title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0528/00 från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen. Minskad mervärdeskattesats för pressprodukter som distribueras på elektronisk väg.

eurovoc_concepts:
VAT rate
common commercial policy
electronic publishing
press

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/97 (2000/C 374 E/112) SKRIFTLIG FR¯GA E-0528/00 fr(cid:229)n Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Minskad merv(cid:228)rdeskattesats f(cid:246)r pressprodukter som distribueras p(cid:229) elektronisk v(cid:228)g Medlemsstaterna f(cid:229)r i enlighet med sj(cid:228)tte direktivet om merv(cid:228)rdeskatt anv(cid:228)nda sig av en minskad skattesats f(cid:246)r vissa tj(cid:228)nster och leveranser. Exempelvis tar m(cid:229)nga stater upp tidningar och tidskrifter i bilaga H till n(cid:228)mnda direktiv och tar d(cid:228)rmed ut minskad merv(cid:228)rdeskatt p(cid:229) dessa produkter. Det (cid:228)r emellertid ocks(cid:229) ett faktum att allt fler pressprodukter distribueras p(cid:229) elektronisk v(cid:228)g och att det d(cid:228)rigenom f(cid:246)religger en snedvridning av konkurrensen mellan (cid:148)materialbundna(cid:148) och (cid:148)immateriella(cid:148) publikationer. Kommissionen ombes d(cid:228)rf(cid:246)r att meddela om medlemsstaterna i framtiden kommer att ha m(cid:246)jlighet att utvidga den minskade merv(cid:228)rdeskattesatsen till att (cid:228)ven omfatta pressprodukter som distribueras p(cid:229) elektronisk v(cid:228)g, s(cid:228)rskilt cd-romskivor och onlinepublikationer. Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 april 2000) Enligt g(cid:228)llande gemenskapslagstiftning om merv(cid:228)rdeskattesatser, s(cid:228)rskilt artikel 12 i det sj(cid:228)tte merv(cid:228)rdes- skattedirektivet 77/388/CEE (1), skall i princip den normala skattesatsen till(cid:228)mpas p(cid:229) tidningar och andra informationsb(cid:228)rare. Medlemsstater som s(cid:229) (cid:246)nskar kan dock anv(cid:228)nda sig av en minskad skattesats f(cid:246)r b(cid:246)cker, tidningar och tidskrifter. Betr(cid:228)ffande immateriella tillg(cid:229)ngar godk(cid:228)nde Ekofinr(cid:229)det i juni 1998 principen att tillhandah(cid:229)llandet av en produkt i numerisk form genom ett elektroniskt n(cid:228)t (cid:228)r en handling som i fr(cid:229)ga om merv(cid:228)rdesskatt skall betraktas som en tj(cid:228)nst. Fr(cid:229)gan huruvida vissa av dessa tj(cid:228)nster skall tas med p(cid:229) f(cid:246)rteckningen (cid:246)ver varor och tj(cid:228)nster f(cid:246)r vilka en l(cid:228)gre skattesats kan g(cid:228)lla kommer att granskas i ett vidare sammanhang vid n(cid:228)sta (cid:246)versyn av till(cid:228)mpnings- omr(cid:229)det f(cid:246)r minskade merv(cid:228)rdesskattesatser. Det (cid:228)r f(cid:246)r tidigt att redan nu f(cid:246)rs(cid:246)ka f(cid:246)regripa kommis- sionens slutsatser och att uttala sig om hur pressprodukter som distribueras p(cid:229) elektronisk v(cid:228)g skall behandlas i framtiden. (1) EGT L 145, 13. 6. 1977. Direktivet senast (cid:228)ndrat genom direktiv 1999/85/EG (EGT L 277, 28. 10. 1999). (2000/C 374 E/113) SKRIFTLIG FR¯GA E-0532/00 fr(cid:229)n Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: De villkor som vissa italienska kreditinstitut till(cid:228)mpar f(cid:246)r sina egna kontohavare Vilka konsumentskyddsbest(cid:228)mmelser finns det n(cid:228)r det g(cid:228)ller bankkonton? Kan bankerna, bortsett fr(cid:229)n best(cid:228)mmelser r(cid:246)rande ockerr(cid:228)ntor, alltid g(cid:246)ra som de vill eller m(cid:229)ste de (cid:129) enligt EU:s uppfattning (cid:129) f(cid:246)lja vissa best(cid:228)mda regler? K(cid:228)nner kommissionen till att vissa kreditinstitut i Italien har fastst(cid:228)llt en (cid:246)vertrasseringsr(cid:228)nta p(cid:229) 13 procent, medan r(cid:228)ntan p(cid:229) de pengar som finns p(cid:229) kontot bara (cid:228)r 0,1 procent (eller (cid:228)nnu l(cid:228)gre)?


title: Richtlinie 2000/52/EG der Kommission vom 26. Juli 2000 zur Änderung der Richtlinie 80/723/EWG über die Transparenz der finanziellen Beziehungen zwischen den Mitgliedstaaten und den öffentlichen Unternehmen

