*) Pokryté činnosti NACE rev. 1, sekce C až O NACE rev. 1, sekce C až O Charakteristika odpracované A1 celkový počet zaměstnanců B1 hodiny zaměstnanci D1 odměny zaměstnanců D11 mzdy a platy všemi Zaměstnanci odpracované hodiny (**) D1 odměny zaměstnanců D11 mzdy a platy Členění podle činností NACE rev. 1, sekce NACE rev. 1, sekce (*) Eurostat (1997), ESA 95, program předávání údajů. (**) Jsou-li k dispozici. — Vysvětlení hlavních rozdílů s ohledem na rozdíly pojmů a pokrytí a na přesnost každé statistiky, je-li tato informace k dispozici, — poznámky ke způsobu, jakým šetření o nákladech práce tvoří zdroj pro národní účty. 7. Úplnost — Seznam proměnných nebo členění požadovaných podle nařízení, které nejsou k dispozici, s uvedením důvodů


title: Smernica Komisie 2000/52/ES Z 26. JÚLA 2000, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 80/723/EHS o transparentnosti finančných vzťahov medzi členskými štátmi a verejnými podnikmi

text: 08/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 11 32000L0052 L 193/75 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 29. 7. 2000 SMERNICA KOMISIE 2000/52/ES z 26. júla 2000, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 80/723/EHS o transparentnosti finančných vzťahov medzi členskými štátmi a verejnými podnikmi KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 86 (3), Ked’že: Smernica Rady 80/732/EHS (1) naposledy zmenená a dopl- nená smernicou 93/84/EHS (2) vyžaduje od členských štá- tov, aby zabezpečili transparentnosť finančných vzťahov medzi štátnymi orgánmi a verejnými podnikmi. Smernica 80/723/EHS vyžaduje, aby si členské štáty uložili určité informácie o financiách a poskytli ich Komisii na požiada- nie, pričom iné informácie sa musia poskytovať vo forme výročných správ. Rôzne oblasti ekonomiky, ktoré boli v minulosti charak- teristické existenciou národných, regionálnych alebo miestnych monopolov sa už otvorili, prípadne sa čiastočne alebo úplne otvárajú úplne súťaži, a to uplatňovaním Zmluvy alebo pravidiel schválených členskými štátmi a spoločenstvom. Tento proces spôsobil, že do popredia sa dostala otázka dôležitosti čestného a efektívneho uplatňo- vania pravidiel súťaže, nachádzajúcich sa v Zmluve, v týchto oblastiach najmä aby sa podľa článku 82 Zmluvy nezneužívalo dominantné postavenie a štátna pomoc v zmysle článku 87 Zmluvy, ak to nie je zlučiteľné so spo- ločným trhom, a to bez zasahovania do uplatňovania článku 86 (2) Zmluvy. V týchto oblastiach členské štáty často udeľujú jednotlivým podnikom osobitné alebo výlučné práva, prípadne usku- točňujú platby, alebo poskytujú iný druh náhrad podni- kom, ktoré boli poverené vykonávaním služieb všeobec- ného hospodárskeho záujmu. Tieto podniky často vstupujú do súťaže s inými podnikmi. poverené vykonávaním služieb všeobecného hospodár- skeho záujmu. Článok 86 (3) Zmluvy si vyžaduje, aby Komisia zabezpečila uplatňovanie ustanovení článku 86 a aby určila členským štátom príslušné smernice alebo roz- hodnutia. Vo výklade ustanovení, ktorý sa nachádza v doplnku k Zmluve v podobe Protokolu o systéme verej- ného vysielania v členských štátoch sa konštatuje, že usta- novenia Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva nemôžu byť na ujmu právomoci členských štátov pri finan- covaní verejného vysielania, ak sa financie prideľujú orga- nizáciám zabezpečujúcim vysielanie na vykonávanie slu- žieb verejnosti, ktorými boli poverené a ktoré určuje a organizuje