title: Erityiskertomus nro 4/2000 AKT-maita koskevista kunnostamistoimista tavanomaista kehitysapua valmistelevana välineenä, sekä komission vastaukset

formats: html pdf print

text: 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 113/1 I (Tiedonantoja) TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ERITYISKERTOMUS nro 4/2000 AKT-maita koskevista kunnostamistoimista tavanomaista kehitysapua valmistelevana v(cid:228)lineen(cid:228), sek(cid:228) komission vastaukset (annettu Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (2000/C 113/01) SIS˜LLYS Kohdat Sivu YHTEENVETO. JOHDANTO. Taustaa. Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus. TOIMINNALLINEN PERUSTA. K(cid:228)site. 1(cid:151)6 1(cid:151)4 5(cid:151)6 7(cid:151)15 7(cid:151)9 Oikeusperusta. 10(cid:151)11 Rahoitusvarat. 12(cid:151)15 YLEINEN OHJELMAMENETTELY. 16(cid:151)53 Tukikelpoisuus. 16(cid:151)30 Huomioita ohjelmamenettelyn etenemisest(cid:228). 31(cid:151)36 Koordinointi. 37(cid:151)46 Henkil(cid:246)resurssit. 47(cid:151)48 Palaute budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)jille. 49(cid:151)53 TOIMIEN TOTEUTTAMINEN. 54(cid:151)107 Johdanto. 54 Suunnittelu ja budjetointi. 55(cid:151)63 Tuensaajien osallistuminen. 64(cid:151)67 Kest(cid:228)vyys. 68(cid:151)73 Ohjelmien toteuttaminen ja tulokset. 74(cid:151)83 Yksinkertaistetut menettelyt. 84(cid:151)86 Erilliset pankkitilit. 87 Raportointi. 88(cid:151)101 Seuranta. 102(cid:151)107 ARVIOINNIT. 108(cid:151)114 3 3 3 5 5 5 5 6 7 7 8 9 11 11 11 11 12 12 13 14 14 15 15 17 17 C 113/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 19. 4. 2000 Kohdat Sivu P˜˜TELM˜T. 115(cid:151)131 K(cid:228)site. 115(cid:151)117 Yksil(cid:246)iminen ja koordinointi. 118(cid:151)120 Suunnittelu ja seuranta. 121(cid:151)124 Toteuttaminen ja vastuu. 126(cid:151)128 Tulokset. 129(cid:151)131 Komission vastaukset. 18 18 18 18 19 19 20 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 113/3 YHTEENVETO Vuonna 1993 otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n sodasta ja luonnonmullistuksista k(cid:228)rsineiden maiden kunnostamistoimien k(cid:228)site. Kunnostamisen oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) muodostaa yhdysside humanitaarisen avun ja tavanomaisen pitk(cid:228)aikaisen kehitysavun v(cid:228)lille. Tilap(cid:228)iseksi suunnitellusta v(cid:228)lineest(cid:228) tuli l(cid:228)hes pysyv(cid:228), koska toimet veiv(cid:228)t aikaa suun- niteltua huomattavasti kauemmin. Vuoden 1998 lopussa Euroopan kehitysrahastosta ja talousarviosta rahoi- tettujen ohjelmien mukaisesti tehtyjen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten aiheuttamat menot olivat 1 065 miljoonaa ecua. Maksut oli- vat yhteens(cid:228) ainoastaan 486 miljoonaa ecua, mik(cid:228) osoittaa t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon sujuneen hitaasti. Vaikka kunnostamistoimet ovatkin johtaneet tiettyihin konkreettisiin tuloksiin, ei niiden yleist(cid:228) vaikutusta eik(cid:228) vaikutusta edunsaajamaihin tunneta. T(cid:228)m(cid:228) johtuu joko siit(cid:228), ettei k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) ole ollut perusteellisia tietoja saavutetuista tuloksista, tai siit(cid:228), ettei toimien tavoitteita ollut useissa tapauksissa selv(cid:228)sti m(cid:228)(cid:228)ritetty. Yleisesti ottaen ohjelmamenettely ja suunnittelu eiv(cid:228)t perustuneet tarpeiden ja kunnostamistoimien mahdollisuuksien perusteelliseen selvitykseen. Useissa maissa kunnostamistoimet aloitettiin silloin, kun suhteellisen vakaita oloja ei ollut viel(cid:228) saavutettu. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) toimien kest(cid:228)vyytt(cid:228) ei voitu taata. Toimet olivat usein jatkoa jo aloitetuille humanitaarisen avun toimille. Vaikka t(cid:228)llaisilla toimilla olikin oma arvonsa, ei ollut aina selv(cid:228)(cid:228), miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin kunnostamistoimet erosivat humanitaarisesta avusta. Kunnostamisohjelmien ja -toimien koordinointi muiden rahoittajien (j(cid:228)senvaltiot ja Yhdistyneet kansakunnat) kanssa rajoittui p(cid:228)(cid:228)osin tietojenvaihtoon. Koska t(cid:228)llainen koordinointi on jossain m(cid:228)(cid:228)rin komission valvon- nan ulkopuolella, komission olisi pit(cid:228)nyt koordinoida omia yksikk(cid:246)j(cid:228)(cid:228)n tehokkaammin. Seuranta ja raportointi oli riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228). Toimien toteuttamisen aikana oli l(cid:228)hes mahdotonta seurata edistyst(cid:228) toimien ja menojen raportoinnin perusteella. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi edustustojen oli eritt(cid:228)in vaikea osallistua toimin- taan aktiivisesti. T(cid:228)t(cid:228) pahensi se seikka, ettei edustustoissa ollut tarpeeksi henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) kunnostamistoimiin liit- tyv(cid:228)n ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen ty(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n hoitamiseen. K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tietojen v(cid:228)h(cid:228)isyydest(cid:228) huolimatta komission olisi arvioitava perusteellisesti kunnosta- misv(cid:228)lineest(cid:228) saatuja t(cid:228)h(cid:228)nastisia kokemuksia, jotta se voisi p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228), olisiko kunnostamisohjelmia jatkettava, ja jos olisi, miss(cid:228) muodossa. JOHDANTO Taustaa aikav(cid:228)lin kehitysyhteisty(cid:246)t(cid:228) tukevien ohjelmien jatkamisen v(cid:228)lill(cid:228) kehitysmaissa, jotka ovat toipumassa kriisist(cid:228) tai sodasta tai joi- den taloutta ovat horjuttaneet muut tekij(cid:228)t (1). 1. Vuonna 1993 Etiopian, Eritrean, Mosambikin, Angolan ja Somalian selkkausten j(cid:228)lkimainingeissa perustettiin erityinen v(cid:228)line n(cid:228)iden maiden kunnostamisen tukemiseksi. My(cid:246)hemm(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa ohjelmaan otettiin mukaan muitakin maita (ks. kohta 16). 3. Euroopan unioni toteutti LomØn yleissopimuksen mukaisesti kunnostamisohjelmia jo ennen vuotta 1993, jolloin vasta kun- nostamisen k(cid:228)sitteelle luotiin oma viitekehys. Lis(cid:228)ksi vasta vuonna 1994 toimintaan my(cid:246)s osoitettiin erityisi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja yleisest(cid:228) talousarviosta. Silloin luotiin uusi k(cid:228)site, joka tunnetaan Afrikkaa koskevana erityisaloitteena (2). 2. Kehitysavun yhteydess(cid:228) kunnostaminen on m(cid:228)(cid:228)ritelty v(cid:228)livai- heeksi siirrytt(cid:228)ess(cid:228) katastrofi- tai h(cid:228)t(cid:228)tilanteesta vakaaseen tilan- teeseen, jolloin voidaan toteuttaa tavanomaisesti suunnitellut pit- k(cid:228)n aikav(cid:228)lin kehitysyhteisty(cid:246)toimet. Komission mukaan kunnostamisohjelma on yhdysside humanitaarisen avun ja pitk(cid:228)n (1) L(cid:228)hde: KOM(93) 204 lopull. (2) Afrikkaa koskeva erityisaloite perustettiin 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1993 annetuissa neuvoston p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228), komission 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tou- kokuuta 1993 annetussa tiedonannossa tekem(cid:228)n ehdotuksen seu- rauksena; KOM(93) 204. C 113/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 19. 4. 2000 4. Ohjelma k(cid:228)ynnistettiin 25. toukokuuta 1993 eli samana p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228), kun neuvosto antoi asiaa koskevat p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)ns(cid:228), ja ohjelma on edelleenkin k(cid:228)ynniss(cid:228). Euroopan parlamentti hyv(cid:228)ksyi koko- naisuudessaan komission tiedonannon p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassaan 4. marraskuuta 1993 (1). Vuoden 1998 joulukuun lopussa Afrikkaa koskevaan erityisaloitteeseen kuuluvien ohjelmien mukaiset p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)kset vastasivat yhteens(cid:228) 1 065:t(cid:228) miljoonaa ecua (sek(cid:228) Euroo- pan kehitysrahasto EKR ett(cid:228) talousarvio). T(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) on maksettu ainoastaan 486 miljoonaa ecua, mik(cid:228) osoittaa edistyk- sen olleen hidasta verrattuna odotettuun nopeaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- noon. Rahoitusta koskeva tilanne on esitetty tiivistelm(cid:228)n(cid:228) taulu- koissa I ja II. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset ja maksut EKR:n ja talousarvion osalta maakohtaisesti esitettyn(cid:228) Taulukko I EKR Talousarvio Yhteens(cid:228) (milj. ecua) Etiopia Eritrea Somalia Mosambik Angola Liberia Zaire Madagaskar Uganda Burundi Ruanda Haiti Malawi Tansania Sierra Leone Namibia Vuoden 1998 talousarvion m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)raha P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset Maksut P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset 8,92 6,13 88,20 119,02 94,12 54,69 200,67 18,99 1,00 5,50 133,80 46,00 7,00 22,00 9,20 (cid:151) 8,32 3,65 45,08 66,21 21,96 27,89 44,99 17,20 0,93 1,22 44,86 36,63 6,82 0,50 1,84 (cid:151) 15,86 12,45 6,92 58,66 56,26 6,64 17,30 0,90 (cid:151) (cid:151) 19,80 19,98 2,52 5,00 (cid:151) 0,42 26,60 Maksut 15,35 8,31 5,28 41,93 42,71 2,94 8,46 0,64 0,96 (1) (cid:151) 9,22 13,78 1,74 4,12 0,92 (1) 1,49 (1) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset 24,78 18,58 95,12 177,68 150,38 61,33 217,97 19,89 1,00 5,50 153,60 65,98 9,52 27,00 9,20 0,42 Maksut 23,67 11,96 50,36 108,14 64,67 30,83 153,45 17,84 1,89 1,22 54,08 50,41 8,56 4,62 2,76 1,49 (1) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228) ilmoitettuja m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) suuremmat maksut johtuvat todenn(cid:228)k(cid:246)isesti siit(cid:228), ett(cid:228) hankkeita on j(cid:228)(cid:228)nyt pois PO VIII:n laatimasta taloudellisesta yhteenvedosta. L(cid:228)hde: PO VIII:n laatima rahoitusta koskeva yhteenveto, joka on laadittu 30. 6. 1998 ja p(cid:228)ivitetty 31. 12. 1998, ja joka on korjattu OLAS- ja Sincom-tilinpitoj(cid:228)rjestelmien perusteella. Yhteens(cid:228) 815,24 328,10 249,31 157,85 1 064,55 485,95 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset ja maksut EKR:n ja talousarvion osalta vuosina 1993-1998 Taulukko II EKR Talousarvio Yhteens(cid:228) Vuosi 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Yht. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset Maksut P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset 105,17 211,47 236,10 159,20 61,50 41,80 815,24 0,45 21,50 66,00 84,49 76,32 79,34 31,04 41,36 55,49 56,52 38,30 26,60 328,10 249,31 Maksut 8,58 29,82 23,70 28,50 36,33 30,92 157,85 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset 136,21 252,83 291,59 215,72 99,80 68,40 1 064,55 L(cid:228)hde: PO VIII:n laatima rahoitusta koskeva yhteenveto. P(cid:228)ivitetty 31. 12. 1998 ja korjattu OLAS- ja Sincom-tilinpitoj(cid:228)rjestelmien tietojen perusteella. (milj. ecua) Maksut 9,03 51,32 89,70 112,99 112,65 110,26 485,95 (1) PE 205. 689. 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 113/5 Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus 5. Tarkastus tehtiin tavoitteena tutkia, todentaa ja arvioida a) onko humanitaarisen avun ja kehitysavun v(cid:228)lille luotu joh- donmukainen yhteys selv(cid:228)ll(cid:228) politiikalla ja k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)nk(cid:246) Euroo- pan unionin eri rahoitusv(cid:228)lineit(cid:228) johdonmukaisesti b) onko tukikelpoisten maiden ja toimien yksil(cid:246)iminen ollut perusteltua ja muiden rahoittajien (erityisesti Euroopan unio- nin j(cid:228)senvaltioiden) kanssa koordinoitua c) ovatko komission luomat menettelyt ja j(cid:228)rjestelm(cid:228)t, joilla var- mistetaan j(cid:228)rjestelm(cid:228)llinen ja jatkuva seuranta, tehokkaita ja avoimia d) onko toimet toteutettu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn ajan kuluessa ja onko niist(cid:228) annettu selvitys avoimesti e) ovatko tulokset kest(cid:228)vi(cid:228), edist(cid:228)v(cid:228)tk(cid:246) ne paikallista taloutta ja paikallisia instituutioita sek(cid:228) auttavatko ne poliittisen ja yhteis- kunnallisen vakauden luomisessa; muodostavatko tulokset n(cid:228)in ollen perustan tavanomaiselle kehitysavulle. 6. Tarkastus tehtiin keskusyksik(cid:246)iss(cid:228) Brysseliss(cid:228) ja useissa maissa (Etiopia, Eritrea, Mosambik, Madagaskar, Zaire ja Haiti). Aluksi tilintarkastustuomioistuin keskittyi Euroopan kehitysrahaston rahoittamiin toimiin. Kun joidenkin AKT-valtioiden kohdalla sel- visi, ett(cid:228) suuri osa kunnostamistoimista rahoitettiin talousar- viosta, my(cid:246)s n(cid:228)m(cid:228) toimet sis(cid:228)llytettiin kyseiseen tarkastukseen. TOIMINNALLINEN PERUSTA K(cid:228)site 7. Euroopan parlamentti t(cid:228)smensi 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1993 antamassaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassa edelleen komission tiedonannossa esitetty(cid:228) kunnostamisen k(cid:228)sitett(cid:228). Neuvosto kannatti 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1993 antamissaan p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228) kunnostamisohjelman jatkamista. Komissio ei kuitenkaan ollut viel(cid:228) tehnyt yhteenvetoa selv(cid:228)n k(cid:228)sitteellisen kehyksen luomiseksi kunnostamistoimille. joka tyisaloitteen k(cid:228)sitteen tukipilariksi (1). T(cid:228)ss(cid:228) asiakirjassa, hyv(cid:228)ksyttiin neuvoston 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1996 antamissa p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228), komissio esitti ehdotuksia ja suosituksia yhteyden lujittamisesta. Siin(cid:228) ehdotettiin pilottitoimia asianomaisten j(cid:228)sen- valtioiden kanssa yleisen toimintastrategian laatimiseksi useille maille ja alueille, jotka ovat alttiina poliittisille tai taloudellisille riskeille ja j(cid:228)nnitteille tai luonnonmullistuksille. Oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) perus- taa ty(cid:246)ryhmi(cid:228) sek(cid:228) keskustasolla komission yksik(cid:246)iss(cid:228) ett(cid:228) paikal- listasolla asianomaisissa maissa niit(cid:228) maita ja alueita varten, jotka oli valittu pilottivaiheeseen. Siihen valittiin Angola, Liberia, Haiti, Somalia ja Afrikan suurten j(cid:228)rvien alue. 9. T(cid:228)m(cid:228)n toiminnan todellista tulosta on ollut toistaiseksi vaikea m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228). Erityisesti yhteys Euroopan yhteis(cid:246)n humanitaarisen avun toimiston (ECHO) h(cid:228)t(cid:228)aputoimien ja Afrikkaa koskevan eri- tyisaloitteen mukaisen kunnostamisen v(cid:228)lill(cid:228) olisi jo pit(cid:228)nyt vakiin- nuttaa, mutta tarkastuksessa havaittiin ainoastaan kolme hanketta Somaliassa ja joitakin hankkeita Haitissa, jotka ECHO on aloit- tanut ja jotka on sitten siirretty Afrikkaa koskevaan erityisaloit- teeseen. Vaikka on selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) jotkin ty(cid:246)ryhm(cid:228)t ovat jo toimin- nassa, komissio ei ole viel(cid:228) esitt(cid:228)nyt mink(cid:228)(cid:228)nlaista kattavaa kuvausta tai asiakirjaa tuloksista. Oikeusperusta 10. Kuten tilintarkastustuomioistuimen humanitaarista apua kos- kevassa erityiskertomuksessa (2) esitettiin humanitaarisesta avusta 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 (3) osalta, viel(cid:228) ei ole annettu mink(cid:228)(cid:228)nlaista yleist(cid:228) asetusta, joka koskisi humanitaarista tai kunnostamisapua. P(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)kset ja menettelyt riippuvat rahoitusvaroista ja komission sis(cid:228)i- sest(cid:228) organisaatiosta eiv(cid:228)tk(cid:228) toimien luonteesta. 11. Komission ja neuvoston vuoden 1993 toukokuussa valmis- telemien kahden asiakirjan (ks. kohta 3) perusteella LomØn yleis- sopimuksen mukaiset toimet rahoitettiin EKR:sta, mutta kunnos- tamistoimia varten ei ollut mit(cid:228)(cid:228)n erityisi(cid:228) suuntaviivoja. Talousarviosta rahoitetut toimet kuuluivat aluksi olemassa ole- vien asetusten soveltamisalaan, joissa ei erikseen k(cid:228)sitelty kun- nostamista. Paljon my(cid:246)hemmin, neuvoston 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marras- kuuta 1996 antamalla asetuksella (EY) N:o 2258/96 (4) s(cid:228)(cid:228)dettiin yleisest(cid:228) kehitysmaiden kunnostamis- ja j(cid:228)lleenrakennustoimista. Eri rahoitusl(cid:228)hteill(cid:228) on kullakin hallintoa ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevat omat s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ns(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) moninaisuus merkitsee puolestaan sit(cid:228), ettei talousarvion sis(cid:228)ll(cid:228) eik(cid:228) yleisen talousarvion ja EKR:n v(cid:228)lill(cid:228) ole voitu saavut- taa johdonmukaista l(cid:228)hestymistapaa (ks. kohdat 42(cid:151)46). rahoitettavista talousarviosta 8. Saatuaan muutaman vuoden kokemusta kunnostamisohjel- masta komissio laati asiakirjan, jossa k(cid:228)siteltiin h(cid:228)t(cid:228)avun, kun- nostuksen ja kehitt(cid:228)misen yhdist(cid:228)mist(cid:228) Afrikkaa koskevan eri- (1) KOM(96) 153, 30. 4. 1996. (2) Erityiskertomus nro 2/97, kohta 2. 4 (EYVL C 143, 12. 5. 1997). (3) EYVL L 163, 2. 7. 1996. (4) EYVL L 306, 28. 11. 1996. C 113/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 19. 4. 