eurovoc_concepts:
EU Member State
economic relations
public sector

formats: html pdf print

text: 29. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 193/75 RICHTLINIE 2000/52/EG DER KOMMISSION vom 26. Juli 2000 zur Änderung der Richtlinie 80/723/EWG über die Transparenz der finanziellen Beziehungen zwischen den Mitgliedstaaten und den öffentlichen Unternehmen DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 86 Absatz 3, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) (5) Gemäß der Richtlinie 80/723/EWG der Kommission (1), zuletzt geändert durch die Richtlinie 93/84/EWG (2), haben die Mitgliedstaaten die Transparenz bei den finan- ziellen Beziehungen zwischen der öffentlichen Hand und den öffentlichen Unternehmen zu gewährleisten. Gemäß der Richtlinie 80/723/EWG haben die Mitgliedstaaten bestimmte finanzielle Angaben aufzubewahren und der Kommission auf Verlangen vorzulegen, sowie andere Informationen in Form von Jahresberichten zu erteilen. Bestimmte Wirtschaftssektoren, die sich in der Vergan- genheit durch das Vorhandensein nationaler, regionaler oder örtlicher Monopole auszeichneten, wurden oder werden in Anwendung der Vertragsbestimmungen oder von den Mitgliedstaaten oder der Gemeinschaft erlas- sener Regeln teilweise oder vollständig dem Wettbewerb geöffnet. Dabei hat sich gezeigt, wie wichtig es ist, für eine angemessene und wirksame Anwendung der Wett- bewerbsregeln des EG-Vertrages in diesen Sektoren zu sorgen, damit insbesondere der Mißbrauch einer beherr- schenden Stellung im Sinne von Artikel 82 EG-Vertrag verhindert wird und nur solche staatlichen Beihilfen gewährt werden, die im Sinne von Artikel 87 EG-Vertrag mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar sind, unbe- schadet einer möglichen Anwendung von Artikel 86 Absatz 2 EG-Vertrag. In solchen Sektoren gewähren die Mitgliedstaaten häufig einzelnen Unternehmen besondere oder ausschließliche Rechte, oder sie leisten Zahlungen oder eine andere Art des Ausgleichs an einzelne Unternehmen, die mit der Erbringung von Dienstleistungen von allgemeinem wirt- schaftlichem Interesse betraut sind. Diese Unternehmen stehen häufig im Wettbewerb mit anderen Unter- nehmen. Gemäß Artikel 86 Absätze 2 und 3 EG-Vertrag ist es grundsätzlich Sache der Mitgliedstaaten, bestimmte Unternehmen mit der Erbringung bestimmter Dienstlei- stungen von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse, die sie definieren, zu betrauen, wobei die Kommission die korrekte Anwendung dieses Artikels zu gewährleisten hat. Gemäß Artikel 86 Absatz 1 EG-Vertrag dürfen die Mitgliedstaaten in bezug auf öffentliche Unternehmen und Unternehmen, denen sie besondere oder ausschließ- liche Rechte gewähren, keine dem EG-Vertrag widerspre- chende Maßnahmen treffen oder beibehalten. Artikel 86 Absatz 2 EG-Vertrag gilt für Unternehmen, die mit Dienstleistungen von allgemeinem wirtschaftlichem (1) ABl. L 195 vom 29. 7. 1980, S. 35. (2) ABl. L 254 vom 12. 10. 1993, S. 16. Interesse betraut sind. Gemäß Artikel 86 Absatz 3 EG- Vertrag hat die Kommission auf die Anwendung von Artikel 86 zu achten und geeignete Richtlinien oder Entscheidungen an die Mitgliedstaaten zu richten. Ausle- gungsbestimmungen, die dem EG-Vertrag im Protokoll über den öffentlich-rechtlichen Rundfunk in den Mitgliedstaaten beigefügt sind, bringen zum Ausdruck, daß die Bestimmungen des EG-Vertrags nicht die Befugnis der Mitgliedstaaten berühren, den öffentlich- rechtlichen Rundfunk zu finanzieren, sofern die Finan- zierung der Rundfunkanstalten dem öffentlich-rechtli- chen Auftrag, wie er von den Mitgliedstaaten den Anstalten übertragen, festgelegt und ausgestaltet wird, dient und die Handels- und Wettbewerbsbedingungen in der Gemeinschaft nicht in einem Ausmaß beeinträchtigt, das dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft, wobei den Erfordernissen der Erfüllung des öffentlich-rechtlichen Auftrags Rechnung zu tragen ist. Um die Anwendung von Artikel 86 EG-Vertrag sicherzustellen, bedarf die Kommission der hierfür erforderlichen Informationen. Dies bedingt die Festlegung der Voraussetzungen für die Herstellung von Transparenz. Situationen aufgrund der Komplexe verschiedenen Formen öffentlicher und privater Unternehmen, denen besondere oder ausschließliche Rechte gewährt oder die Erbringung von Dienstleistungen von allgemeinem wirt- schaftlichem Interesse übertragen wurde, das Ausmaß der Tätigkeiten, die von einem einzigen Unternehmen ausgeübt werden können und der unterschiedliche Grad an Marktliberalisierung in den einzelnen Mitgliedstaaten können solcherart sein, daß sie die Anwendung der Wettbewerbsregeln und insbesondere von Artikel 86 EG-Vertrag erschweren. Die Mitgliedstaaten und die Kommission benötigen deshalb eingehende Angaben über die interne Finanzstruktur und den Aufbau dieser Unternehmen, und dabei vor allem getrennte und zuver- lässige Bücher über die verschiedenen von ein und demselben Unternehmen ausgeübten Tätigkeiten. Derar- tige Angaben sind oft nicht vorhanden und nicht immer hinreichend detailliert oder zuverlässig. Aus diesen Büchern sollen die Unterschiede zwischen den einzelnen Tätigkeiten, die mit jeder Tätigkeit verbundenen Kosten und Einnahmen, die Verfahren der Zuordnung und Zuweisung von Kosten und Einnahmen hervorgehen. Getrennte Bücher sollten zum einen für die Waren oder Dienstleistungen vorhanden sein, in bezug auf die ein Mitgliedstaat besondere oder ausschließliche Rechte gewährt oder das Unternehmen mit der Erbrin- gung einer Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftli- chem Interesse betraut hat, und zum anderen für jede sonstige Ware oder Dienstleistung, in bezug auf die das Unternehmen tätig ist. Die Verpflichtung, getrennte Bücher zu führen, sollte nicht für Unternehmen gelten, deren Tätigkeiten auf die Erbringung von Dienstlei- stungen von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse (6) (7) L 193/76 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 7. 2000 (8) (9) (10) beschränkt ist und die keine Tätigkeiten außerhalb dieser Dienstleistungen ausüben. Die getrennte Buchführung innerhalb des Bereichs der Dienstleistungen von allge- meinem wirtschaftlichem Interesse oder innerhalb des Bereichs der besonderen oder ausschließlichen Rechte ist nur vorzuschreiben, wenn dies für die Zuweisung der Kosten und Einnahmen zwischen diesen Dienstlei- stungen und Waren und den Waren und Dienstlei- stungen außerhalb der Dienstleistungen von allge- meinem wirtschaftlichem Interesse oder der besonderen oder ausschließlichen Rechte erforderlich ist. Das wirksamste Mittel, um eine angemessene und wirk- same Anwendung der Wettbewerbsregeln auf diese Unternehmen zu gewährleisten, besteht darin, daß die Mitgliedstaaten verpflichtet werden, dafür Sorge zu tragen, daß die betreffenden Unternehmen getrennte Bücher führen. Die Kommission hat in einer Mitteilung über die Leistungen der Daseinsvorsorge in Europa (1) die Bedeutung dieser Leistungen hervorgehoben. Zu berücksichtigen ist dabei die Bedeutung der Sektoren, in denen gegebenenfalls Dienstleistungen von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse erbracht werden, die starke Marktposition der betreffenden Unternehmen und die hohe Störungsanfälligkeit des Wettbewerbs, der auf den gerade erst liberalisierten Märkten im Entstehen ist. Gemäß dem Grundsatz der Verhältnismäßigkeit ist es notwendig und für die Verwirklichung des grundle- genden Zieles der Transparenz angemessen, Regeln für eine getrennte Buchführung festzulegen. Diese Richtlinie beschränkt sich auf diejenigen Punkte, die zur Verwirkli- chung der gemäß Artikel 5 Absatz 3 EG-Vertrag verfolgten Ziele erforderlich sind. In einigen Sektoren verpflichten von der Gemeinschaft erlassene Vorschriften die Mitgliedstaaten und bestimmte Unternehmen, getrennte Bücher zu führen. Es ist erfor- derlich, die Gleichbehandlung für sämtliche Wirtschafts- tätigkeiten innerhalb der Gemeinschaft zu gewährleisten und das Erfordernis getrennter Buchführung auf alle vergleichbaren Sachlagen auszudehnen. Mit dieser Richt- linie sollen keine Bestimmungen geändert werden, die für denselben Zweck mit anderen gemeinschaftlichen Vorschriften eingeführt wurden, und sie sollte nicht auf die Tätigkeiten von Unternehmen anwendbar sein, die von diesen Vorschriften erfaßt werden. Im Hinblick darauf, daß die Auferlegung eines übermä- ßigen Verwaltungsaufwands zu vermeiden ist, ist es mit Rücksicht auf die potentiell geringen Auswirkungen auf den Wettbewerb gegenwärtig nicht erforderlich, von Unternehmen mit einem Jahresnettoumsatz von insge- samt weniger als 40 Mio. EUR die Führung getrennter Bücher zu verlangen. In Anbetracht der potentiell geringen Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten ist es gegenwärtig nicht erforderlich, die Führung Erbringung Bücher bestimmter Arten von Dienstleistungen zu verlangen. Diese Richtlinie sollte unbeschadet anderer Vorschriften über die Mitteilung von Informationen durch die Mitgliedstaaten an die Kommission gelten. getrennter der bei (1) ABl. C 281 vom 26. 9. 1996, S. 3. (11) In Fällen, wo der Ausgleich für die Erbringung von Dienstleistungen von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse für einen angemessenen Zeitraum im Rahmen eines offenen, transparenten und nicht diskriminie- renden Verfahrens festgesetzt wurde, ist es gegenwärtig nicht erforderlich, die Führung getrennter Bücher zu verlangen. (12) Gemäß seinem Artikel 295 läßt der EG-Vertrag die Eigentumsordnung in den verschiedenen Mitgliedstaaten unberührt. Bei der Anwendung der Wettbewerbsregeln darf keine unbegründete Unterscheidung zwischen öffentlichen und privaten Unternehmen getroffen werden. Diese Richtlinie ist auf öffentliche und auf private Unternehmen anwendbar. (13) Die Mitgliedstaaten haben einen unterschiedlichen Verwaltungsgebietsaufbau. Diese Richtlinie sollte für die öffentliche Hand der Mitgliedstaaten auf allen Verwal- tungsebenen gelten. (14) Die Richtlinie 80/723/EWG sollte deshalb entsprechend geändert werden — HAT FOLGENDE RICHTLINIE ERLASSEN: Artikel 1 Die Richtlinie 80/723/EWG wird wie folgt geändert: 1. Der Titel erhält folgende Fassung: „Richtlinie 80/723/EWG der Kommission vom 25. Juni 1980 über die Transparenz der finanziellen Beziehungen zwischen den Mitgliedstaaten und den öffentlichen Unter- nehmen sowie über die finanzielle Transparenz innerhalb bestimmter Unternehmen“. 