každý členský štát a to do takej miery, aby obchodu financovanie a súťaže v spoločenstve v takom rozsahu, ktorý by bol v rozpore so všeobecným záujmom, pričom treba brať do úvahy ústup od poskytovania verejných služieb. Aby sa zabezpečilo uplatňovanie ustanovení článku 86 Zmluvy, musí mať Komisia tieto informácie spojené s vymedzením podmienok na dosiahnutie transparentnosti. neovplyvňovalo podmienky (6) Komplikovaná situácia rozličných foriem verejných a súkromných podnikov, ktorým boli udelené osobitné alebo výlučné práva, alebo ktorým bolo zverené vykoná- vanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ako aj celý rozsah činností, ktoré môžu vykonávať jednotlivé podniky, spolu s rozdielnym stupňom liberalizácie trhu v jednotlivých členských štátoch by mohli skomplikovať uplatňovanie pravidiel súťaže a najmä článku 86 Zmluvy. Preto je potrebné, aby členské štáty a Komisia mali pod- robné údaje o vnútornej finančnej a organizačnej štruktúre takýchto podnikov, a to najmä samostatné a spoľahlivé účtovanie súvisiace s jednotlivými aktivitami, ktoré pod- niky vykonávajú. Tieto informácie nie sú vždy dostupné, alebo nie vždy bývajú dostatočne podrobné alebo hodno- verné. Podľa článku 86 (2) a (3) Zmluvy majú členské štáty v zásade poveriť niektoré podniky vykonávaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorý definujú, pri- čom Komisia je zodpovedná za zabezpečenie správneho uplatňovania ustanovení tohto článku. (7) Článok 86 (1) Zmluvy vyžaduje, aby členské štáty v prí- pade verejných podnikov a tých podnikov, ktorým udelili osobitné alebo výlučné práva, nerozhodli o zavedení alebo ponechaní v platnosti akýchkoľvek opatrení, ktoré by boli v rozpore s pravidlami nachádzajúcimi sa v Zmluve. Člá- nok 86 (2) Zmluvy sa vzťahuje na podniky, ktoré boli (1) Ú. v. ES L 195, 29. 7. 1980, s. 35. (2) Ú. v. ES L 254,. 12. 10. 1993, s. 16. Takéto účtovanie musí vykazovať rozdiel medzi jednotli- vými aktivitami, ako aj výdavky a príjmy súvisiace s kaž- dou aktivitou a takisto metódy prideľovania a rozdeľova- nia výdavkov a príjmov. Tieto samostatné účty musia byť k dispozícii vo vzťahu – na jednej strane – k produktom alebo službám, kvôli ktorým členské štáty udelili osobitné alebo výlučné práva, alebo k podnikom, ktorým zverili vykonávanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ako aj – na druhej strane – ku každému ďalšiemu produktu alebo službe, ktoré patria medzi aktivity podniku. Povin- nosť viesť samostatné účty sa nemá vyžadovať od podni- kov, ktorých činnosť je obmedzená na poskytovanie slu- žieb všeobecného hospodárskeho záujmu a ktoré nevykonávajú činnosti mimo rámca takýchto služieb vše- obecného hospodárskeho záujmu. Zdá sa, že nie je (1) (2) (3) (4) (5) 12 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 2 potrebné vyžadovať rozdelenie účtov patriacich do sféry služieb všeobecného hospodárskeho záujmu alebo do sféry osobitných alebo výlučných práv, pokiaľ to nie je potrebné na rozdelenie výdavkov a príjmov medzi tieto služby a pro- dukty a tie, ktoré nepatria medzi služby všeobecného hospodárskeho záujmu alebo osobitné a výlučné práva. na základe otvoreného, transparentného a nediskriminač- ného postupu, nejaví sa, že by bolo potrebné vyžadovať v tomto období od podnikov, aby viedli samostatné účto- vanie. (8) (9) Vyžadovať od členských štátov, aby zabezpečili, že rele- vantné podniky budú viesť samostatné účtovanie, je naj- lepším spôsobom, ako možno