2000 Rahoitusvarat 12. Neuvosto ilmoitti 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1993 antamissaan p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228) rahoitusvarojen osalta, ett(cid:228) olemassa olevista EKR:n varoista piti my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 100 miljoonaa ecua v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti. T(cid:228)m(cid:228)n 100 miljoonan ecun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahan ilmoitettiin sen j(cid:228)lkeen olevan k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) EKR:sta suunnitelmavaiheen alussa (suunni- telmavaihe oli yhteinen valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa) (ks. kohta 31). Valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen tuol- loin tekem(cid:228)t ehdotukset ylittiv(cid:228)t reippaasti 100 miljoonaa ecua. Kuitenkin suurin osa hankkeista, joita ei voitu sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n ensimm(cid:228)iseen er(cid:228)(cid:228)n, rahoitettiin my(cid:246)hemm(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa (k(cid:228)y- tett(cid:228)viss(cid:228) olleista rahoitusl(cid:228)hteist(cid:228) eli EKR:sta tai yleisest(cid:228) talous- arviosta). Maksusitoumukset (EKR ja talousarvio) olivat viiden vuoden kuluttua yhteens(cid:228) hieman yli 1 000 miljoonaa ecua. 13. Vaikka tarkoitus olikin alun perin se, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot tarjoaisivat ohjelman k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n erityisi(cid:228) varoja, t(cid:228)m(cid:228) ei koskaan toteutunut. Joissakin Afrikkaa koskevan erityisaloitteen maissa j(cid:228)senvaltiot ovat toteuttaneet omia kahdenv(cid:228)lisi(cid:228) kunnostamisoh- jelmiaan. T(cid:228)m(cid:228) tilanne aiheuttaa uusia ongelmia ohjelmien ylei- sess(cid:228) koordinoinnissa ja suunnittelussa sek(cid:228) niiden toteuttami- sessa johdonmukaisella tavalla. 14. Samaan aikaan kun neuvosto antoi vuonna 1993 tekem(cid:228)l- l(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) alustavasti k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n 100 miljoonaa ecua, se totesi my(cid:246)s, ett(cid:228) komission olisi kiireesti arvioitava tarvittavat resurssit. T(cid:228)llaista arviointia ei kuitenkaan tehty. Lis(cid:228)varoja asetettiin kui- tenkin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n niin paljon, ett(cid:228) niit(cid:228) ei voitu k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) nopeasti. Erityisesti Angolassa ja Mosambikissa monien ohjelmien ja hank- keiden osalta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset ja sopimukset tehtiin suuremmista m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)rahoista kuin suunniteltuihin toimenpiteisiin tarvittiin, mik(cid:228) johtui joko joidenkin toimien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon liittyvist(cid:228) ongel- mista tai huonosta kustannusarvioinnista. Vallalla oli voimakas suuntaus, jossa toteuttamiseen osallistuvat kumppanit ehdottivat laajennuksia ja joissakin tapauksissa ohjelmien ja hankkeiden lopettamisen sijaan uusia toimia, joita rahoitettaisiin j(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)- vist(cid:228) varoista. 15. Useimmille maille oli jo tarjolla suhteellisen runsaasti varoja EKR:sta Afrikkaa koskevan erityisaloitteen mukaisiin kunnosta- mistoimiin. Komissio on kuitenkin jatkuvasti my(cid:246)nt(cid:228)nyt varoja yleisest(cid:228) talousarviosta selvitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) ensin, voitaisiinko EKR:sta saatavia varoja k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) (ks. taulukko III). Esimerkiksi Eritrean kan- sallisessa maaohjelmassa 20 prosenttia EKR-rahoituksesta eli 7 miljoonaa ecua osoitettiin kunnostamistarkoituksiin. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) varoja ei k(cid:228)ytetty ollenkaan t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen, mutta talousar- viosta my(cid:246)nnettiin viel(cid:228) 12 miljoonaa ecua lis(cid:228)(cid:228). Taulukko III Talousarviom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen lis(cid:228)(cid:228)minen, vaikka kansallisten maaohjelmien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja oli edelleen k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) Maa Vuoden 1998 lopussa k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olleet maaohjelmien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat 6. EKR 7. EKR (milj. ecua) Talousarviosta my(cid:246)nnetyt m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat Etiopia Eritrea Somalia Angola Liberia Zaire Ruanda Tansania (cid:151) tieto puuttuu 17,0 (cid:151) (cid:151) 26,0 19,0 (cid:151) 12,0 28,0 tieto puuttuu 18,0 50,0 64,0 3,0 17,0 15,8 12,4 6,9 56,3 6,6 17,3 19,8 5,0 P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228): Vain Angolalle on my(cid:246)nnetty enemm(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja kuin mit(cid:228) jo oli k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) EKR:sta/kansallisesta maaohjelmasta. 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 113/7 YLEINEN OHJELMAMENETTELY mien toteuttaminen t(cid:228)llaisessa tilanteessa sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) sen vaaran, ett(cid:228) hanke viiv(cid:228)styy huomattavasti tai ett(cid:228) toimet jopa ep(cid:228)onnistuvat. Tukikelpoisuus Somalia 16. Komission ehdotuksen liitteess(cid:228) (1) lueteltiin kymmenen maata (Somalia, Etiopia, Eritrea, Mosambik, Angola, Ruanda, Zaire, Liberia, Haiti ja Sudan), jotka olivat tukikelpoisia tai tulivat tukikelpoisiksi vuoden 1993 toukokuuhun menness(cid:228). Viisi ensim- m(cid:228)ist(cid:228) maata sis(cid:228)llytettiin ohjelman ensimm(cid:228)iseen osaan ja nelj(cid:228) seuraavaa j(cid:228)lkimm(cid:228)iseen osaan. Sudan ei ole viel(cid:228) kuulunut ohjel- maan. Lis(cid:228)ksi Madagaskar liittyi ohjelmaan vuonna 1994 maata koetelleen py(cid:246)rremyrskyn j(cid:228)lkeen, kun taas Uganda, Burundi, Malawi, Tansania (suurten j(cid:228)rvien alueen pakolaiset), Sierra Leone ja Namibia lis(cid:228)ttiin ohjelmaan per(cid:228)j(cid:228)lkeen. 17. Jokaisesta liitteess(cid:228) luetellusta kymmenest(cid:228) maasta annettiin taustatiedot, joiden perusteella komissio esitti t(cid:228)rkeit(cid:228) perustietoja pohjaksi maiden tukikelpoisuudesta p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)ess(cid:228). 20. Addis Abebassa vuoden 1993 maaliskuussa tehdyn p(cid:228)(cid:228)ryh- mittymien v(cid:228)lisen sopimuksen olisi pit(cid:228)nyt tasoittaa tiet(cid:228) poliit- tisen ratkaisun syntymiselle Somaliassa. Kunnostamisaloitteen toteuttaminen aloitettiin heti, ja se on ollut k(cid:228)ynniss(cid:228) vuodesta 1993 l(cid:228)htien, vaikka poliittista ratkaisua ei viel(cid:228) kuuden vuoden j(cid:228)lkeenk(cid:228)(cid:228)n ole saatu aikaan. Turvallisuustilanne on kuitenkin vaikeuttanut toimia, eik(cid:228) mihink(cid:228)(cid:228)n toimiin (h(cid:228)t(cid:228)aputoimia lukuun ottamatta) ole voitu ryhty(cid:228) Mogadishun alueella. Joillakin heimojen valvomilla alueilla avoimuutta ja vastuun ottamista vai- keuttaa tunnustetun hallituksen puute, ja toimien kest(cid:228)vyys on kyseenalaista. Afrikkaa koskevan erityisaloitteen mukaiset mak- susitoumukset Somalialle olivat vuoden 1998 lopussa 95 miljoo- naa ecua. Perusteet 18. Komissio on asettanut seuraavat tukikelpoisuusedellytykset Afrikkaa koskevan erityisaloitteen mukaisen tuen saamiselle: a) viranomaisten on teht(cid:228)v(cid:228) tukihakemus b) maassa on oltava jatkuva talouskriisi tai perusinfrastruktuurin on oltava vakavasti huonontunut c) vihamielisyyksien tai mullistusten on oltava ohi 21. Vuoden 1997 marraskuussa useat v(cid:228)likohtaukset Somaliassa Keski-Shebellin alueella johtivat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen, jonka mukaan alue ei en(cid:228)(cid:228) ole tukikelpoinen kunnostamistoimiin. Ulkomaalaiset l(cid:228)h- tiv(cid:228)t alueelta ja kaikki investoinnit infrastruktuureihin ja varustei- siin (joihin oli jo maksettu 440 000 ecua) lopetettiin. Terveyden- huollon alalla keskeytettiin v(cid:228)liaikaisesti vuoden 1994 kes(cid:228)kuun ja vuoden 1998 maaliskuun v(cid:228)lisen(cid:228) aikana viisi hanketta. Yksi hankkeista lopetettiin, ja valtiosta riippumaton j(cid:228)rjest(cid:246) vet(cid:228)ytyi alueelta pysyv(cid:228)sti, koska alueellinen (cid:148)ministeri(cid:246)(cid:148) ei tehnyt yhteis- ty(cid:246)t(cid:228) odotetulla tavalla (322 000 ecua oli maksettu). Nelj(cid:228)ss(cid:228) muussa tapauksessa keskeytt(cid:228)mist(cid:228) k(cid:228)ytettiin taktiikkana Soma- lian kanssa