2. Die Artikel 1 und 2 erhalten folgende Fassung: „Artikel 1 (1) Die Mitgliedstaaten gewährleisten unter den in dieser Richtlinie vorgesehenen Bedingungen die Transparenz der finanziellen Beziehungen zwischen der öffentlichen Hand und den öffentlichen Unternehmen, indem sie offenlegen: a) die unmittelbare Bereitstellung öffentlicher Mittel durch die öffentliche Hand für öffentliche Unternehmen; b) die Bereitstellung öffentlicher Mittel durch die öffentliche Hand über öffentliche Unternehmen oder Finanzinstitute; c) die tatsächliche Verwendung dieser öffentlichen Mittel. besonderer Unbeschadet (2) gemeinschaftsrechtlicher Vorschriften gewährleisten die Mitgliedstaaten, daß die Finanz- und Organisationsstruktur der Unternehmen, die zur Erstellung einer getrennten Buchführung verpflichtet sind, sich in den getrennten Büchern genau widerspiegelt, so daß folgendes klar ersichtlich wird: a) eine nach den verschiedenen Geschäftsbereichen getrennte Aufstellung der Kosten und Erlöse; b) eine genaue Angabe der Methode, nach der die Kosten und Erlöse den verschiedenen Geschäftsbereichen zuge- ordnet und zugewiesen werden. 29. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 193/77 Artikel 2 (1) Im Sinne dieser Richtlinie sind: a) ‚öffentliche Hand‘: alle Bereiche der öffentlichen Hand, inklusive Staat sowie regionale, lokale und alle anderen Gebietskörperschaften; b) ‚öffentliches Unternehmen‘: jedes Unternehmen, auf das finanzieller die öffentliche Hand aufgrund Eigentums, Beteiligung, Satzung oder sonstiger Bestimmungen, die die Tätigkeit des Unternehmens regeln, unmittelbar oder mittelbar einen beherrschenden Einfluß ausüben kann; c) ‚öffentliches Unternehmen des verarbeitenden Gewerbes‘: jedes Unternehmen, dessen Haupttätigkeit — definiert als Tätigkeit, die mindestens 50 % des gesamten Jahresum- satzes ausmacht — die Verarbeitung ist, d. h. dessen Tätigkeiten unter Abschnitt D — Verarbeitendes Gewerbe (Unterabschnitte DA bis einschließlich DN) der NACE-(Rev. 1)-Klassifizierung (*) fallen; d) ‚Unternehmen, das zu einer getrennten Buchführung verpflichtet ist‘: jedes Unternehmen, dem besondere oder ausschließliche Rechte nach Artikel 86 Absatz 1 EG- Vertrag gewährt werden oder das mit Dienstleistungen von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse nach Artikel 86 Absatz 2 EG-Vertrag betraut ist und das für diese Dienstleistungen staatliche Beihilfen in jedweder Form einschließlich Geld- und Ausgleichsleistungen erhält und das in verschiedenen Geschäftsbereichen tätig ist; e) ‚verschiedene Geschäftsbereiche‘: auf der einen Seite alle Produkte oder Dienstleistungen, für die ein Unternehmen besondere oder ausschließliche Rechte erhalten hat, oder alle Dienstleistungen von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse, mit denen ein Unternehmen betraut worden ist sowie auf der anderen Seite jedes andere getrennte Produkt oder jede andere Dienstleistung des Unterneh- mens; f) ‚ausschließliche Rechte‘: Rechte, die ein Mitgliedstaat einem Unternehmen durch Rechts- oder Verwaltungsvor- schriften gewährt, wenn der Mitgliedstaat die Leistung eines Dienstes oder einer Tätigkeit in einem bestimmten Gebiet einem einzigen Unternehmen vorbehält; g) ‚besondere Rechte‘: Rechte, die ein Mitgliedstaat durch Rechts- oder Verwaltungsvorschriften einer begrenzten Zahl von Unternehmen in einem bestimmten Gebiet gewährt, wenn der Staat — die Zahl dieser Unternehmen auf zwei oder mehrere Unternehmen begrenzt, ohne sich dabei an objektive, angemessene und nichtdiskriminierende Kriterien zu halten, um eine Leistung zu erbringen oder eine Tätigkeit zu betreiben, oder — mehrere konkurrierende Unternehmen nach anderen als solchen Kriterien bestimmt, um eine Leistung zu erbringen oder eine Tätigkeit zu betreiben, oder — einem oder mehreren Unternehmen nach anderen als solchen Kriterien, durch Rechts- oder Verwaltungs- vorschriften besondere Vorteile einräumt, die die Fähigkeit anderer Unternehmen, die gleiche Tätigkeit in demselben Gebiet unter wesentlich gleichen Bedin- gungen zu leisten, wesentlich beeinträchtigen. (2) Es wird vermutet, daß ein beherrschender Einfluß ausgeübt wird, wenn die öffentliche Hand unmittelbar oder mittelbar: a) die Mehrheit des gezeichneten Kapitals des Unterneh- mens besitzt oder b) über die Mehrheit der mit den Anteilen des Unterneh- mens verbundenen Stimmrechte verfügt oder c) mehr als die Hälfte der Mitglieder des Verwaltungs-, Leistungs- oder Aufsichtsorgans des Unternehmens bestellen kann. (*) ABl. L 83 vom 3. 4. 1993, S. 1. “ 3. In Artikel 3 wird „Artikel 1“ ersetzt durch „Artikel 1 Absatz 1“. 4. Es wird folgender Artikel 3a eingefügt: „Artikel 3a (1) Zur Gewährleistung der Transparenz gemäß Artikel 1 Absatz 2 ergreifen die Mitgliedstaaten die notwendigen jedem Unter- Maßnahmen, um sicherzustellen, daß bei nehmen, das zu einer getrennten Buchführung verpflichet ist, a) die internen Konten, die den verschiedenen Geschäfts- bereichen entsprechen, getrennt geführt werden, b) alle Kosten und Erlöse auf der Grundlage einheitlich angewandter und objektiv gerechtfertigter Kostenrech- nungsgrundsätze korrekt zugeordnet und zugewiesen werden, c) die Kostenrechnungsgrundsätze, die der getrennten Buchführung zugrunde liegen, eindeutig bestimmt sind. Absatz 1 gilt nur für die Geschäftsbereiche, die (2) nicht bereits von anderen Spezialvorschriften der Gemein- schaft erfaßt sind; die Verpflichtungen der Mitgliedstaaten und Unternehmen aus dem EG-Vertrag oder aus solchen Spezialvorschriften bleiben hiervon unberührt. “ 5. Artikel 4 und 5 erhalten folgende Fassung: „Artikel 4 (1) Hinsichtlich der in Artikel 1 Absatz 1 genannten Transparenz findet diese Richtlinie keine Anwendung auf die finanziellen Beziehungen zwischen der öffentlichen Hand und a) öffentlichen Unternehmen, welche die Erbringung von Dienstleistungen betreffen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen geeignet sind; nicht merklich zu b) Zentralbanken; c) öffentlichen Kreditanstalten hinsichtlich der Anlage öffentlicher Mittel seitens der öffentlichen Hand zu normalen Marktbedingungen; L 193/78 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 7. 2000 d) öffentlichen Unternehmen mit einem Jahresnettoumsatz von weniger als insgesamt 40 Mio. EUR in den beiden die Rechnungsjahren, der der Bereitstellung oder Verwendung der in Artikel 1 Absatz 1 genannten Mittel vorangehen. Bei den öffentlichen Kreditanstalten von entspricht 800 Mio. EUR. einer Bilanzsumme diese Grenze b) Unternehmen mit einem Jahresnettoumsatz Soweit die Transparenz im Sinne von Artikel 1 (2) Absatz 2 gemeint ist, gilt diese Richtlinie nicht für a) Unternehmen, welche die Erbringung von Dienstlei- stungen betreffen, die den Handel zwischen Mitglied- staaten nicht merklich zu beeinträchtigen geeignet sind; von weniger als 40 Mio. EUR in den beiden Rechnungs- jahren, die einem Jahr vorangehen, in dem sie ein von einem Mitgliedstaat oder ausschließliches Recht im Sinne von Artikel 86 Absatz 1 hatten oder mit der Erbringung einer Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse gemäß Artikel 86 Absatz 2 EG-Vertrag betraut waren; bei öffentlichen Kreditanstalten entspricht diese Grenze einer Bilanzsumme von 800 Mio. EUR; besonderes gewährtes sofern c) Unternehmen, die mit der Erbringung von Dienstlei- stungen von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse im Sinne von Artikel 86 Absatz 2 EG-Vertrag betraut wurden, staatlichen ihnen Beihilfen in jeglicher Form einschließlich Zuschüssen, einen Unterstützung oder Ausgleichsleistungen für angemessenen Zeitraum im Rahmen eines offenen, transparenten und nicht diskriminierenden Verfahrens festgesetzt wurden. gewährten die die treffen Die Mitgliedstaaten Artikel 5 (1) erforderlichen Maßnahmen, damit die Angaben über finanzielle Bezie- hungen im Sinne von Artikel 1 Absatz 1 der Kommis- sion fünf Jahre lang vom Ende des Rechnungsjahres an in dem die öffentlichen gerechnet zur Verfügung stehen, Mittel den öffentlichen Unternehmen zur Verfügung gestellt wurden. Wurden die öffentlichen Mittel in einem späteren Rechnungsjahr verwendet, so beginnt die Fünf- jahresfrist jedoch am Ende dieses Rechnungsjahres. Die Mitgliedstaaten sorgen dafür, daß die Angaben (2) über die Finanz- und Organisationsstruktur von Unter- nehmen im Sinne von Artikel 1 Absatz 2 der Kommis- sion fünf Jahre lang vom Ende des Wirtschaftsjahres an gerechnet, auf das sich die Angaben beziehen, zur Verfü- gung stehen. In den Fällen, in denen die Kommission dies für (3) teilen die Mitgliedstaaten der Kommis- erforderlich hält, sion auf Verlangen die Angaben im Sinne der Absätze 1 und 2 sowie Angaben zu ihrer Beurteilung und insbeson- dere die verfolgten Ziele mit. “ 6. In Artikel 5a Absatz 3 wird der „ECU“ durch den Ausdruck „EUR“ ersetzt. 7. In Artikel 6 Absatz 1 wird der Ausdruck „Artikel 5 Absatz 2“ ersetzt durch den Ausdruck „Artikel 5 Absatz 3“. Artikel 2 Die Mitgliedstaaten erlassen die erforderlichen Verwaltungs- vorschriften, um dieser Richtlinie bis zum 31. Juli 2001 nachzukommen. Sie setzen die Kommission unverzüglich hiervon in Kenntnis. Artikel 1 Absatz 2 der Richtlinie 80/723/EWG in der durch die vorliegende Richtlinie geänderten Fassung ist ab dem 1. Januar 2002 anwendbar. Bei Erlaß dieser Vorschriften nehmen die Mitgliedstaaten in diesen Vorschriften selbst oder bei der amtlichen Veröffentli- chung auf diese Richtlinie Bezug. Sie regeln die Einzelheiten dieser Bezugnahme. Artikel 3 Diese Richtlinie tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer Veröf- fentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Diese Richtlinie ist an die Mitgliedstaaten gerichtet. Artikel 4 Brüssel, den 26. Juli 2000 Für die Kommission Mario MONTI Mitglied der Kommission