dosiahnuť čestné a efektívne uplatňovanie pravidiel súťaže v týchto podnikoch. Komi- sia schválila oznámenie o službách všeobecného záujmu v Európe (1), v ktorom zdôrazňuje ich dôležitosť. Je potrebné zohľadniť dôležitosť sektorov, ktoré zahŕňajú služby všeobecného záujmu, ako aj možnú silnú pozíciu relevantných podnikov na trhu a ohrozenie vznikajúcej súťaže v tých oblastiach, ktoré sa liberalizujú. V súlade so zásadou proporcionality je potrebné a vhodné, aby sa v záujme dosiahnutia základného cieľa – transparentnosti – stanovili pravidlá o vedení samostatných účtov. Táto smernica sa obmedzuje na to, čo je potrebné na dosiahnu- tie cieľov realizovaných v súlade s tretím odsekom článku 5 Zmluvy. V ustanoveniach o určitých sektoroch, ktoré schválilo spo- ločenstvo sa od členských štátov a niektorých podnikov žiada, aby viedli samostatné účtovanie. Je to potrebné na to, aby sa zabezpečil rovnaký prístup ku všetkým eko- nomickým aktivitám v celom spoločenstve a aby sa rozší- rilo požadovanie samostatného účtovania vo všetkých porovnateľných situáciách. Táto smernica nemá meniť a dopĺňať špecifické predpisy, ktoré sa na ten istý účel nachádzajú v iných ustanoveniach spoločenstva, a nemá sa aplikovať na tie aktivity podnikov, ktoré spadajú pod tieto ustanovenia. (10) So zreteľom na obmedzenie možného vplyvu na súťaž a s cieľom vyhnúť sa uvaleniu priveľkého administratív- neho bremena nie je v súčasnosti potrebné vyžadovať od podnikov s celkovým čistým ročným obratom nižším ako 40 miliónov EUR, aby viedli samostatné účtovanie. Vzhľa- dom na obmedzený potenciál ovplyvňovania obchodu medzi členskými štátmi nie je v súčasnosti potrebné vyža- dovať samostatné účtovanie v súvislosti s poskytovaním určitých kategórií služieb. Táto smernica sa má uplatňovať bez ohľadu na iné záväzky, ktoré súvisia s povinnosťou platnou pre členské štáty poskytovať Komisii informácie. (11) V prípade, že sa náhrada poskytovania služieb všeobec- ného hospodárskeho záujmu viaže na určité obdobie (1) Ú. v. ES C 281, 26. 9. 1996, s. 3. (12) článok 295 Zmluvy stanovuje, že Zmluva v nijakom prí- pade nebude zasahovať do pravidiel, ktorými sa v člen- ských štátoch riadi systém vlastníctva majetku. Medzi verejnými a súkromnými podnikmi sa nesmie uskutočňo- vať bezdôvodná diskriminácia pri uplatňovaní pravidiel súťaže. Táto smernica sa má uplatňovať tak vo verejných, ako aj v súkromných podnikoch. (13) Členské štáty majú rozdielne administratívne územné štruktúry. Táto smernica sa týka štátnych orgánov člen- ských štátov na všetkých úrovniach. (14) Smernica 80/723/EHS sa mení a dopĺňa takto: SCHVÁLILA TÚTO SMERNICU: Článok 1 Smernica 80/723/EHS sa mení a dopĺňa takto: 1. Názov sa nahrádza týmto textom: „Smernica Komisie 80/723/EHS z 25. júna 1980 o transpa- rentnosti finančných vzťahov členských štátov a verejných podnikov a o finančnej transparentnosti v niektorých podni- koch. “ 2. články 1 a 2 sa nahrádzajú týmto textom: „Článok 1 1. Členské štáty zabezpečia, aby finančné vzťahy medzi štát- nymi orgánmi a verejnými podnikmi boli transparentné, ako to stanovuje táto smernica, z čoho jasne vyplýva, že: a) verejné fondy sú prostredníctvom štátnych orgánov priamo dostupné pre zainteresované verejné podniky; b) verejné orgány poskytujú verejné fondy prostredníctvom verejných podnikov alebo finančných inštitúcií; c) verejné fondy sa využívajú skutočne na ten účel, na ktorý boli určené. 