neuvoteltaessa ja lujitettaessa ulkopuolisten tahojen neuvotteluasemia (2). d) viranomaisten on oltava halukkaita aloittamaan taloudellinen jossa kunnioitetaan ja yhteiskunnallinen muutosprosessi, demokratian periaatteita ja ihmisoikeuksia ja edet(cid:228)(cid:228)n raken- neuudistusta kohti. Angola Ehdotuksen mukaan my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n rakennesopeutustukea saavat maat eiv(cid:228)t olisi tukikelpoisia, koska kyseisen rahoitustuen saaminen osoittaa, ett(cid:228) ne ovat jo ohittaneet onnistuneesti kunnostamisvai- heen. 19. Vaikka kaikki maat t(cid:228)yttiv(cid:228)t talouskriisi(cid:228) koskevan perus- teen, monet niist(cid:228) eiv(cid:228)t t(cid:228)ytt(cid:228)neet yht(cid:228) tai useampaa muuta perus- tetta. Osassa maita oli edelleenkin h(cid:228)t(cid:228)tila. Kunnostamisohjel- 22. Vaikka vuonna 1993 toivottiin, ett(cid:228) uudet neuvottelut loisi- vat rauhanomaisen tilanteen, Angolan kunnostamisolosuhteet ovat olleet jatkuvasti ongelmallisia eiv(cid:228)tk(cid:228) ne viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n ole l(cid:228)hes- k(cid:228)(cid:228)n tyydytt(cid:228)v(cid:228)t. Kaikki sek(cid:228) vanhat ett(cid:228) uudet Afrikkaa koske- van erityisaloitteen mukaiset ohjelmat (joiden suuruus on noin 150 miljoonaa ecua) ovat k(cid:228)rsineet vakavista viiv(cid:228)stymisist(cid:228) ja keskeytyksist(cid:228). Sen sijaan, ett(cid:228) turvauduttiin Afrikkaa koskevaan erityisaloitteeseen, olisi pit(cid:228)nyt jatkaa humanitaarista apua. (1) KOM(93) 204. (2) Komission vastaus (13. 5. 1998) tilintarkastustuomioistuimen asiakir- jatarkastukseen FD 3009, 16. 3. 1998. C 113/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 19. 4. 2000 Kongon demokraattinen tasavalta (entinen Zaire) 23. Komission ehdotuksessa todettiin Kongon demokraattisen tasavallan osalta, ett(cid:228) maan hallinto on ollut toimintakyvyt(cid:246)n vuodesta 1990, ja ett(cid:228) maa on t(cid:228)ydellisess(cid:228) rappiotilassa. Tiedon- annon (1) lopussa todetaan, ett(cid:228) ennen kuin kunnostamistoiminta voidaan aloittaa, on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) useita edellytyksi(cid:228) ja erityisesti saa- tava aikaan poliittinen sovitteluratkaisu presidentin ja opposition v(cid:228)lille. T(cid:228)ll(cid:246)in demokratiakehitys voi jatkua ja talouden terveh- dytt(cid:228)misen h(cid:228)t(cid:228)ohjelma voidaan aloittaa. 24. T(cid:228)st(cid:228) huolimatta komissio p(cid:228)(cid:228)tti aloittaa Kongossa toimet, jotka edellyttiv(cid:228)t yli 200 miljoonan ecun maksusitoumuksia. Olot eiv(cid:228)t tilintarkastustuomioistuimen lokakuussa 1996 tekem(cid:228)n tar- kastusmatkan aikana saadun k(cid:228)sityksen mukaan kuitenkaan olleet suotuisat Afrikkaa koskevan erityisaloitteen mukaisten toimien toteuttamiselle. Kaikki toimet It(cid:228)-Kongossa oli lopetettava vuoden 1996 loppuun menness(cid:228) turvallisuusongelmien vuoksi. Vuonna 1996 aloitettu laaja ohjelma oli my(cid:246)s lopetettava vuoden 1996 loppuun menness(cid:228), kun kaikki teknisen avun 9 miljoonan ecun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat oli k(cid:228)ytetty ilman, ett(cid:228) valmistelut olisi saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- seen. 25. Komissio k(cid:228)ynnisti heti presidentti Kabilan valtaantulon j(cid:228)l- keen uudelleen jo kerran aloitetut ohjelmat olosuhteissa, joissa oli t(cid:228)ysin ep(cid:228)varmaa, voivatko esimerkiksi kest(cid:228)vyytt(cid:228) ja kustannus- vaikuttavuutta koskevat perusteet t(cid:228)ytty(cid:228). 26. Uudella 30 miljoonan ecun suuruisella ohjelmalla oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tukea Kongon tulevia vaaleja vallanvaihdon j(cid:228)lkeen. Kun ehdotus tehtiin EKR:n komitealle vuoden 1997 maaliskuussa, useiden j(cid:228)sen- valtioiden edustajat ilmaisivat ep(cid:228)ilyns(cid:228) ja pitiv(cid:228)t demokratiake- hityst(cid:228) kyseenalaisena. Samaan aikaan komissio totesi, ett(cid:228) n(cid:228)iden varojen on oltava k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) heti tarvittaessa. Ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228) on, ett(cid:228) vaalit j(cid:228)rjestet(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)hiaikoina, koska sota jatkuu. Ehdote- tun ohjelman merkitys ja kiireellisyys EKR:n komitean kokouksen aikaan voidaan asettaa kyseenalaiseksi. Komissio huomasi t(cid:228)m(cid:228)n my(cid:246)hemmin, ja ohjelma p(cid:228)(cid:228)tettiin elokuussa 1999. Ruanda ja Liberia 27. Ruandan osalta on tehty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 153 miljoonasta ecusta. Kyseisen maan kohdalla kunnostamistoimien edellytykset eiv(cid:228)t t(cid:228)yttyneet, sill(cid:228) siell(cid:228) ei muun muassa pystytty takaamaan edes v(cid:228)h(cid:228)isint(cid:228) turvallisuuden tasoa eik(cid:228) paikalla ollut viranomaisia, jotka olisivat pystyneet toteuttamaan toimet. (1) KOM(93) 204. 28. Huolimatta Liberian vaikeasta tilanteesta toimet, joita komis- sio on vuodesta 1994 l(cid:228)htien maassa toteuttanut, ovat onnistu- neet suhteellisen hyvin. T(cid:228)m(cid:228) johtuu paljolti siit(cid:228), ett(cid:228) keskusta- solla ja Liberiassa toteutettiin aivan erityisi(cid:228) organisaatiota koskevia toimenpiteit(cid:228) toimien suunnittelemista ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa var- ten. Kun Brysseliin ja Liberiaan molempiin perustettiin yksi vahva yhteyspiste, nopea toiminta oli mahdollista rauhanprosessin kai- kissa vaiheissa. Komissio pit(cid:228)(cid:228) aiheellisesti Liberiasta saatua koke- musta mallina kunnostamisohjelmille. Etiopia 29. Etiopiassa oli ollut osana h(cid:228)t(cid:228)apua k(cid:228)ynniss(cid:228) vuodesta 1991 laaja j(cid:228)lleenrakentamisohjelma, jota tukivat kaikki mahdolliset rahoittajat. Komissio totesi ehdotuksessaan, ett(cid:228) ohjelma oli jo t(cid:228)ytt(cid:228)nyt Etiopian kunnostamis- ja j(cid:228)lleenrakentamistarpeet. Lis(cid:228)ksi Etiopiasta tuli vuonna 1992 tukikelpoinen rakennesopeu- tustukeen. Edell(cid:228) esitetyist(cid:228) tekij(cid:246)ist(cid:228) huolimatta Etiopia sai Afrik- kaa koskevan erityisaloitteen mukaista tukea 25 miljoonaa ecua. Mosambik ja Haiti 30. Mosambikia ei olisi pit(cid:228)nyt hyv(cid:228)ksy(cid:228) Afrikkaa koskevan eri- tyisaloitteen ohjelmiin (yli 170 miljoonaa ecua), koska se sai edel- leen rakennesopeutustukea. Vaikka Haiti ei alun perin saanut rakennesopeutustukea, se alkoi saada sit(cid:228) vuonna 1995. Siit(cid:228) huo- limatta Haiti on saanut my(cid:246)s Afrikkaa koskevan erityisaloitteen mukaista tukea. Huomioita ohjelmamenettelyn etenemisest(cid:228) 31. Melkein heti sen j(cid:228)lkeen, kun neuvosto hyv(cid:228)ksyi Afrikkaa koskevan erityisaloitteen (vuoden 1993 kes(cid:228)kuun puoliv(cid:228)liss(cid:228)), komissio piti kokouksen eurooppalaisten valtiosta riippumatto- mien j(cid:228)rjest(cid:246)jen edustajien kanssa antaakseen niille tietoja kysei- sest(cid:228) erityisaloitteesta ja pyyt(cid:228)(cid:228)kseen niilt(cid:228) maakohtaisia uusia ajatuksia ja ehdotuksia. Sen j(cid:228)lkeen pidettiin erilliset kokoukset alun perin valittujen viiden maan (Angolan, Mosambikin, Soma- lian, Etiopian ja Eritrean) kanssa hein(cid:228)kuun ensimm(cid:228)isell(cid:228) puo- liskolla. N(cid:228)ihin kokouksiin osallistui rajallinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) valtiosta riippumattomia j(cid:228)rjest(cid:246)j(cid:228) (jotka olivat valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen yhteyskomitean valitsemia). Niiden oli m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) ensisijaiset alat ja kuvailtava maan yleistilanne sek(cid:228) ilmoitettava m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika hanke-ehdotusten j(cid:228)tt(cid:228)miselle. Lis(cid:228)ksi laadittiin proses- sia koskeva muistio. Muistio oli luonteeltaan (cid:148)asetuksenomainen(cid:148), ja siin(cid:228) esitettiin ohjeet ohjelmien yksil(cid:246)imiseen ja alustavaan suunnitteluun kyseisiss(cid:228) viidess(cid:228) maassa. Muistiossa ei mainittu mit(cid:228)(cid:228)n koordinoinnista j(cid:228)senvaltioiden kanssa, vaikka vuoden 1993 toukokuussa se oli todettu t(cid:228)rke(cid:228)ksi neuvoston p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228). 