title: Beslut nr 1/2000 av Ambassadörskommittén för AVS-EG av den 28 februari 2000 om de övergångsåtgärder som skall gälla från den 1 mars 2000 - Protokoll nr 1 om definition av begreppet "ursprungsprodukter" och om metoder för administrativt samarbete - Protokoll nr 2  om genomförandet av artikel 9 - Protokoll nr 3 med samma text som protokoll nr 3 om AVS-socker - Protokoll nr 4 om nöt-och kalvkött - Protokoll nr 5: Andra protokollet om bananer - Gemensam förklaring

eurovoc_concepts:
ACP-EU Committee of Ambassadors
ACP-EU Convention
cooperation agreement (EU)
trade agreement (EU)

text: 1. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 56/47 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) RÅDET BESLUT nr 1/2000 AV AMBASSADÖRSKOMMITTÉN FÖR AVS–EG av den 28 februari 2000 om de övergångsåtgärder som skall gälla från den 1 mars 2000 AMBASSADÖRSKOMMITTÉN FÖR AVS–EG HAR BESLUTAT FÖLJANDE 2000, liksom även de åtgärder som vidtas med tillämpning av dessa bestämmelser. med beaktande av den fjärde AVS–EG-konventionen, under- tecknad i Lomé den 15 december 1989 och ändrad genom det avtal som undertecknades i Mauritius den 4 november 1995, och särskilt artikel 366. 3 i denna, med beaktande av beslutet av ministerrådet för AVS–EG av den 8 december 1999 om delegering av befogenheter till ambassa- dörskommittén för AVS–EG att anta övergångsåtgärder vid utgången av den fjärde AVS–EG-konventionen, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) Den fjärde AVS–EG-konventionen löper ut den 29 februari 2000. Det nya partnerskapsavtalet mellan gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och AVS-staterna, å andra sidan, som skall undertecknas den 8 juni 2000 i Suva kan inte träda i kraft vid ovannämnda datum. Det är lämpligt att i form av övergångsåtgärder fram till den 1 augusti 2000 förlänga de flesta av bestämmelserna i den fjärde AVS–EG-konventionen och att samtidigt, i form av övergångsåtgärder, börja tillämpa handelsord- ningen i partnerskapsavtalet. första möte efter Ministerrådet kommer att vid sitt undertecknandet av partnerskapsavtalet besluta om över- gångsåtgärder som skall tillämpas mellan den 1 augusti och ikraftträdandet av partnerskapsavtalet. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Om inte annat följer av artiklarna 3 och 4 skall samtliga bestämmelser i den fjärde AVS–EG-konventionen fortsätta att gälla från och med den 1 mars till och med den 1 augusti Artikel 2 Vid sitt första möte efter undertecknandet av partnerskapsav- talet skall ministerrådet besluta om de övergångsåtgärder som skall tillämpas från och med den 1 augusti 2000 till dess partnerskapsavtalet träder i kraft. Dessa åtgärder kommer att omfatta en fortsatt tillämpning av den handelsordning som avses i artikel 3. Artikel 3 Med avvikelse från artikel 1 skall bestämmelserna angående den ordning som under förberedelsperioden gäller för import av produkter med ursprung i AVS-länderna, så som de återges i bilagan till detta beslut (1) och som också återfinns i bilagan till partnerskapsavtalet, tillämpas i form av övergångsåtgärder från och med den 1 mars fram till och med den 1 augusti 2000. Artikel 4 i 91 den från artikel Genom undantag fjärde AVS–EG-konventionen bemyndigas Kommittén för industriellt samarbete att, så snart som möjligt före den 1 augusti 2000 och efter ett öppet och rättvist urvalsförfarande, utnämna två biträdande direktörer vid Centrumet för industriell utveckling (CIU) för en övergångsperiod fram till och med den 31 augusti 2002. Vid slutet av denna period kommer ambassadörskom- mittén att på grundval av styrelsens rekommendationer fast- ställa Centrumets för företagsutveckling (CDE) slutliga organisa- tionsplan inom ramen för CDE:s framtida inriktning. (1) Denna bilaga kommer att offentliggöras så snart som möjligt. L 56/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 3. 2000 AVS-staterna, medlemsstaterna och gemenskapen skall, var och en i den mån den berörs, vidta de åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut. Artikel 5 Detta beslut träder i kraft den 1 mars 2000. Det skall tillämpas till och med den 1 augusti 2000. Artikel 6 Utfärdat i Bryssel den 28 februari 2000. På Ambassadörskommittén för AVS–EG:s vägnar V. VALENTE Ordförande


title: QUESTION ÉCRITE E-0530/00 posée par Brigitte Langenhagen (PPE-DE) à la Commission. Mise en œuvre du programme Socrates.

eurovoc_concepts:
EU Member State
competence of the Member States
educational system
higher education
recognition of diplomas
recognition of studies
student
student mobility
university

text: C 330 E/182 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (17 avril 2000) La Commission considŁre que le dØveloppement croissant des nouvelles technologies peut et doit Œtre utilisØ pour introduire de nouvelles opportunitØs d(cid:146)emploi pour les personnes handicapØes et notamment pour les personnes aveugles qu(cid:146)il convient en outre de ne plus orienter systØmatiquement vers des mØtiers, souvent peu qualifiØs, rØpØtitifs et sans rapport avec les compØtences ou les motivations professionnelles des personnes concernØes. La technologie permet aujourd(cid:146)hui d(cid:146)adapter les commutateurs des tØlØcommunications aux malvoyants et aux non-voyants en utilisant la technologie standard de l(cid:146)ordinateur personnel flexible afin de se connecter avec l(cid:146)opØrateur. De plus, il existe des logiciels et des matØriels qui amØliorent l(cid:146)accŁs des malvoyants et des non-voyants aux technologies informatiques. On peut donc se demander dans quelle mesure il est nØcessaire d(cid:146)imposer des spØcifications techniques supplØmentaires pour garantir une meilleure adaptation de cet Øquipement. La directive 1999/5/CE du Parlement europØen et du Conseil, du 9 mars 1999, concernant les Øquipements hertziens et les Øquipements terminaux de tØlØcommunications (1) donne (cid:224) la Commission la possibilitØ d(cid:146)examiner s(cid:146)il faut modifier certaines catØgories d(cid:146)appareils afin de faciliter leur utilisation par des personnes prØsentant diffØrentes formes de handicap. La Commission a mis en place des groupes d(cid:146)Øtude (dans lesquels Øtaient reprØsentØs des groupes prØsentant diverses formes de handicap) pour Øvaluer la nØcessitØ d(cid:146)appliquer cette disposition. Au terme de ces discussions, la Commission a conclu qu(cid:146)actuellement, rien ne justifie concrŁtement l(cid:146)application de cette disposition, Øtant donnØ que les obstacles identifiØs (cid:224) l(cid:146)accŁs des non-voyants et des malvoyants n(cid:146)Øtaient pas d(cid:146)ordre technique. Par ailleurs, dans le cadre de la politique communautaire de normalisation de la sociØtØ de l(cid:146)information, la Commission a Øgalement donnØ un mandat de normalisation aux organismes europØens de normalisation, (cid:224) savoir le ComitØ europØen de normalisation (CEN), le ComitØ europØen de normalisation Ølectrotechnique (CENELEC) et l(cid:146)ETSI (European telecommunications standards institute), en vue d(cid:146)identifier les besoins spØcifiques de normalisation pour une meilleure intØgration des personnes handicapØes dans la sociØtØ de l(cid:146)information. Enfin, la Commission a adoptØ au mois de novembre 1999 une proposition de directive du Conseil portant crØation d(cid:146)un cadre gØnØral en faveur de l(cid:146)ØgalitØ de traitement en matiŁre d(cid:146)emploi et de travail (2). Cette proposition prØvoit notamment l(cid:146)obligation pour les employeurs (cid:129) dans les limites du raisonnable (cid:129) d(cid:146)amØnager le poste de travail des personnes handicapØes de fa(cid:231)on (cid:224) permettre (cid:224) ces derniŁres des opportunitØs Øgales en matiŁre d(cid:146)emploi. (1) JO L 91 du 7. 