2. Bez toho, aby sa zasahovalo do osobitných ustanovení spo- ločenstva, členské štáty zabezpečia, aby finančná a organi- začná štruktúry všetkých podnikov, od ktorých sa vyžaduje zavedenie samostatného účtovania, sa presne odrážala v samo- statnom účtovaní, aby boli jasne viditeľné: a) výdavky a príjmy súvisiace s jednotlivými aktivitami b) všetky podrobnosti súvisiace s postupom pri rozdeľovaní a prideľovaní výdavkov a príjmov na jednotlivé aktivity. 08/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 13 Článok 2 1. Na účely tejto smernice: a) b) c) d) e) f) g) ‚štátne orgány‘ označujú všetky štátne orgány vrátane štát- nych a regionálnych, miestnych a všetkých ostatných územných orgánov; ‚verejné podniky‘ označujú všetky podniky, na ktoré môžu mať štátne orgány, a to priamo alebo nepriamo, domi- nantný vplyv prostredníctvom ich vlastnenia, finančnej účasti alebo predpisov, ktorými sa riadia; ‚verejné podniky, ktoré pôsobia vo výrobnom sektore‘ označujú všetky podniky, v ktorých výroba ako základná oblasť činnosti predstavuje najmenej 50 % ročného obra- tu. Ide o tie podniky, ktorých prevádzka spadá do oddielu D – Výroba (pododdiel DA až po pododdiel DN vrátane) klasifikácie NACE (Rev. 1) (*); ‚podnik, od ktorého sa vyžaduje viesť samostatné účtova- nie‘ označuje taký podnik, ktorému členský štát udelil oso- bitné alebo výlučné právo na základe článku 86 (1) Zmluvy, alebo taký, ktorý bol poverený vykonávaním slu- žieb všeobecného hospodárskeho záujmu na základe článku 86 (2) Zmluvy a dostáva v súvislosti s týmito služ- bami štátnu pomoc v akejkoľvek forme vrátane grantov, podpory alebo náhrad a ktorý vykonáva aj iné činnosti; ‚iné činnosti‘ označujú, na jednej strane, všetky produkty alebo služby, v súvislosti s ktorými boli podniku udelené osobitné alebo výlučné práva, alebo všetky služby všeobec- ného hospodárskeho záujmu, ktorými bol podnik pove- rený a, na druhej strane, každý ďalší osobitný produkt, v súvislosti s ktorým podnik vykonáva určité činnosti; ‚výlučné práva‘ označujú tie práva, ktoré členský štát ude- ľuje jednému podniku prostredníctvom akéhokoľvek legi- slatívneho, regulačného alebo administratívneho právneho úkonu, ktorým sa preň rezervuje právo poskytovať služby alebo vykonávať aktivity v medziach daného geografic- kého územia; ‚osobitné práva‘ označujú práva, ktoré členský štát udelil obmedzenému počtu podnikov prostredníctvom akého- koľvek legislatívneho, regulačného alebo administratív- neho právneho úkonu, ktorým sa v medziach daného geo- grafického územia: — obmedzuje počet podnikov, ktoré môžu poskytovať služby alebo vykonávať určité činnosti ináč ako podľa objektívnych, proporcionálnych a nediskriminačných kritérií na dva alebo tri, alebo — udeľuje podnikom alebo podniku, a to ináč ako na základe spomínaných kritérií, právne alebo regu- lačné zvýhodnenie, ktoré podstatne ovplyvní schop- nosť ktoréhokoľvek podniku poskytovať rovnaké služby alebo vykonávať rovnaké činnosti na tom istom geografickom území za rovnakých podmienok. 2. Dominantný vplyv časti štátnych orgánov sa predpokladá vtedy, keď tieto orgány priamo alebo nepriamo vo vzťahu k podniku: a) vlastnia väčšiu časť upísaného kapitálu podniku, alebo b) kontrolujú väčšinu hlasov pridelených k akciám, ktoré podniky vydali, alebo c) môžu dosadiť viac ako polovicu členov do správnych, ria- diacich a dozorných orgánov. (*) Ú. v. ES L 83, 3. 4. 1993, s. 1. “ 3. V článku 3 sa „Článok 1“ nahrádza výrazom „Článok 1(1)“. 