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 113/9 32. Valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen valmisteltua ja komis- sion saatua hanketta koskevat asiakirjat oli valtiosta riippumat- tomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen yhteis(cid:246)n nimett(cid:228)v(cid:228) yksi tai kaksi j(cid:228)rjest(cid:246)(cid:228) kus- takin maasta toimimaan EY:n edustustojen, viranomaisten ja valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen v(cid:228)lisen(cid:228) yhteystahona. Koor- dinointi ei toteutunut suunnitelmien mukaisesti. Mosambikissa niin sanottuna yhteyspisteen(cid:228) toimivan valtiosta riippumattoman j(cid:228)rjest(cid:246)n teht(cid:228)v(cid:228)t rajoittuivat yht(cid:228) ohjelmaa koskevien ehdotusten kokoamiseen. Sen lis(cid:228)ksi valtiosta riippumattomalla j(cid:228)rjest(cid:246)ll(cid:228) ei ollut muita teht(cid:228)vi(cid:228). Muissa tilintarkastustuomioistuimen tarkas- tamissa maissa ei ollut osoitusta mink(cid:228)(cid:228)nlaisista valtiosta riippu- mattoman j(cid:228)rjest(cid:246)n hoitamista koordinointitoimista tai mist(cid:228)(cid:228)n asiakirjoista, joissa olisi hahmoteltu koordinoinnista vastaavien valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen teht(cid:228)v(cid:228)t. 33. Eritreassa valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t valittivat, ettei niille annettu komission asettamien maksupaineiden vuoksi tar- peeksi aikaa hankkeiden valmisteluun. Vuoden 1993 lopussa edus- tusto pyysi niit(cid:228) esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n hanke-ehdotuksensa alle viikossa. 34. Komission olisi ollut hy(cid:246)dyllist(cid:228) laatia EKR:n komitealle asia- kirja, jossa olisi hahmoteltu kunkin maan yleinen kunnostamis- ohjelma. T(cid:228)llaisia yleisi(cid:228) ohjelmia ei ole laadittu. Ohjelmat tai hankkeet on sen sijaan esitelty tavanomaisella tavalla, kuten yksit- t(cid:228)isin(cid:228) rahoitusehdotuksina tai tiedotteina alle 2 miljoonan ecun suuruisissa hankkeissa. 35. Edell(cid:228) kuvaillun alkuvaiheen j(cid:228)lkeen ohjelmat ja hankkeet eriteltiin alkuper(cid:228)isten viiden maan ja uusien maiden osalta tapaus- kohtaisemmin. Joissakin tapauksissa Euroopan unioni otti osan YK:n tai Maailmanpankin valmistelemasta ohjelmasta. Joissakin tapauksissa taas ei toteutettu mit(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)llaisia koordinointitoimia. Yhdess(cid:228) tapauksessa maa oli itse ehdottanut rahoittajille maan- laajuista kunnostamisohjelmaa (Eritrea). Alun perin suunniteltiin, ett(cid:228) Euroopan unionin olisi osallistuttava ohjelmaan, mutta ajatus hyl(cid:228)ttiin. Haitin osalta toimien yksil(cid:246)imisen viimeinen vaihe toteu- tettiin viisi kuukautta rahoitussopimuksen allekirjoittamisen j(cid:228)l- keen. 36. Mosambikissa tehtiin kaksi sopimusta Yhdistyneiden kansa- kuntien pakolaisasiain p(cid:228)(cid:228)valtuutetun (UNHCR) kanssa samaan aikaan, kun Afrikkaa koskevan erityisaloitteen mukainen ohjelma olisi pit(cid:228)nyt saattaa loppuun. Toimista oli suureksi osaksi sovittu ja ne oli jopa aloitettu UNHCR:n, useiden valtiosta riippumatto- mien j(cid:228)rjest(cid:246)jen ja Mosambikin viranomaisten v(cid:228)listen sopimus- ten mukaisesti. N(cid:228)ist(cid:228) alisopimuksista ei ollut ilmoitettu edustus- tolle, ilman asianmukaista arviointia. Kaikki toimet olivat h(cid:228)t(cid:228)aputoimia, eiv(cid:228)tk(cid:228) ne sellaise- naan olleet kelpoisia Afrikkaa koskevan erityisaloitteen mukai- seen tukeen. Sama UNHCR:n sopimusten alisopimuksiin liittyv(cid:228) ongelma mainittiin entisen Jugoslavian j(cid:228)lleenrakentamista kos- kevassa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa (1). joten komissio hyv(cid:228)ksyi toimet (1) Erityiskertomus nro 5/98, kohta 3. 55 (EYVL C 241, 31. 7. 1998). Koordinointi Rahoittajien koordinointi 37. Rahoittajien tukemien toimien koordinointi on eritt(cid:228)in t(cid:228)r- ke(cid:228)(cid:228). Rahoittajien tehokkaan koordinoinnin tarvetta korostettiin sek(cid:228) alkuper(cid:228)isess(cid:228) komission ehdotuksessa ett(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)- telmiss(cid:228). Niiss(cid:228) mainittiin, ett(cid:228) koordinoinnissa on oltava mukana maan paikalliset viranomaiset, kaikki rahoittajat (j(cid:228)senvaltiot, YK:n elimet ja muut rahoittajat) ja toteuttamisesta vastaavat kumppanit (erityisesti valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t). Vaikka komission yksik(cid:246)t totesivat kaikkien tarkastuksen kattamien maiden osalta, ett(cid:228) koordinointi oli ollut j(cid:228)rjestelm(cid:228)llist(cid:228) ja huolellista, tilintar- kastustuomioistuin on todennut asian tarkistamisen vaikeaksi. T(cid:228)m(cid:228) johtuu dokumentoinnin puutteesta sek(cid:228) ep(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)lli- sest(cid:228) tavasta seurata ja raportoida useimpia ohjelman n(cid:228)k(cid:246)kohtia (ks. my(cid:246)s seurantaa koskevat kohdat 102(cid:151)107). 38. Somaliaa varten perustettiin Nairobiin vuonna 1994 tuen koordinoinnista vastaava elin (Somalia Aid Coordination Body eli SACB), ja komissio toimi pitk(cid:228)(cid:228)n sen puheenjohtajana. Rahoitta- jien kiinnostus sit(cid:228) kohtaan on hiipunut my(cid:246)hemmin, koska kaikki rahoittajat toimivat toteutuksesta vastaavien tahojen kautta, joilla on omat erityiset toimintamenettelyns(cid:228). 39. Dokumentointi on ollut puutteellista jopa niin sanottujen EU-koordinoinnin pilottimaiden osalta (2), joissa komissiolle on annettu vastuu koordinoida omia ja j(cid:228)senvaltioiden toimia. Yhdess(cid:228) kyseisist(cid:228) maista, Mosambikissa, j(cid:228)senvaltiot valittivat, ett(cid:228) koor- dinointi oli ollut kaikkea muuta kuin tehokasta. Tilintarkastus- tuomioistuin on kommentoinut j(cid:228)senvaltioiden kanssa tapahtu- van koordinoinnin puutetta aiemmin humanitaarista apua koskevassa erityiskertomuksessaan nro 2/97. 40. Koordinointi kohdistui p(cid:228)(cid:228)asiassa tietojenvaihtoon. Varsinai- nen koordinointi, kuten yhteiset toimet ja menettelyt, arvioinnit, tarkastukset ja seuranta, ei ole toteutunut. Vallitsevissa oloissa ei ollut mahdollista arvioida eri rahoittajien tukemien toimien yhteis- vaikutusta yhdess(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n maassa, joka kuuluu Afrikkaa koskevaan erityisaloitteeseen. 41. Joissakin Afrikkaa koskevasta erityisaloitteesta tuetuissa maissa UNHCR:lla oli johtava asema h(cid:228)t(cid:228)apuvaiheen aikana sek(cid:228) jonkin aikaa sen j(cid:228)lkeen kunnostamistoiminnan rahoituksen koor- dinoijana ja varojen hankkijana. Koordinointiin sis(cid:228)ltyi sellaisten tukirahastojen perustaminen, joiden rahoittamiseen muut rahoit- tajat olivat osallistuneet ja luovuttaneet sitten toteuttamisen sek(cid:228) (2) Neuvoston 3 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1993 antama p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma, jonka perusteella neuvosto valitsi kuusi maata (Norsunluurannikko, Mosam- bik, Etiopia, Peru, Costa Rica ja Bangladesh) vuoden 1994 touko- kuussa. C 113/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 19. 4. 2000 raportoinnin UNHCR:n teht(cid:228)v(cid:228)ksi. Komission k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)n(cid:228) ei ole antaa rahoitusvastuuta kenellek(cid:228)(cid:228)n muulle, mink(cid:228) vuoksi yhteis(cid:246) ei ole koskaan osakkaana kyseisiss(cid:228) tukirahastoissa. Perusteita koordinointitoimenpiteiden puuttumiselle ei kuitenkaan ole. 44. Kuten Angolaa koskevassa komission arvioinnissa mainit- tiin (1), PO VIII ja ECHO ovat ennemminkin erillisi(cid:228) rahoittajia kuin saman organisaation sis(cid:228)isi(cid:228) toisiaan t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228) yksik(cid:246)it(cid:228). Komission sis(cid:228)inen koordinointi 42. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) useimmissa maissa ja ohjelmissa suunnittelu-, toteutus- ja seurantavastuu eroteltiin keskusyksik(cid:246)iss(cid:228) sen mukaan, rahoitettiinko toimet talousarviosta vai EKR:sta. Vastuut jaettiin my(cid:246)s yleisen talousarvion eri budjettikohtien osalta (esimerkiksi yhteisrahoitus ja kunnostaminen) osoittamaan organisaation sis(cid:228)ist(cid:228) vastuun jakautumista eri budjettikohdittain. Vaikka eri yksik(cid:246)t vaihtoivat kesken(cid:228)(cid:228)n tietoja, tehokkaampi koordinointi olisi ollut aiheellista. Jopa edustustoilta puuttui joskus tietoja jois- takin toimista, jotka rahoitettiin esimerkiksi yhteisrahoituksen kautta, koska keskusyksik(cid:246)t eiv(cid:228)t olleet siirt(cid:228)neet yht(cid:228)(cid:228)n hallin- noimisvastuuta niille. 43. Haitissa perustettiin tekninen hallinnointiyksikk(cid:246) EKR:n hankkeita varten. Asianomaiseen budjettikohtaan ei ollut otettu varoja teknist(cid:228) apua varten vuosina 1995 ja 1996 (n(cid:228)iden vuosien maksusitoumukset olivat 12,8 miljoonaa ecua). Koska n(cid:228)iden hankkeiden valvonta oli paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) heikkoa, my(cid:246)s yksik(cid:246)n- p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) yritti mahdollisuuksien mukaan seurata joitakin n(cid:228)ist(cid:228) hankkeista. Vuonna 1997 perustettiin tekninen yksikk(cid:246), joka kat- taa my(cid:246)s asianomaiset menot yleisest(cid:228) talousarviosta. 