4. 1999. (2) COM(1999) 565 final. (2000/C 330 E/209) QUESTION (cid:201)CRITE E-0530/00 posØe par Brigitte Langenhagen (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Mise en (cid:156)uvre du programme Socrates (28 fØvrier 2000) Il ressort des recherches effectuØes par l(cid:146)auteur de la prØsente question que la mise en (cid:156)uvre du programme Socrates relatif aux Øchanges d(cid:146)Øtudiants suscite des problŁmes en ce qui concerne la reconnaissance des certificats dØlivrØs par les universitØs partenaires, en raison des diffØrences que prØsentent les systŁmes de formation des (cid:201)tats membres. Ces problŁmes se posent plus particuliŁrement dans le cadre des Øchanges entre universitØs allemandes et fran(cid:231)aises. Si les cycles de formation effectuØs dans ces universitØs Øtaient reconnus, il serait plus facile de motiver les Øtudiants (cid:224) participer aux Øchanges. Actuellement, l(cid:146)on a l(cid:146)impression que les Øtudiants qui participent (cid:224) un Øchange perdent du temps dans la rØalisation de leur objectif de formation et qu(cid:146)ils ne manifestent plus aucun intØrŒt pour des Øchanges ultØrieurs. Compte tenu de ce qui prØcŁde, la Commission pourrait-elle indiquer: 1. dans quelle mesure les diffØrences entre les systŁmes de formation des (cid:201)tats membres ont ØtØ prises en compte lors de l(cid:146)Ølaboration du programme Socrates, 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/183 2. 3. quelles mesures elle prØconise afin de favoriser la reconnaissance des dipl(cid:244)mes par les universitØs ou de modifier les pratiques en la matiŁre afin que des Øtudiants intØressØs par un Øchange puissent participer au programme sans que cela ne leur fasse perdre du temps dans leur universitØ d(cid:146)origine, et quelles mesures elle a l(cid:146)intention d(cid:146)adopter afin d(cid:146)harmoniser, au niveau europØen, les systŁmes de formation de l(cid:146)enseignement supØrieur? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (3 avril 2000) La reconnaissance acadØmique des dipl(cid:244)mes relŁve de la compØtence des (cid:201)tats membres. Pour l(cid:146)instant, aucune disposition communautaire ne porte sur ce type de reconnaissance. ConformØment (cid:224) l(cid:146)article 149 du traitØ CE, chaque (cid:201)tat membre est seul responsable du contenu de l(cid:146)enseignement et de l(cid:146)organisation de son propre systŁme Øducatif et toute harmonisation (cid:224) cet Øgard est exclue. Les autoritØs ont le droit de subordonner l(cid:146)inscription (cid:224) un cycle d(cid:146)Øtudes (cid:224) la reconnaissance acadØmique prØalable des qualifications acquises dans un autre (cid:201)tat membre. Elles sont Øgalement libres de fixer les rŁgles rØgissant ce type de procØdure, dans la mesure oø il n(cid:146)existe aucune rØglementation communautaire obligeant un (cid:201)tat membre (cid:224) reconna(cid:238)tre, (cid:224) des fins acadØmiques, les dipl(cid:244)mes obtenus dans un autre (cid:201)tat membre. La Commission encourage la reconnaissance mutuelle (cid:224) des fins acadØmiques entre les diffØrents systŁmes Øducatifs en Europe par le biais du programme Socrates, et notamment par l(cid:146)action Erasmus. Le rØseau des centres d(cid:146)information nationaux pour la reconnaissance des dipl(cid:244)mes (NARIC) est un rØsultat tangible de l(cid:146)effort visant (cid:224) promouvoir la comprØhension de la reconnaissance acadØmique des qualifications. Ces centres fournissent des informations sur les procØdures nationales de reconnaissance acadØmique. CrØØ en 1984, ce rØseau a pour objectif de contribuer (cid:224) promouvoir la mobilitØ des Øtudiants, des enseignants et des chercheurs en fournissant des conseils et des informations pertinentes en matiŁre de reconnaissance acadØmique des dipl(cid:244)mes. Les principaux utilisateurs de ces services sont des Øtablissements d(cid:146)enseigne- ment supØrieur, des Øtudiants et leurs conseillers, des parents, des enseignants et des entreprises. Par ailleurs, la Commission encourage et soutient l(cid:146)ECTS (le SystŁme europØen d(cid:146)unitØs de cours transfØra- bles), qui fournit un instrument visant (cid:224) susciter la transparence, (cid:224) b(cid:226)tir des ponts interinstitutionnels et (cid:224) Ølargir le choix offert aux Øtudiants. Ce systŁme permet de faciliter la reconnaissance des rØsultats acadØmiques des Øtudiants gr(cid:226)ce (cid:224) l(cid:146)utilisation de systŁmes communs de pondØration (cid:129) les crØdits et les notes (cid:129) et constitue un moyen d(cid:146)interprØtation des systŁmes nationaux d(cid:146)enseignement supØrieur. Le systŁme ECTS s(cid:146)articule autour de trois ØlØments principaux: l(cid:146)information (sur les programmes d(cid:146)Øtudes et les rØsultats des Øtudiants), l(cid:146)accord mutuel (entre les institutions partenaires et l(cid:146)Øtudiant) et l(cid:146)utilisation des crØdits de l(cid:146)ECTS (indiquant la charge de travail de l(cid:146)Øtudiant). Le systŁme ECTS est actuellement utilisØ dans quelque 1 300 institutions au sein de la CommunautØ, des (cid:201)tats membres de l(cid:146)EEE et des pays associØs. Ce systŁme a bØnØficiØ d(cid:146)une large acceptation de la part des autoritØs nationales, des universitØs et des Øtudiants. (cid:192) l(cid:146)issue des discussions entamØes en 1994 sur les synergies Øventuelles entre reconnaissance acadØmique et reconnaissance professionnelle, le Conseil a invitØ la Commission, en conclusion du 6 mai 1996, (cid:224) Øvaluer la possibilitØ d(cid:146)introduire, sur une base volontaire, une annexe administrative europØenne aux dipl(cid:244)mes acadØmiques. Les travaux concernant ce «complØment de dipl(cid:244)me» sont confiØs (cid:224) un groupe de travail mis en place en dØcembre 1996 dans le cadre d(cid:146)une initiative conjointe de la Commission, du Conseil de l(cid:146)Europe et de l(cid:146)Unesco/CEPES. Depuis lors, un modŁle de complØment de dipl(cid:244)me a ØtØ ØlaborØ. Celui-ci dØcrit la nature et le contenu des programmes acadØmiques, le niveau de qualification et le systŁme d(cid:146)enseignement supØrieur dont relŁve la qualification. (2000/C 330 E/210) QUESTION (cid:201)CRITE E-0537/00 posØe par Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) la Commission (28 fØvrier 2000) Objet: Normes europØennes concernant les Ømissions et rØsidus des incinØrateurs La Commission pourrait-elle indiquer quelles sont les normes (cid:129) destinØes (cid:224) protØger la santØ humaine et l(cid:146)environnement (cid:129) qui rØgissent, dans l(cid:146)Union europØenne, les Ømissions de dØchets ou autres rØsidus produits par les incinØrateurs?