4. Vsúva sa článok 3a v tomto znení: „článok 3a 1. S cieľom zabezpečiť transparentnosť na základe článku 1 (2) urobia členské štáty opatrenia potrebné na to, aby každý podnik viedol samostatné účtovanie tak, že: a) vnútorné účty zodpovedajúce jednotlivým činnostiam sú samostatné; b) všetky výdavky a príjmy sa správne rozdeľujú na základe rovnako uplatňovaných a objektívne odôvodnených zásad účtovania nákladov; c) zásady účtovania nákladov, podľa ktorých sa vedú samo- statné účty, sú jasne stanovené. 2. Odsek 1 platí iba pre tie aktivity, ktoré nespadajú pod oso- bitné ustanovenia spoločenstva, a nedotýka sa žiadnych záväz- kov vyplývajúcich zo Zmluvy alebo podobných špecifických ustanovení. “ členských štátov alebo podnikov 5. Články 4 a 5 sa nahrádzajú týmto textom: „článok 4 1. Pokiaľ ide o transparentnosť stanovenú článkom 1 (1), táto smernica sa nevzťahuje na finančné vzťahy medzi štátnymi orgánmi a a) verejnými podnikmi, pokiaľ ide o služby, ktorých posky- tovanie pravdepodobne neovplyvní obchod medzi člen- skými štátmi vo väčšom rozsahu; b) centrálnymi bankami; — určuje ináč ako na základe takýchto kritérií niekoľko konkurujúcich si podnikov ako oprávnených poskyto- vať služby alebo vykonávať určité činnosti, alebo c) štátnymi úverovými inštitúciami, pokiaľ ide o depozit štát- nych fondov, vložených štátnymi orgánmi za bežných obchodných podmienok; 14 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 2 d) verejnými podnikmi, ktorých celkový čistý ročný obrat v období dvoch finančných rokov, ktoré predchádzajú tomu roku, v ktorom sa poskytnú alebo využijú fondy podľa článku 1 (1), bol menej ako 40 miliónov EUR. Avšak pre štátne úverové inštitúcie je zodpovedajúcim limitom konečná bilancia 800 miliónov EUR. 2. Pokiaľ ide o transparentnosť stanovenú článkom 1 (2), táto smernica sa nevzťahuje na: a) podniky poskytujúce služby, ktoré pravdepodobne vo väč- šom rozsahu neovplyvnia obchod medzi členskými štátmi; b) podniky, ktorých celkový čistý ročný obrat počas dvoch finančných rokov predchádzajúcich ktorémukoľvek takému roku, v ktorom využívajú osobitné alebo výlučné práva udelené členským štátom na základe článku 86 (1) Zmluvy, alebo počas ktorého boli poverené poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu na základe článku 86 (2) Zmluvy, nedosiahol 40 miliónov EUR; avšak pre štátne úverové inštitúcie je zodpovedajúcim limitom konečná bilancia 800 miliónov EUR; c) na podniky, ktoré boli poverené poskytovaním služieb vše- obecného hospodárskeho záujmu na základe článku 86 (2) Zmluvy, ak štátna pomoc v akejkoľvek forme, vrátane všet- kých grantov, podpory alebo náhrad, ktoré obdržia, bola viazaná na určité obdobie na základe otvoreného, transpa- rentného a nediskriminačného postupu. Článok 5 1. Členské štáty zabezpečia, aby sa informácie o finančných vzťahoch podľa článku 1 (1) uchovávali a boli Komisii k dis- pozícii počas piatich rokov od konca finančného roku, v kto- rom boli štátne fondy k dispozícii zainteresovaným verejným podnikom. Ak sa však tieto fondy využijú počas neskoršieho finančného roku, potom začína päťročný časový limit plynúť od konca tohto finančného roku. 2. Členské štáty zabezpečia, aby sa informácie o finančnej a organizačnej štruktúre podnikov, na ktoré sa vzťahuje člá- nok 1 (2) uchovávali a aby boli Komisii k dispozícii počas pia- tich rokov od konca finančného roku, na ktorý sa informácia vzťahuje. 