45. Sis(cid:228)isen koordinoinnin ongelmaa eli johdonmukaisuuden puutetta kuvaillaan komission rahoittamassa LomØn yleissopi- muksen 255 artiklan mukaisten kunnostamistoimien (pakolais- apu) arvioinnissa (2). Kyseisess(cid:228) kertomuksessa todetaan, ettei ole mit(cid:228)(cid:228)n syyt(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228) kunnostamista erikseen EY:n eri yksik(cid:246)iss(cid:228). Nykytilanne johtuu elintarviketurvastrategian, tiettyjen ECHO- hankkeiden, yhteis(cid:246)n talousarvion budjettikohtien ja 255 artiklan p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyyksist(cid:228). Osittain siksi, ett(cid:228) kumppanit ovat usein samoja, 255 artiklaan liittyvien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten yhteydess(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)t, toimintaperiaatteita koskevat keskustelut ovat samanlaisia kuin muita rahoitusv(cid:228)lineit(cid:228) koskevat vastaavat keskustelut. 46. Seuraavassa taulukossa esitet(cid:228)(cid:228)n rahoitusv(cid:228)lineet, joita on k(cid:228)ytetty Afrikkaa koskevaan erityisaloitteeseen liittyviin toimiin vuodesta 1993 l(cid:228)htien, ja lis(cid:228)ksi siit(cid:228) k(cid:228)y ilmi komission eri osas- tojen ja yksik(cid:246)iden vastuualueiden koordinointiin liittyv(cid:228) ongelma. Komission yksikk(cid:246)jen sis(cid:228)isen koordinoinnin puutetta on k(cid:228)si- telty aikaisemmin tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuk- sessa yleisest(cid:228) ja erityisesti Angolalle my(cid:246)nnetyst(cid:228) humanitaari- sesta avusta (3). Vuoden 1998 loppuun menness(cid:228) vastuualueet vastik(cid:228)(cid:228)n perustetussa yhteisess(cid:228) ulkosuhteiden yksik(cid:246)ss(cid:228) (SCR) eiv(cid:228)t viel(cid:228) olleet selv(cid:228)t. V(cid:228)line Vastuutaho Kansalliset maaohjelmat (EKR) Maantieteelliset yksik(cid:246)t 255 artikla (EKR) H(cid:228)t(cid:228)apu (254 artikla/B7-2 1) Budjettikohta-kunnostaminen (B7-5 0 7 6/6 4 1 0) Ensin VIII/6, my(cid:246)hemmin VIII/G/4 ECHO VIII/G/4 Budjettikohta-etel(cid:228)inen Afrikka (B7-3 2 1 0) Ensin maantieteellinen yksikk(cid:246), my(cid:246)hemmin VIII/G/4 Yhteisrahoittaminen (talousarvio) (B7-5 0 1 0) Elintarvikeapu (talousarvio) (B7-2 0) VIII/B/2 VIII/B/1 (1) COWI-raportti, Angola Country Case Study, hein(cid:228)kuu 1997. (2) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma 3. joulukuuta 1993, jonka perusteella neu- vosto valitsi kuusi maata toukokuussa 1994 (Norsunluurannikko, Mosambik, Etiopia, Peru, Costa Rica ja Bangladesh). (3) Erityiskertomus nro 2/97, kohdat 3. 8(cid:151)3. 12 (EYVL C 143, 12. 5. 1997). 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 113/11 Henkil(cid:246)resurssit 47. Euroopan parlamentti esitti 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1993 antamassaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassa ep(cid:228)ilyns(cid:228) siit(cid:228), kykeneek(cid:246) komis- sio ilman lis(cid:228)henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) hallinnoimaan laajoja ohjelmia useissa maissa eritt(cid:228)in tiukkojen aikataulujen mukaisesti. Sen vuoksi p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)slauselmassa korostettiin lis(cid:228)henkil(cid:246)st(cid:246)n ja asiantuntemuksen tarvetta, jotta kyseist(cid:228) politiikkaa voitaisiin koordinoida asianmu- kaisesti ja jotta toimenpiteiden kest(cid:228)vyys voitaisiin taata. Tosiasi- assa komission yksik(cid:246)t eiv(cid:228)t palkanneet tai edes pyyt(cid:228)neet lis(cid:228)- henkil(cid:246)kuntaa. Afrikkaa koskevan erityisaloitteen osalta lis(cid:228)henkil(cid:246)st(cid:246)n tarve on ratkaistu perustamalla teknisen avun yksikk(cid:246)j(cid:228) (TSU), joissa on teknisi(cid:228) avustajia. Yksik(cid:246)t ovat usein tehneet hyv(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)t(cid:228), mutta ohjelman laajentaminen ja sen moni- mutkaisuus olisivat olleet peruste erityisresurssien varaamiseksi (vaikka tilap(cid:228)isesti) komission yksik(cid:246)iden sis(cid:228)ll(cid:228), jotta olisi voitu varmistaa suunnittelun, seurannan, arvioinnin ja raportoinnin johdonmukaisuus ja koordinointi. Tilintarkastustuomioistuin on maininnut aiemmin henkil(cid:246)resurssien, erityisesti kentt(cid:228)henkil(cid:246)s- t(cid:246)n puutteen muun muassa vuoden 1997 vuosikertomukses- saan (1). 48. Mosambikin edustustossa tilanne oli erityisen huono avoin- ten virkojen ja resurssien yleisen puutteen vuoksi, mink(cid:228) vuoksi kyseist(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) varoja ja hankkeita oli mahdotonta k(cid:228)sitell(cid:228). Lis(cid:228)ksi kyseisen edustuston hallinnointi oli yleisesti ottaen heik- koa. Vastuualueet eiv(cid:228)t olleet selv(cid:228)t ja niit(cid:228) j(cid:228)rjesteltiin usein uudelleen tavalla, joka oli haitallista j(cid:228)rjestyksen tai jatkuvuuden kannalta. N(cid:228)in ollen oli k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) mahdotonta saada asiakirjoja ja antaa asianmukainen selvitys toteutetuista toimista. Palaute budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)jille 49. Tietoja siit(cid:228), kuinka toisaalta EKR:st(cid:228) rahoitettujen toimien ja toisaalta talousarviosta rahoitettujen toimien edistymisest(cid:228) on raportoitu neuvostolle, on ollut saatavilla vain niukasti. Asetuk- sessa (EY) N:o 2258/96 s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n talousarviosta rahoitettuja toi- mia koskevista vuosikertomuksista. Vain yksi kertomus on toimi- tettu, vuonna 1997. 50. Kyseinen kertomus ei kuitenkaan sis(cid:228)ll(cid:228) arviointia, kuten asetuksen 9 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n. Siin(cid:228) ainoastaan kuvaillaan ja luetellaan kussakin maassa edellisen(cid:228) vuonna toteutetut toimet ja mainitaan lyhyesti seuraavalle vuodelle ehdotetut toimenpiteet. Siin(cid:228) ei mainita hankittua kokemusta, kohdattuja vaikeuksia ja opiksi otettuja asioita, oli kyse sitten yksitt(cid:228)isist(cid:228) hankkeista teh- dyist(cid:228) muutamista arvioinneista tai komission omasta valvon- nasta. T(cid:228)m(cid:228)n kertomuksen lis(cid:228)ksi komissio on tehnyt luettelon (1) EYVL C 349, 17. 11. 1998, kohdat 5. 28(cid:151)5. 31. kaikista EKR:n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228) ja maksuista sek(cid:228) erityisist(cid:228) kunnosta- mistoimiin tarkoitetuista budjettikohdista. Luettelo ei kuitenkaan kata kaikkia Afrikkaa koskevan erityisaloitteen mukaisia kunnos- tamistoimia, vaan sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) ainoastaan elintarvikeaputoimet. Luet- teloiden k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoitus on ep(cid:228)selv(cid:228). 51. Parlamentti kehotti marraskuussa 1993 antamassaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s- lauselmassa komissiota laatimaan sille toimien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta kertomuksen, jossa arvioidaan tulokset kussakin kunnostamistu- kea saavassa maassa. T(cid:228)t(cid:228) ei tehty j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisesti. Pyydetty ker- tomus olisi pit(cid:228)nyt esitt(cid:228)(cid:228) ennen kuin ohjelmaa laajennettiin. 52. Pyydetty(cid:228) tulosten arviointia ei ehk(cid:228) ollut mahdollista tehd(cid:228) ilman huolellisen seurannan tuloksena saatuja tietoja. Seuranta- toimet toteutettiin kuitenkin l(cid:228)hes yksinomaan teknisten avusta- jien tai toteutuksesta vastaavien tahojen itsens(cid:228) toimesta. 53. Komission olisi valvottava seurantaprosessia ja dokumentoi- tava se, mit(cid:228) edustustoissa on tehty, sek(cid:228) tiedotettava asioista kes- kusyksik(cid:246)ille. Komission seuranta on olennaista erityisesti, kun otetaan huomioon toteuttavien tahojen suorittaman (edistyst(cid:228) ja rahoitusta koskevissa kertomuksissa esitetyn) (cid:148)ensimm(cid:228)isen por- taan seurannan(cid:148) puutteet ja usein heikko laatu. Useimmissa maissa, joissa tarkastus tehtiin, ei kuitenkaan ollut saatavilla asiakirjoja komission henkil(cid:246)st(cid:246)n suorittamasta seurannasta, eik(cid:228) kyseinen henkil(cid:246)st(cid:246) ollut tehnyt k(cid:228)ynti(cid:228) paikan p(cid:228)(cid:228)lle l(cid:228)hesk(cid:228)(cid:228)n kaikkien hankkeiden kohdalla. Valitettavasti edes laadittujen seurantaker- tomusten tarkastuksia ei ollut dokumentoitu. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee sit(cid:228), etteiv(cid:228)t komission yksik(cid:246)t yleens(cid:228) saaneet s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llist(cid:228) palautetta hankkeista, jotka olivat k(cid:228)ynniss(cid:228) Afrikkaa koskevan erityisaloit- teen yhteydess(cid:228). On my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) joistakin tapauksista, kuten Somaliasta, Angolasta ja Kongosta ei ollut useinkaan saatavilla kertomuksia, koska turvallisuustilanne teki vierailut vaikeiksi ja joskus jopa mahdottomiksi. TOIMIEN TOTEUTTAMINEN Johdanto 54. Komission toukokuussa 1993 antaman tiedonannon mukaan ohjelmien pit(cid:228)isi olla toteutettavissa nopeasti korkeintaan kah- dessa vuodessa. Ohjelmissa olisi keskitytt(cid:228)v(cid:228) perusinfrastruktuu- rin parantamiseen nopeasti ilman uusia investointeja. K(cid:228)yt(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228) ohjelman toteuttaminen kahdessa vuodessa on onnistunut ainoastaan poikkeustapauksissa, ja toteuttaminen on kest(cid:228)nyt usein nelj(cid:228) vuotta tai enemm(cid:228)n. Yksi syy t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon hitau- teen on se, ett(cid:228) ohjelmia ja hankkeita ei (ainakaan aluksi) suun- niteltu asianmukaisesti (ks. kohdat 55(cid:151)63). C 113/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 19. 4. 2000 Suunnittelu ja budjetointi 55. Eri maiden kunnostamisohjelmiin osallistumisesta kiinnos- tuneet valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t olivat suunnitelleet suu- rimman osan Afrikkaa koskevan erityisaloitteen mukaisista hank- keista ja esitt(cid:228)neet niit(cid:228) koskevat ehdotukset. K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien varojen suhteellisen suuren m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ja uuden k(cid:228)sitteen (cid:148)markki- noinnin(cid:148) vuoksi saatiin alusta asti satoja ehdotuksia, jotka koski- vat viitt(cid:228) tuolloin tukikelpoista maata. 56. Komissio ja erityisesti kyseisiss(cid:228) maissa olevat edustustot tut- kivat hanke-ehdotukset. Edustustot keskustelivat valtiosta riippu- mattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen ehdottamista toimista, niiden toteuttamis- paikoista ja niihin liittyvist(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoista paikallisten viranomaisten kanssa. Henkil(cid:246)resurssien puutteen vuoksi useim- pien edustustojen ja viranomaisten oli mahdotonta hoitaa t(cid:228)m(cid:228) laaja teht(cid:228)v(cid:228) asianmukaisesti. Ohjelmia arvioivien ja seuraavien teknisten avustajien palkkaaminen ja sijoittaminen vei yleens(cid:228) my(cid:246)s kauan aikaa. 57. Samaan aikaan oli suuria poliittisia paineita ohjelmien aloit- tamiseen, joten monet hanke-ehdotukset hyv(cid:228)ksyttiin suurin piir- tein sellaisina kuin valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t ne esittiv(cid:228)t, ilman riitt(cid:228)v(cid:228)n kriittist(cid:228) arviota. T(cid:228)llaisten hankkeiden tekniset ja rahoitukseen liittyv(cid:228)t erittelyt eiv(cid:228)t useinkaan riitt(cid:228)v(cid:228)sti perustu- neet paikallisiin realiteetteihin. T(cid:228)m(cid:228) on usein edellytt(cid:228)nyt muu- toksia toimien luonteessa, niiden toteuttamispaikoissa, kohderyh- miss(cid:228) Joissakin tapauksissa hankkeet keskeytettiin ajoittain ja jopa lopetettiin t(cid:228)ysin. Muutamia hank- keita ei aloitettu ollenkaan, vaikka niist(cid:228) oli jo tehty sopimukset. ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoissa. 58. Eritrean malarian valvontaa koskevaan hankkeeseen sis(cid:228)ltyi 125 000 ecun suuruinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)raha l(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) varten. Hankkeen k(cid:228)ynnist(cid:228)misen j(cid:228)lkeen huomattiin, ett(cid:228) Maailman terveysj(cid:228)rjest(cid:246) (WHO) oli sis(cid:228)llytt(cid:228)nyt riitt(cid:228)v(cid:228)sti l(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) omaan erilliseen ohjel- maansa. Vaikka asiakirjoissa ei ollut mink(cid:228)(cid:228)nlaista pyynt(cid:246)(cid:228) 125 000 ecun k(cid:228)ytt(cid:228)misest(cid:228) muihin toimiin, noin 80 000 ecua k(cid:228)ytettiin tosiasiassa muihin tarkoituksiin. Toisen Eritreassa toteu- tetun hankkeen tarkoituksena oli pakolaisten uudelleensijoittami- nen. Kun 1,7 miljoonan ecun sopimus oli tehty huomattiin, ett(cid:228) sijoittamispaikaksi tarkoitettu alue oli jo muiden asuttama. Siihen menness(cid:228) oli jo palkattu maan ulkopuolista henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) sek(cid:228) ostettu ajoneuvoja ja muita varusteita. Hanke oli lopetettava kun 287 000 ecun suuruinen summa oli k(cid:228)ytetty. Valtiosta riippumat- toman j(cid:228)rjest(cid:246)n saamisia on edelleen maksamatta. Kongossa yhteiskunnallista infrastruktuuria koskeva hanke sis(cid:228)lsi huomat- tavan maaseudun toimia koskevan osuuden. Kun my(cid:246)hemmin todettiin, ett(cid:228) etusija olisi annettava Kinshasan vedenpuhdistuk- seen k(cid:228)ytett(cid:228)ville kemikaaleille, maaseudun toimiin ei en(cid:228)(cid:228) ollut k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) varoja. 59. Angolassa my(cid:246)nnettiin suuria summia valtiosta riippumat- tomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen hankkeisiin, joilla ei ollut selvi(cid:228) tavoitteita. T(cid:228)l- lainen tilanne antoi valtiosta riippumattomille j(cid:228)rjest(cid:246)ille huomat- tavan itsem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)misoikeuden, ja muutoksia tehtiin n(cid:228)in ollen ilman edustuston antamia olennaisia perusteluita tai m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)raha- muutoksia. Yksi hanke muutettiin koskemaan kahden kunnan sijaan yht(cid:228) kuntaa turvallisuusongelmien vuoksi, ja t(cid:228)m(cid:228)n seu- rauksena edunsaajien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) v(cid:228)heni 23 000 perheest(cid:228) 8 000 per- heeseen. Vaikka muutoksesta ilmoitettiin edustustolle, 810 000 ecun suuruisiin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoihin ei tehty mit(cid:228)(cid:228)n muutoksia. 60. Mosambikissa osoitettiin 1,95 miljoonaa ecua (cid:148)nuorten uudelleensijoittamiseen kolmeen maakuntaan(cid:148) vuoden 1994 elo- kuussa. Rahoitussopimus allekirjoitettiin vuoden 1995 kes(cid:228)- kuussa. Hankkeen tavoite oli ty(cid:246)llist(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)tt(cid:246)mi(cid:228) nuoria. Varoja ei ole viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ytetty. Viranomaisten mielest(cid:228) hanke ei ole en(cid:228)(cid:228) ajankohtainen, mutta ehdotuksia hankkeen uudelleen suuntaami- seksi ei ole tehty. Sitoumus olisi peruttava. 61. Vaikka monet valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t toimivat tyydytt(cid:228)v(cid:228)sti, useilla niist(cid:228) ei ollut tarpeeksi resursseja tai koke- musta aloilta, joilla niiden oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) toimia, jotta asianmukaisten hanke-ehdotusten tai tarvittavan, maan ulkopuolisen tai paikal- lisen ty(cid:246)voiman vaivaton palkkaaminen olisi ollut mahdollista. Lis(cid:228)ksi ne olivat usein liian suuntautuneita h(cid:228)t(cid:228)apuun, ja niill(cid:228) oli vain v(cid:228)h(cid:228)n kokemusta kehitysyhteisty(cid:246)n alalta. Sen seurauksena toteutettiin heikkolaatuisia hankkeita, jotka perustuivat v(cid:228)(cid:228)riin oletuksiin ruohonjuuritason osallistumisesta ja paikallisten viran- omaisten kyvyst(cid:228) ottaa toimet vastuulleen. T(cid:228)llaiset hankkeet tus- kin osoittautuvat kest(cid:228)viksi. 