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2000/4/EK irányelve (2000. február 28.) a gépjárművek belső berendezéseire (a belső visszapillantó tükrök kivételével az utastér belső részeire, a kezelőszervek elrendezésére, a tetőre vagy tolótetőre, az ülések háttámlájára és hátsó ülésfelületére) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 74/60/EGK tanácsi irányelv módosításáról

eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
vehicle parts

text: 106 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/25. kötet 32000L0004 2000. 4. 8. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 87/22 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2000/4/EK IRÁNYELVE (2000. február 28. ) a gépjárművek belső berendezéseire (a belső visszapillantó tükrök kivételével az utastér belső részeire, a kezelőszervek elrendezésére, a tetőre vagy tolótetőre, az ülések háttámlájára és hátsó ülésfelületére) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 74/60/EGK tanácsi irányelv módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 95. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárással (3) összhang- ban, mivel: (1) (2) (3) A segéderővel működtetett ablakemelőkre vonatkozó irány- követelményeket kívánatos a 74/60/EGK tanácsi elvbe (4) beépíteni azzal a céllal, hogy az ilyen ablakok záródása a gyermekekre nézve ne jelentsen veszélyt; a segéderővel működtetett mozgatható tető-, valamint térel- választó rendszerekkel kapcsolatban is hasonló követelmé- nyeket kell támasztani; e célból a 74/60/EGK irányelv címét és hatályát ezzel összhangban módosítani kell. A 74/60/EGK irányelv egyike a gépjárművek és pótkocsi- jaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv által bevezetett (5) EK-típusjóváhagyási eljárás külön irányelveinek, következésképpen a 70/156/EGK irányelv járművekre, járműrendszerekre, alkatrészekre és önálló műszaki egységekre vonatkozó rendelkezéseit a 74/60/EGK irányelvre is alkalmazni kell. A 70/156/EGK irányelv 3. cikkének (4) bekezdése és 4. cik- kének (3) bekezdése különösképpen előírja, hogy – a típus- jóváhagyások elektronikus feldolgozásának elősegítéséhez – a külön irányelvhez 70/156/EGK irányelv I. mellékletének vonatkozó tételeit is magában foglaló adatközlő lapot, valamint a 70/156/EGK irányelv VI. mellékletnek megfelelő típusbizonyítványt. valamennyi csatolni kell vezető és utasai, mindenek előtt a gyermekek számára nyújtott – biztonságának színvonala, mielőbb feleljen meg a 74/60/EGK irányelvben előírt szintnek; ebből a célból lehetővé kell tenni a 74/60/EGK irányelv hatályának az említett járműveket is magába foglaló kiterjesztését, össz- hangban a 70/156/EGK irányelv 13. cikkében meghatáro- zott eljárással. (5) A 74/60/EGK irányelv módosításai csak az igazgatási ren- delkezésekre, valamint a segéderővel működtetett ablake- melőkre, mozgatható tetőkre és/vagy térelválasztó rend- szerekre vonatkoznak; ezért nem kell érvényteleníteni a 74/60/EGK irányelv alapján megadott típusjóváhagyáso- kat, és nem kell megtagadni az olyan új járművek nyilván- tartásba vételét, értékesítését és forgalomba helyezését, amelyek nincsenek felszerelve segéderővel működtetett ablakemelővel, mozgatható tetővel és/vagy térelválasztó rendszerrel. (6) A Szerződés 5. cikkének harmadik bekezdésében megha- tározott arányosság elvének megfelelően az ebben az irány- elvben előírt intézkedések nem lépik túl a Szerződésben meghatározott célok eléréséhez szükséges mértéket, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk A 74/60/EGK irányelv a következőképpen módosul: 1. A cím helyébe a következő szöveg lép: „A Tanács 74/60/EGK irányelve (1973. december 17. ) a gép- járművek belső berendezéseire vonatkozó tagállami jogszabá- lyok közelítéséről” 2. Az 1. , 2. és 3. cikk helyébe a következő szöveg lép: (4) Lényeges, hogy a nem az M1 kategóriába soroltakon kívüli, különösen az M2 és N1 kategóriába tartozó járművek – a „1. cikk (1) HL C 149. , 1998. 5. 15. , 10. o. (2) HL C 407. , 1998. 12. 28. , 56. o. (3) Az Európai Parlament 1999. február 9-i véleménye (HL C 150. , 1999. 5. 28. , 26. o. ), a Tanács 1999. október 28-i közös álláspontja (HL C 346. , 1999. 12. 2. , 17. o. ) és az Európai Parlament 2000. feb- ruár 3-i határozata. (4) HL L 38. , 1974. 2. 11. , 2. o. A 78/632/EGK bizottsági irányelvvel (HL L 206. , 1978. 7. 29. , 26. o. ) módosított irányelv. (5) HL L 42. , 1970. 2. 23. , 1. o. A legutóbb az Európai Parlament és a irányelv (HL L 11. , Tanács 98/91/EK irányelvével módosított 1999. 1. 16. , 25. o. ). Ezen irányelv alkalmazásában »jármű« a 70/156/EGK irányelv 2. cikkében meghatározott bármely jármű. 2. cikk A tagállamok nem tagadhatják meg egy járműtípus EGK-típusjóváhagyásának vagy nemzeti típusjóváhagyásának megadását a járművek belső berendezéseivel kapcsolatos okokra hivatkozva, ha ezek eleget tesznek a mellékletekben megállapított követelményeknek. 13/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 107 3. cikk A tagállamok nem tagadhatják vagy tilthatják meg egy jármű nyilvántartásba vételét, értékesítését, forgalomba helyezését vagy használatát a jármű belső berendezéseivel kapcsolatos okokra hivatkozva, ha ezek eleget tesznek a mellékletekben megállapított követelményeknek. ” 3. A 4. és 5. cikket el kell hagyni. 4. A mellékleteket ezen irányelv mellékleteivel összhangban kell módosítani. 2. cikk (1) 2001. április 8-i hatállyal a tagállamok a gépjárművek belső berendezéseivel kapcsolatos okokra hivatkozva: – nem tagadhatják meg egy járműtípus EK-típusjóváhagyásának vagy nemzeti típusjóváhagyásának megadását, illetve – nem tilthatják meg járművek nyilvántartásba vételét, értékesí- tését, vagy forgalomba helyezését, ha a járművek eleget tesznek a 74/60/EGK irányelvben foglalt követelményeknek. (2) 2002. április 8-i hatállyal a tagállamok a gépjárművek belső berendezéseivel kapcsolatos okokra hivatkozva az új járműtípu- sok tekintetében megtagadhatják az EK-típusjóváhagyás megadá- sát, ha nem teljesülnek a 74/60/EGK irányelvben foglalt követel- mények. (3) 2003. április 8-i hatállyal a tagállamok a gépjárművek belső berendezéseivel kapcsolatos okokra hivatkozva: – a 70/156/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban az új járműveket kísérő megfelelőségi igazolásokat – az említett irányelv 7. cikkének (1) bekezdésében foglaltak alkalmazásá- ban – nem tekintik érvényeseknek, és – megtagadhatják az olyan új járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy üzembe helyezését, amelyet nem láttak el megfelelőségi igazolással, hacsak a 70/156/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdését nem érvényesítik, amennyiben a gépjárműveket segéderővel működtetett ablakeme- lővel, tolótetővel és/vagy térelválasztó rendszerrel van felszerelve, és a 74/60/EGK irányelv követelményei nem teljesülnek. (4) Ez az irányelv nem teszi érvénytelenné a segéderővel működ- tetett ablakemelő, mozgatható tető és/vagy térelválasztó rendszer nélküli bármely járműtípusra – a 74/60/EGK irányelv alapján – korábban kiadott típusjóváhagyásokat, és nem is akadályozza meg az ilyen jóváhagyások – a jóváhagyást eredetileg engedélyező irányelv feltételeinek megfelelő – kiterjesztését. 3. cikk (1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2001. április 8. előtt megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. (2) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivata- los kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivat- kozás módját a tagállamok határozzák meg. (3) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályo- zott területen fogadnak el. 4. cikk Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 5. cikk Kelt Brüsszelben, 2000. február 28-án. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök N. FONTAINE az elnök J. PINA MOURA 108 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/25. kötet MELLÉKLET A 74/60/EGK IRÁNYELV MELLÉKLETEINEK MÓDOSÍTÁSAI 1. A cikkek és az I. melléklet közé a mellékletek következő jegyzékét kell beilleszteni „MELLÉKLETEK JEGYZÉKE I. MELLÉKLET: Hatály, fogalommeghatározások, EK-típusjóváhagyási kérelem, műszaki előírások, egy járműtípus EK-típusjóváhagyásának megadása, típusváltoztatások és a jóváhagyás módo- sításai, valamint a gyártásmegfelelőség 1. függelék: Adatközlő lap 2. függelék EK-típusbizonyítvány 3. függelék: A tető- és ablaknyílások hengeres ellenőrző rúdjának helyzete 4. függelék: A vezető által működtetett kapcsoló jelzése II. MELLÉKLET: A fej ütközési tartományának meghatározása III. MELLÉKLET: Energiaelnyelő anyagok vizsgálati eljárása IV. MELLÉKLET: A H-pontot és a háttámla tényleges szögét meghatározó eljárás, az R- és H-pont relatív helyzetének, valamint a háttámla tervekben rögzített és tényleges szögének ellenőrzése Függelék: A háromdimenziós próbabábu részei, méretei és tömege V. MELLÉKLET: A kiálló részek mérésének módszere Függelék: A kiálló részek mérésére szolgáló készülék VI. MELLÉKLET: Az I. melléklet 5. 2. 1. pontjának alkalmazásához szükséges készülék és eljárás” 2. Az I. melléklet a következőképpen módosul: a) Az 1. lábjegyzetet el kell hagyni. b) A cím helyébe a következő szöveg lép: „HATÁLY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM, MŰSZAKI ELŐÍRÁSOK, EGY JÁRMŰTÍPUS EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁNAK MEGADÁSA, TÍPUSVÁLTOZ- TATÁSOK ÉS A JÓVÁHAGYÁS MÓDOSÍTÁSAI, VALAMINT A GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG. ” c) Az 1. pont helyébe a következő szöveg lép: „1. HATÁLY Ez az irányelv a 70/156/EGK irányelv II. mellékletének A szakaszában meghatározott M1 kate- góriájú járművekre vonatkozik. ” d) A 2. 1. és 2. 2. pontok helyébe a következő szöveg lép: „2. 1. »Belső berendezések« az alábbiak: 2. 1. 1. az utastér belső részei, a belső visszapillantó tükrök kivételével; 2. 1. 2. a vezérlőberendezések elrendezése; 2. 1. 3. a tető vagy mozgatható tető; 2. 1. 4. a háttámla és az ülések hátsó része; 2. 1. 5. a segéderővel működtetett ablakemelők, mozgatható tető és belső térelválasztó rendszerek. 2. 2. Az utastér belső berendezései tekintetében a »járműtípus« kifejezés olyan gépjárműveket jelöl, amelyek a következő lényeges szempontokban nem különböznek egymástól:” 13/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 109 e) A következő pontokat kell beilleszteni: „2. 2. 3. tető vagy mozgatható tető; 2. 2. 4. háttámla és az ülések hátsó része; 2. 2. 