3. Členské štáty poskytnú Komisii na požiadanie, ak to Komi- sia považuje za potrebné, informácie vzťahujúce sa na odseky 1 a 2, a to aj s podkladmi o splnení cieľov. “ 6. V článku 5a (3) sa „ECU“ nahrádza „EUR“. 7. V článku 6 (1) sa „článok 5 (2)“ nahrádza textom „článok 5 (3)“ Článok 2 Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia, ktoré budú v súlade s touto smernicou júla 2001. Bezodkladne o tom informujú najneskôr do 31. Komisiu. Článok 1 (2) smernice 80/723/EHS zmenenej a doplnenej touto smernicou, je účinný od 1. januára 2002. Keď členské štáty prijmú tieto ustanovenia, uvedú v nich odkaz na túto smernicu alebo ich takýto odkaz bude sprevádzať pri príležitosti ich úradného uverejnenia. Členské štáty stanovia spôsob vykonania tohto odkazu. Článok 3 Táto smernica nadobúda účinnosť 20. deň po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 4 Táto smernica je určená členským štátom. V Bruseli 26. júla 2000 Za Komisiu Mario MONTI člen Komisie


title: Dictamen del Consejo de 28 de febrero de 2000 en relación con el programa de estabilidad actualizado del Reino Unido para el período comprendido entre 1998-1999 y 2004-2005

eurovoc_concepts:
United Kingdom
economic convergence
economic cooperation
economic stabilisation
public finance

text: 6. 4. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 98/5 DICTAMEN DEL CONSEJO de 28 de febrero de 2000 en relaci(cid:243)n con el programa de estabilidad actualizado del Reino Unido para el per(cid:237)odo com- prendido entre 1998-1999 y 2004-2005 (2000/C 98/05) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 1466/97 del Consejo, de 7 de julio de 1997, relativo al reforzamiento de la supervisi(cid:243)n de las situaciones presupuestarias y a la supervisi(cid:243)n y coordinaci(cid:243)n de las pol(cid:237)ticas econ(cid:243)micas (1), y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:237)culo 9, Vista la Recomendaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n, Previa consulta al ComitØ Econ(cid:243)mico y Financiero, HA EMITIDO EL PRESENTE DICTAMEN: El 28 de febrero de 2000, el Consejo examin(cid:243) el programa de convergencia actualizado del Reino Unido que abarca el pe- r(cid:237)odo comprendido entre 1998-1999 y 2004-2005. El pro- grama prevØ un superÆvit presupuestario del 0,3 % del pro- ducto interior bruto (PIB) en 1999-2000, prequeæos superÆvit en los dos aæos siguientes (2000-2001 y 2001-2002) y pe- queæos dØficit en los aæos 2002-2003 a 2004-2005. El Con- sejo elogia la clara presentaci(cid:243)n de la actualizaci(cid:243)n del pro- grama de convergencia, que facilita el anÆlisis de la evoluci(cid:243)n de la situaci(cid:243)n macroecon(cid:243)mica y presupuestaria actual y pre- vista del Reino Unido. El Consejo considera apropiado que el programa haga hincapiØ en el logro de la estabilidad macroe- con(cid:243)mica basada en una situaci(cid:243)n presupuestaria saneada y en la continuaci(cid:243)n de la reforma estructural. AdemÆs, el Consejo estima que el programa se ajusta plenamente a las orientacio- nes generales de pol(cid:237)tica econ(cid:243)mica. El programa utiliza como hip(cid:243)tesis central una recuperaci(cid:243)n del crecimiento del PIB, que pasar(cid:237)a del 1,75 % en 1999 a una tasa pr(cid:243)xima a la tendencia (estimada en el 2,50 %), hip(cid:243)tesis que el Consejo considera realista. Por otro lado, las previsiones del programa para la hacienda pœblica se basan, por motivos de prudencia, en una hip(cid:243)tesis de