5. segéderővel működtetett ablakemelők, mozgatható tető és térelválasztó rendszerek. ” f) A következő pontokat kell beilleszteni: „2. 10. 2. 11. 2. 12. 2. 13. A »segéderővel működtetett ablakemelő« kifejezés a jármű energiaszolgáltató rendszere segítsé- gével zárható ablakokat jelenti. A »segéderővel mozgatható tetőrendszer« kifejezés az olyan – a jármű energiaszolgáltató rend- szere segítségével – zárható tetőszerkezetet jelenti, amely egyenes vonalú csúszó- vagy szög- mozgással záródik, de a visszahajtható (kabriolé) tetőrendszert nem foglalja magába. A »segéderővel működtetett belső térelválasztó rendszer« a jármű energiaellátó rendszerével irányítható, a személygépkocsi utasterét legalább két részre osztó rendszert jelenti. A »nyílás« kifejezés – az utastérből vagy térelválasztó rendszer esetén az utastér hátsó részéből tekintve – a segéderővel működetett ablak vagy belső térelválasztó vagy mozgatható tető felső szegélye, illetve (a záródás irányától függően) elülső szegélye és a jármű karosszériája közötti leg- nagyobb, akadálytalanul átjárható rést jelöli. A nyílás nagyságának méréséhez egy hengeres ellenőrző rudat helyeznek (erőltetés nélkül) az utastér belsejéből, vagy adott esetben az utastér hátsó részéből a nyílásba, általában az ablak, a tolótető vagy a térelválasztó elem síkjára merőlegesen, az 1. ábrán jelzett módon. ” g) A 3. – 3. 3. pontok helyébe a következő szöveg lép: „3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. EGY JÁRMŰTÍPUS EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI KÉRELME Az EK-típusjóváhagyási kérelmet egy jármű belső berendezéseinek tekintetében – a 70/156/EGK irányelv 3. cikke (4) bekezdésének értelmében – a gyártó nyújtja be. Az adatközlő lap mintája az 1. függelékben látható. A típusjóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat részére a következőket kell benyújtani:” h) A következő pontokat kell beilleszteni: „5. 5. 2. Segéderővel mozgatható tetőrendszerek 5. 5. 2. 1. Ezen túlmenően, a segéderővel mozgatható tetőrendszereknek és kezelő-berendezéseiknek meg kell felelniük az alábbi 5. 8. pont követelményeinek. ” i) Az 5. 8. és 5. 8. 1. pontok új számozása 5. 9. és 5. 9. 1. j) A következő pontokat kell beilleszteni: „5. 8. Segéderővel működtetett ablakemelő, mozgatható tető- és térelválasztó rendszerek 5. 8. 1. Az alábbi követelmények a segéderővel működtetett ablakemelő/mozgatható tető-/térelválasztó rendszerekre vonatkoznak annak érdekében, hogy a használatuk során előforduló, véletlenül vagy a nem szakszerű használatból adódóan bekövetkező sérülések lehetősége a minimumra csökkenjen. 5. 8. 2. Az üzemeltetés általános követelményei Az 5. 8. 3. pontban foglaltak kivételével, a segéderővel működtetett ablakemelő/mozgatható tető- /térelválasztó rendszerek csak a következő feltételek közül egy vagy több teljesülése esetén zár- hatók: 5. 8. 2. 1. ha az indítókulcs – bármely állásában – az indítózárban található; 5. 8. 2. 2. emberi erővel, a jármű energiaellátó rendszerének segítsége nélkül; 5. 8. 2. 3. egy, a jármű külső részén elhelyezkedő zárrendszer folyamatos működése mellett; 5. 8. 2. 4. az idő alatt, ami aközött telik el, hogy az indítókulcsot a »be« állásból a »ki« állásba fordítják és/vagy az indítókulcsot kihúzták az indítózárból és az elülső ajtók egyike sincs még annyira kitárva, hogy a bent ülők kiszállhassanak; 5. 8. 2. 5. ha a segéderővel működtetett ablakemelő vagy mozgatható tető vagy térelválasztó 4 mm-t meg nem haladó nyílás esetén kezd záródni; 110 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/25. kötet 5. 8. 2. 6. ha az ajtó zárásakor a felső ajtókeret nélküli segéderővel záródó ablak automatikusan bezáródik. Ebben az esetben az ablak záródás előtti nyílásának a 2. 13. pontban rögzített legnagyobb értéke nem haladhatja meg 12 mm-t. 5. 8. 2. 7. folyamatos, távirányító-működtetésű záráshoz az alábbi feltételek egyikének teljesülnie kell: 5. 8. 2. 7. 1. a segéderővel működtetett ablakot/mozgatható tetőt/térelválasztót távirányítóval a járműtől maximum 11 méterre lehet bezárni; 5. 8. 2. 7. 2. a segéderővel működtetett ablakot/mozgatható tetőt/térelválasztót távirányítóval akkor nem lehet bezárni: – ha a távirányítót és a járművet átláthatatlan felület választja el egymástól és – ha a távirányító és a jármű közötti távolság meghaladja a 6 métert. 5. 8. 2. 8. Egyetlen érintéssel csupán a vezető oldalán található, segéderővel működtetett ablakemelő és mozgatható tető hozható működésbe, de csupán abban az esetben, ha az indítókulcs üzemi helyzetben van. 5. 8. 3. Az automatikus irányváltó készülék 5. 8. 3. 1. Az 5. 8. 2. pont követelményeit nem kell alkalmazni, ha az ablakemelő/mozgatható tető/térelválasztó rendszert automatikus irányváltó készülékkel látták el. 5. 8. 3. 1. 1. Az irányváltó készüléknek az ablakemelő/mozgatható tető/térelválasztó elem mozgási irányát a 100 N feszítő erő elérése előtt, az ablak-/térelválasztó rendszer felső éle, illetve tolótető esetén az elülső él, bukó tetőrész esetén a hátsó él közötti 200 mm-től 4 mm-ig terjedő tartományon belül meg kell fordítania. 5. 8. 3. 1. 2. Automatikus irányváltást követően az ablak vagy a mozgatható tető, illetve a térelválasztó az alábbi pozíciók egyikét veszi fel: 5. 8. 3. 1. 2. 1. egy olyan pozíció, amely lehetővé teszi egy 200 mm átmérőjű félmerev, hengeres rúd átveze- tését a nyíláson keresztül, ugyanazo(ko)n az érintkezési ponto(ko)n, amelye(ke)t az 5. 8. 3. 1. 1. pont szerint az irányváltási magatartás meghatározására használnak; 5. 8. 3. 1. 2. 2. egy olyan pozíció, amely legalább a zárómozgás megkezdése előtti pozíciónak felel meg; 5. 8. 3. 1. 2. 3. egy olyan pozíció, amely az irányváltás megkezdésekor fennálló helyzetnél legalább 50 mm-rel nagyobb nyílást eredményez; 5. 8. 3. 1. 2. 4. a tető billenő mozgása esetén a legnagyobb nyitási szögnek megfelelő nyílás. 5. 8. 3. 1. 3. Az irányváltó eszközzel felszerelt, segéderővel működtetett ablakemelő-/mozgatható tető- /térelválasztó rendszerek működésének ellenőrzésére mérőműszert/ellenőrző rudat kell a jármű belsejéből, illetve térelválasztó esetén az utastér hátsó részéből a nyíláson keresztülvezetni oly módon, hogy a rúd hengeres felülete érintse a jármű karosszériájának bármely olyan részét, ami az ablak/mozgatható tető/térelválasztó határvonalát képezi. A mérőműszer deformációjának mértéke nem haladhatja meg a 10 N/mm-t. Az ellenőrző rúd (az ablakhoz/mozgatható tetőhöz/térelválasztóhoz képest normál esetben merőleges irányú) helyzetét a 3. függelék 1. ábrája mutatja. 5. 8. 4. Kapcsoló helyzete és működése 5. 8. 4. 1. 5. 8. 4. 2. A segéderővel működtetett ablakemelő/mozgatható tető/térelválasztó kapcsolóját úgy kell elhe- lyezni és működtetni, hogy a véletlen bezárás kockázata a legkisebbre csökkenjen. Az 5. 8. 2. 6. , 5. 8. 2. 8. , vagy az 5. 8. 3. pontban említett esetek kivételével a záráshoz a kapcsolót folyamatosan működtetni kell. A vezető a hátsó ablakok, a mozgatható tető és a térelválasztó utasok által is működtethető összes kapcsolóját egy speciális, az első ülések R-pontján áthaladó függőleges keresztirányú sík előtt elhelyezett kapcsolóval iktathassa ki. Abban az esetben azonban ez nem követelmény, ha a hátsó ablakot, a tetőt vagy a térelválasztót automatikus irányváltó készülékkel szerelték fel. Amennyiben e speciális kapcsolót mégis beépítették, az nem gátolhatja meg az automatikus irányváltó szerkezet működését. A vezető által működtetett hatástalanító kapcsolót úgy kell elhelyezni, hogy a lehető legkisebb legyen a véletlenszerű működtetés esélye. A kapcsolót a 4. függelékben található jelzéssel kell ellátni. 13/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 111 5. 8. 5. Védőberendezések Túlterhelés vagy az energiaellátás megszakadása esetén az ablakot/tetőt/térelválasztót vezérlő kapcsoló működtetésével az energiaforrás károsodását megelőzni hivatott valamennyi védelmi berendezésnek képesnek kell lennie az eredeti működési állapot automatikus helyreállítására. 5. 8. 6. Használati utasítás 5. 8. 6. 1. A jármű használati utasításának ablakemelővel/tetővel/térelválasztóval kapcsolatban, beleértve a következőket: egyértelmű útmutatásokat kell tartalmaznia az 5. 8. 6. 1. 1. a lehetséges következmények magyarázatát (beszorulás); 5. 8. 6. 1. 2. a vezető által működtetett kapcsoló használatát; 5. 8. 6. 1. 3. 5. 8. 6. 1. 4. a »FIGYELEM« feliratot, amely figyelmeztet a segéderővel működtetett ablak/mozgatható tető/térelválasztó rendszerek szakszerűtlen használata, illetve működtetése esetén – különösen a gyermekek tekintetében – fennálló veszélyekre. Az információknak jelezniük kell a gépkocsi- vezető kötelezettségeit, az utasoknak adandó utasításokat, valamint azt a javaslatot, hogy a jár- művet csak az indítókulcs kihúzása után hagyják el. a »FIGYELEM« feliratot, amely felhívja a figyelmet arra, hogy a távirányítással működtethető rendszerek bezárásakor különös gonddal kell eljárni (ld. 5. 8. 2. 7. pontban), hogy azokat például kizárólag akkor szabad működtetni, ha a kezelő akadálytalanul rálát a gépjárműre és meggyő- ződött arról, hogy segéderővel működtetett ablakemelő/mozgatható tető/térelválasztó nyílá- saiba senki nem szorulhat be. ” k) A 6. , 7. és 8. pontok helyébe a következő szöveg lép: „6. 6. 1. 6. 2. 6. 3. 7. 7. 1. 8. 8. 1. EGY JÁRMŰTÍPUS EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁNAK MEGADÁSA A vonatkozó követelmények teljesülése esetén az EK-típusjóváhagyást a 70/156/EGK irányelv 4. cikkének (3) bekezdése alapján meg kell adni. Az EK-típusbizonyítvány mintája a 2. függelékben található. Minden jóváhagyott járműtípushoz – a 70/156/EGK irányelv VII. mellékletével összhangban – egy típusjóváhagyási számot rendelnek. Egy tagállam nem rendelhet azonos számot különböző járműtípusokhoz. TÍPUSVÁLTOZÁSOK ÉS A JÓVÁHAGYÁSOK MÓDOSÍTÁSA Az ezen irányelvvel összhangban jóváhagyott típus változtatásai esetére a 70/156/EGK irányelv 5. cikkét kell alkalmazni. GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG A gyártásmegfelelőséget biztosító intézkedéseket a 70/156/EGK irányelv 10. cikkében megha- tározott rendelkezésekkel összhangban kell alkalmazni. ” l) A következő függelékeket kell beilleszteni: 112 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/25. kötet „1. függelék 13/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 113 2. függelék 114 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/25. kötet 3. függelék 13/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 115 4. függelék