menor crecimiento (el 2,25 %), lo que el Consejo considera adecuado. toma nota de que, en el marco de la actual pol(cid:237)tica econ(cid:243)mica, el programa prevØ que el Reino Unida alcance su objetivo de inflaci(cid:243)n durante el per(cid:237)odo cubierto por el mismo; asimismo, observa que probablemente estos resultados serÆn compatibles con la definici(cid:243)n de estabilidad de precios del Banco Central Europeo. El Reino Unido viene cumpliendo desde hace algœn tiempo el criterio de convergencia en materia de tipos de interØs a largo plazo, lo que contribuye a confirmar la credibilidad de la po- l(cid:237)tica macroecon(cid:243)mica orientada a la estabilidad del Reino Unido. El Consejo observa que, si bien existen indicios de una menor volatilidad del tipo de cambio, aœn no puede con- cluirse que este marco econ(cid:243)mico haya proporcionado un tipo de cambio estable. Por consiguiente, al igual que en el Dicta- men sobre el anterior programa de convergencia (2), el Consejo recomienda que el Reino Unido prosiga sus pol(cid:237)ticas orientadas a la estabilidad con vistas a garantizar la estabilidad del tipo de cambio, lo que, a su vez, contribuir(cid:237)a a reforzar la estabilidad de la econom(cid:237)a. El Consejo observa con satisfacci(cid:243)n la previsi(cid:243)n de que el saldo ajustado c(cid:237)clicamente de las administraciones pœblicas tienda a aproximarse al equilibrio durante el per(cid:237)odo cubierto por el programa (hasta 2004-2005), ajustÆndose as(cid:237) a las exigencias del pacto de estabilidad y crecimiento. Con todo, el Consejo observa y acoge favorablemente el aumento de la proporci(cid:243)n del gasto de inversi(cid:243)n pœblica en el PIB. TambiØn toma nota de que la asignaci(cid:243)n trienal de los gastos de los ministerios ha dado mÆs estabilidad a las finanzas pœblicas y este mecanismo deber(cid:237)a contribuir a garantizar la consolidaci(cid:243)n de las restric- ciones presupuestarias durante el ciclo econ(cid:243)mico. El Consejo toma nota de que la proporci(cid:243)n de deuda pœblica bruta del Reino Unido se mantiene por debajo del 60 % del PIB y se espera que caiga hasta el 45 % en 1999-2000. El Consejo acoge favorablemente la nueva reducci(cid:243)n prevista de la propor- ci(cid:243)n de deuda pœblica por debajo del 40 % del PIB para 2004-2005. En lo que se refiere a la inflaci(cid:243)n y a los tipos de interØs, el Reino Unido sigue cumpliendo los criterios de convergencia con cierto margen. El Consejo observa que una importante condici(cid:243)n con el fin de mantener bajas las expectativas de inflaci(cid:243)n la constituye el marco monetario para el estableci- miento del objetivo de inflaci(cid:243)n (la facultad de modificar los tipos de interØs se atribuye al Banco de Inglaterra). El Consejo El Consejo acoge favorablemente las reformas estructurales in- cluidas en el programa y observa con satisfacci(cid:243)n que el desa- rrollo de las reformas econ(cid:243)micas deberÆ contribuir a propor- cionar la flexibilidad requerida para mejorar el rendimiento subyacente de la econom(cid:237)a y a garantizar la reducci(cid:243)n al m(cid:237)- nimo de las divergencias en la posici(cid:243)n c(cid:237)clica entre el Reino Unido y sus socios europeos. (1) DO L 209 de 2. 8. 1997, p. 1. (2) Dictamen del Consejo de 8 de febrero de 1999, sobre el programa de convergencia del Reino Unido, 1997-1998 a 2003-2004 (DO C 68 de 11. 3. 1999, p. 5)