title: PERGUNTA ESCRITA E-0534/00 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) à Comissão. Alfândega 2000 (1996/2000).

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
Italy
customs cooperation

text: C 53 E/6 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 2. 2001 A Comissªo nªo considera que uma regulamenta(cid:231)ªo europeia na matØria poderia acabar com estas 1. diferen(cid:231)as suscept(cid:237)veis de falsear seriamente a concorrŒncia entre os Estados-membros e as regiıes? A Comissªo tem conhecimento das prÆticas supramencionadas no Reino Unido? Em caso negativo, a 2. Comissªo poderia investigar a questªo? 3. PoderÆ a Comissªo informar se tenciona elaborar regulamenta(cid:231)ªo comunitÆria? Resposta dada pelo ComissÆrio Byrne em nome da Comissªo (21 de Mar(cid:231)o de 2000) 1. A Comissªo estÆ consciente de que o apoio financeiro dado (cid:224) transforma(cid:231)ªo e elimina(cid:231)ªo de res(cid:237)duos animais, incluindo cadÆveres de animais, varia de Estado-membro para Estado-membro e que as diferen(cid:231)as existentes sªo suscept(cid:237)veis de afectar as condi(cid:231)ıes de concorrŒncia entre os produtos agr(cid:237)colas. A Comissªo estÆ a reflectir sobre a possibilidade de propor normas harmonizadas sobre a matØria a n(cid:237)vel comunitÆrio. O artigo 7o da Directiva 90/667/CEE do Conselho, de 27 de Novembro de 1990, que estabelece as 2. normas sanitÆrias para a elimina(cid:231)ªo e a transforma(cid:231)ªo de res(cid:237)duos animais, para a sua coloca(cid:231)ªo no mercado e para a preven(cid:231)ªo da presen(cid:231)a de agentes patogØnicos nos alimentos para animais de origem animal ou (cid:224) base de peixe e que altera a Directiva 90/425/CEE (1), estabelece que, em casos especiais e sob o controlo das autoridades competentes, os Estados-membros podem autorizar a utiliza(cid:231)ªo dos res(cid:237)duos animais referidos no no 1, al(cid:237)neas a), b) (cadÆveres de animais) e e), do artigo 3o, desde que sejam provenientes de animais que nªo tenham sido abatidos devido (cid:224) presen(cid:231)a ou (cid:224) suspeita de uma doen(cid:231)a de declara(cid:231)ªo obrigat(cid:243)ria, para a alimenta(cid:231)ªo de animais de jardim zool(cid:243)gico ou de circo, peleiros, de cªes de ca(cid:231)a de matilhas reconhecidas ou de vermineiras. A aplicabilidade desta derroga(cid:231)ªo nªo estÆ limitada ao Reino Unido. Os Estados-membros podem autorizar igualmente a distribui(cid:231)ªo local, por intermediÆrios jÆ aprovados (cid:224) data da adop(cid:231)ªo da Directiva 90/667/CEE, de pequenas quantidades dos res(cid:237)duos animais acima referidos, para a alimenta(cid:231)ªo de animais cuja carne nªo se destine ao consumo humano, desde que a autoridade competente considere que da(cid:237) nªo decorre qualquer risco para a saœde humana ou animal. A Decisªo 95/348/CE do Conselho, de 22 de Junho de 1995, que estabelece as normas veterinÆrias e de sanidade animal aplicÆveis no Reino Unido e na Irlanda ao tratamento de certos tipos de res(cid:237)duos destinados a serem comercializados localmente como alimentos para certas categorias de animais (2), estabelece as normas aplicÆveis no Reino Unido e na Irlanda ao tratamento especial daqueles res(cid:237)duos animais quando se destinem a ser comercializados localmente pelos referidos intermediÆrios autorizados. 3. EstÆ em prepara(cid:231)ªo uma proposta de um regulamento do Conselho e do Parlamento que estabelece novas normas para a elimina(cid:231)ªo e transforma(cid:231)ªo de res(cid:237)duos animais. A apresenta(cid:231)ªo da proposta ao Conselho e ao Parlamento estÆ prevista para Junho de 2000. (1) (2) JO L 363 de 27. 12. 1990 (cid:129) Directiva com a œltima redac(cid:231)ªo que lhe foi dada pelo Acto de Adesªo de 1994. JO L 202 de 26. 8. 1995. (2001/C 53 E/009) PERGUNTA ESCRITA E-0534/00 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Alf(cid:226)ndega 2000 (1996/2000) A Comissªo pode indicar a que administra(cid:231)ıes regionais e/ou nacionais e a que organiza(cid:231)ıes (pœblicas ou privadas) foram atribu(cid:237)dos fundos ou contribui(cid:231)ıes, quais os pagamentos jÆ efectuados e qual o montante destinado (cid:224)s ac(cid:231)ıes jÆ realizadas em ItÆlia e nos restantes Estados-membros ao abrigo do programa Alf(cid:226)ndega (1996/2000), o qual dispıe de um or(cid:231)amento de 50 mil milhıes de ecus, ou seja, 97 mil milhıes de liras? Procedeu-se (cid:224) verifica(cid:231)ªo do destino final das verbas e do sucesso das iniciativas? 20. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 53 E/7 Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (28 de Abril de 2000) O programa «Alf(cid:226)ndega 2002», institu(cid:237)do pela Decisªo no 105/2000/CE do Parlamento e do Conselho de 17 de Dezembro de 1999 (1), que substitui o programa «Alf(cid:226)ndega 2000», tem por objectivo encorajar e facilitar a coopera(cid:231)ªo entre as administra(cid:231)ıes aduaneiras da Comunidade a Comissªo, assegurando que as ac(cid:231)ıes aduaneiras satisfa(cid:231)am as necessidades do mercado interno. O programa Ø gerido pela Comissªo recorrendo a um œnico conjunto de normas financeiras e de organiza(cid:231)ªo. As inst(cid:226)ncias administrativas nacionais, as associa(cid:231)ıes profissionais ou os organismos pœblicos ou privados nªo procedem ao pagamento de quaisquer quantias ou de dota(cid:231)ıes. Os participantes no programa sªo as administra(cid:231)ıes aduaneiras nacionais dos Estados-membros em parceria com a Comissªo. Todos os pagamentos sªo efectuados pela Comissªo, embora os custos nacionais sejam reembolsados atravØs da agŒncia das administra(cid:231)ıes dos Estados-membros. As despesas ao abrigo do programa «Alf(cid:226)ndega 2000» estªo inclu(cid:237)das em duas Æreas principais. A primeira, Ø a Ærea relativa (cid:224)s ac(cid:231)ıes conjuntas que prevŒ seminÆrios, interc(cid:226)mbios e grupos de trabalho, dirigidos aos funcionÆrios e aos peritos desses administra(cid:231)ıes. O custo das suas participa(cid:231)ıes nestas ac(cid:231)ıes Ø pago pela Comunidade, elevando-se a aproximadamente 6 milhıes de euros. A segunda Ærea cobre os sistemas de interc(cid:226)mbio das informa(cid:231)ıes, os manuais e os guias, assim como as ac(cid:231)ıes de forma(cid:231)ªo comuns, entre as quais as actividades relacionadas com as tecnologias da informa(cid:231)ªo que representam a grande parte, aproximadamente 2/3 do or(cid:231)amento anual. As actividades no dom(cid:237)nio das tecnologias da informa(cid:231)ªo sªo muitas vezes realizadas por subcontratantes externos sob a supervisªo da Comissªo. Os contratos sªo adjudicados a essas empresas de acordo com os termos dos contratos pœblicos em vigor. As despesas relativas a estas ac(cid:231)ıes estimam-se que atinjam aproximadamente 19 milhıes de euros em 2000. Todas as actividades aprovadas no (cid:226)mbito do programa «Alf(cid:226)ndegas 2002» devem satisfazer os objectivos da Comunidade e serem em benef(cid:237)cio do mercado interno. A Comissªo procede (cid:224) gestªo das ac(cid:231)ıes, tanto no enquadramento ex-ante como na avalia(cid:231)ªo ex-post com o parecer dos Estados-membros por meio das autoriza(cid:231)ıes adequadas. Os Estados-membros sªo obrigados a conservar pelo prazo de cinco anos os registos e os documentos de apoio relativos (cid:224) gestªo de todos os fundos que lhe foram confiados, per(cid:237)odo durante o qual a Comissªo estÆ habilitada a realizar controlos a fim de verificar a sua boa gestªo (relat(cid:243)rios financeiros semestrais e anuais, relat(cid:243)rios sobre as actividades, avalia(cid:231)ıes, etc. ). A Comissªo, de acordo com a decisªo «Alf(cid:226)ndega 2002», submeterÆ uma comunica(cid:231)ªo ao Parlamento e ao Conselho atØ 30 de Junho de 2001 o mais tardar. Esta constituirÆ uma avalia(cid:231)ªo intercalar com informa(cid:231)ıes pormenorizadas sobre as actividades do programa realizada com base nos relat(cid:243)rios, igualmente, intercalares dos Estados-membros. (1) JO L 13 de 19. 1. 2000. (2001/C 53 E/010) PERGUNTA ESCRITA E-0538/00 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Programa Fiscalis (1998/2002) PoderÆ a Comissªo informar quais as administra(cid:231)ıes nacionais, as associa(cid:231)ıes de profissionais e os organismos pœblicos ou privados aos quais foram atribu(cid:237)dos montantes ou contributos (com pagamentos jÆ efectuados ou nªo) e em que medida, no que se refere (cid:224)s vÆrias ac(cid:231)ıes previstas pelo programa Fiscalis (1998/2002) (or(cid:231)amento de 45 milhıes de ecus equivalentes a cerca de 87 000 milhıes de liras), realizadas em ItÆlia e nos outros Estados-membros? Foi verificado o efectivo destino dos montantes e o sucesso das iniciativas?