62. Muissa tapauksissa suunnittelu ja arviointi olivat laaduk- kaita. N(cid:228)iss(cid:228) tapauksissa oli usein kyse yksinkertaisista hankkeista, kuten k(cid:228)sipumpulla varustettujen vedenottopaikkojen rakenta- mishanke, joka toteutettiin sellaisten hankkeiden jatkona tai laa- jennuksena, jotka oli aloitettu tai toteutettu ennen Afrikkaa kos- silloisten kunnostamisohjelmien ja kevaa yhteisrahoituksen yhteydess(cid:228). Haitia koskevassa puoliv(cid:228)lin arvi- oinnissa kuvailtiin toimien valintaa (cid:148)esimerkilliseksi(cid:148). erityisaloitetta 63. Koska hankkeissa on k(cid:228)ytetty useita valtiosta riippumatto- mia j(cid:228)rjest(cid:246)j(cid:228) ja useita rahoittajia ja koska asianmukainen koor- dinointi puuttuu kaikista maista, hankkeiden suunnittelu ja sijoit- taminen oli melko hajanaista ja ep(cid:228)yhten(cid:228)ist(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) johti rinnakkaisiin toteuttamisrakenteisiin, hankintaj(cid:228)rjestelmiin ja raportointimenetelmiin kansallisella tasolla. Lis(cid:228)ksi hankkeet oli- vat usein liian hajallaan, jotta ne olisivat voineet vaikuttaa koko maassa. Tuensaajien osallistuminen 64. Paikallisten tuensaajien osallistuminen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoon ja hankkeen toteuttamiseen on useimpien tukiohjelmien ennakko- edellytys. T(cid:228)llainen osallistuminen vie (cid:151) ja sen olisi annettava vied(cid:228) (cid:151) aikaa, jotta toiminnan olisi mahdollista onnistua ja olla 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 113/13 laadultaan kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228). Valitettavasti niin rahoittajan, j(cid:228)senvaltioiden kuin edunsaajamaan paineet k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) rahat ja saada nopeasti tulok- sia ovat olleet niin voimakkaat, ett(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohtia on usein v(cid:228)h(cid:228)telty tai laiminly(cid:246)ty. Etiopiassa ja Eritreassa valtio ja paikal- liset viranomaiset ovat osallistuneet enemm(cid:228)n sek(cid:228) toteuttami- seen ett(cid:228) seurantaan. Edustustot ovat pit(cid:228)neet viranomaisten osal- listumista joskus liian aikaa viev(cid:228)n(cid:228). 65. Kehitysmaissa toimivien valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)- jen teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on yleisesti pidetty toiminnan helpottamista hank- keiden toteutuksen aikana. Toteuttamisen sin(cid:228)ns(cid:228) olisi oltava mah- dollisimman pitk(cid:228)lle tuensaajien itsens(cid:228) vastuulla, ja paikallisten asiantuntijoiden olisi osallistuttava siihen tarvittaessa. Monet val- tiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t ovat kuitenkin ottaneet toteuttajan teht(cid:228)v(cid:228)n itselleen k(cid:228)ytt(cid:228)en apunaan paljon maan ulkopuolista henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) tekee onnistuneen tiedonsiirron ja toimien kes- t(cid:228)vyyden ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)isemm(cid:228)ksi. T(cid:228)llainen k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) on luonut my(cid:246)s j(cid:228)nnitteit(cid:228) suhteissa paikallisiin viranomaisiin, jotka taval- lisesti k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t mahdollisimman v(cid:228)h(cid:228)n maan ulkopuolista hen- kil(cid:246)st(cid:246)(cid:228). Ongelma osoittaa (cid:148)nopean toteuttamisen(cid:148) ja (cid:148)toimien kest(cid:228)vyyden(cid:148) v(cid:228)lisen ristiriidan. 66. Haitissa joidenkin maataloushankkeiden tuensaajia pyydet- tiin osallistumaan hankkeisiin, joiden lopullista tavoitetta, toivot- tuja tuloksia tai hallinnointi- ja rahoitusj(cid:228)rjestelyj(cid:228) tuensaajat eiv(cid:228)t tunteneet. V(cid:228)est(cid:246)n osallistuminen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoon, tulosten hankkimiseen ja arviointiin ei ole vakiinnutettu toimintatapa. Val- tiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen hanke-ehdotukset ovat usein n(cid:228)ilt(cid:228) osin liian ep(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi(cid:228) (1). 67. Olivatpa syyt mitk(cid:228) tahansa, asianmukainen seuranta ja ymm(cid:228)rrys yhdess(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228)n tuen tai korjaavien toimenpiteiden kanssa voivat tavallisesti korvata puutteet, ja ne olisi n(cid:228)ht(cid:228)v(cid:228) osana maan kunnostamistoimia. L(cid:228)hes kaikkea paikallista osal- listumista olisi sen vuoksi pidett(cid:228)v(cid:228) my(cid:246)nteisen(cid:228) edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) se on avointa ja vastuullista. Kest(cid:228)vyys 68. Paikallisten viranomaisten osallistumiseen olisi alusta alkaen sis(cid:228)llytt(cid:228)v(cid:228) sopimus siit(cid:228), ett(cid:228) rakenteet sek(cid:228) vastuu muun muassa koulujen ja klinikoiden toiminnan turvaamisesta siirtyv(cid:228)t my(cid:246)- hemmin kyseisille viranomaisille. T(cid:228)m(cid:228) vastuu olisi mainittava kaikissa rahoitussopimuksissa ja muissa sopimuksissa, joiden yhteydess(cid:228) sit(cid:228) voidaan soveltaa. Liian usein kyseist(cid:228) siirtoa kos- kevat todistukset olivat j(cid:228)(cid:228)neet antamatta eik(cid:228) perusrakenteiden rahoittaminen jatkossa ollut selv(cid:228)(cid:228) hankkeiden viimeistelyvaiheen aikana. Esimerkiksi Mosambikissa terveysministeri(cid:246) ei suostunut ottamaan vastaan rakenteita eik(cid:228) vastuuta niiden toiminnasta, koska se ei ollut osallistunut suunnitteluun. Huomattiin, etteiv(cid:228)t rakennukset t(cid:228)ytt(cid:228)neet viranomaisten asettamaa tasoa ja/tai ett(cid:228) ne eiv(cid:228)t sijainneet siell(cid:228), minne ministeri(cid:246) olisi halunnut ne. Kah- dessa arviointikertomuksessa (2) todetaankin n(cid:228)in ollen, ett(cid:228) useat klinikat ja terveysasemat suljettiin tai jos ne jatkoivat toimin- taansa, toiminta ei ollut tasoltaan asianmukaista. 69. Kest(cid:228)vyytt(cid:228) on erityisen vaikea varmistaa innovatiivisissa hankkeissa ja aloilla, joilla valtiosta riippumattomilla j(cid:228)rjest(cid:246)ill(cid:228) ja muilla asianosaisilla on vain v(cid:228)h(cid:228)n tai ei ollenkaan kokemusta. Vallalla on ollut suuntaus esimerkiksi luottoj(cid:228)rjestelmien luomi- seen ja uudelleen nostettavissa oleviin luottoihin niin sanottujen tulojenkartuttamishankkeiden, kuten maanviljelyn, karjanhoidon, k(cid:228)sity(cid:246)n ja muun sellaisen tuotannon yhteydess(cid:228), joista kohde- ryhmill(cid:228) ei ole aiempaa kokemusta. L(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228), koulujen varus- tusta ja opettajien palkkaa koskevat kustannustenjakoj(cid:228)rjestelm(cid:228)t sek(cid:228) vesimaksut yll(cid:228)pidon mahdollistamiseksi ovat esimerkkej(cid:228) asioista, joista tuensaajat eiv(cid:228)t ole tottuneet maksamaan tai joista maksamiseen niill(cid:228) on vain v(cid:228)h(cid:228)n resursseja. N(cid:228)m(cid:228) hankkeet ovat usein ep(cid:228)onnistuneet, tai niiden onnistumista voidaan perustel- lusti ep(cid:228)ill(cid:228). Niill(cid:228) hankkeilla, joihin tuensaajat itse osallistuvat alkuvaiheista asti, on aina suurempi mahdollisuus onnistua, kuten huomattiin Madagaskarin mikrohydrologia-hankkeessa. My(cid:246)s pai- kalliset yritykset osallistuivat menestyksekk(cid:228)(cid:228)sti t(cid:228)h(cid:228)n hankkee- seen. 70. Sen j(cid:228)lkeen, kun valmiit hankkeet kuten koulut ja klinikat on siirretty paikallisten viranomaisten vastuulle, henkil(cid:246)st(cid:246) saa taval- lisesti palkkaa asianomaisen maan virkamiehi(cid:228) koskevien j(cid:228)rjes- telmien mukaisesti. Valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen ja mui- den toteutukseen osallistuneiden kumppanien paikalliselle henkil(cid:246)st(cid:246)lle maksamat palkat ovat aina suurempia kuin valtion maksamat palkat. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) on vaikea saada pysym(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)ss(cid:228) sen j(cid:228)lkeen, kun hanke on siirtynyt paikallisille viranomaisille. Henkil(cid:246)st(cid:246)n joko onnistuu l(cid:246)yt(cid:228)(cid:228) muuta ty(cid:246)t(cid:228), esi- merkiksi jossakin kansainv(cid:228)lisess(cid:228) elimess(cid:228) tai yksityissektorilla, tai se j(cid:228)(cid:228), mutta on jo menett(cid:228)nyt mielenkiintonsa. 71. Angolassa valtiosta riippumattoman j(cid:228)rjest(cid:246)n palkkaaman sihteerin kuukausipalkka oli 1 000 Yhdysvaltain dollaria ja auton- kuljettajan 300 Yhdysvaltain dollaria. Samanaikaisesti terveysmi- nisteri(cid:246)n alaisena ty(cid:246)skentelev(cid:228) l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ri ansaitsi 10(cid:151)20 Yhdysval- tain dollaria. Afrikkaa koskevan erityisaloitteen yhteydess(cid:228) rahoitettujen sopimusten tarjoamat palkat olivat t(cid:228)ysin ep(cid:228)joh- donmukaisia paikallisiin olosuhteisiin verrattuna, eiv(cid:228)tk(cid:228) ne olleet kest(cid:228)vi(cid:228) sen j(cid:228)lkeen, kun hankkeet siirtyiv(cid:228)t viranomaisten vas- tuulle. 72. T(cid:228)llaiset tilanteet voidaan osittain selitt(cid:228)(cid:228) henkil(cid:246)resurssien puutteella. Se ei ainoastaan pitkitt(cid:228)nyt valtiosta riippumattomissa j(cid:228)rjest(cid:246)iss(cid:228) asiantuntijoiden palkkaamista, vaan valtiosta riippu- mattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen v(cid:228)lisen kilpailun seurauksena oli my(cid:246)s tar- jottava suuria palkkoja (suurin piirtein samoja palkkoja kuin (cid:148)kaupallisille(cid:148) teknisille avustajille maksetut palkat) eik(cid:228) silloin- kaan teht(cid:228)viin saatu aina tarpeeksi kokeneita ja p(cid:228)tevi(cid:228) ihmisi(cid:228). Joskus rekrytoidut henkil(cid:246)t l(cid:228)htiv(cid:228)t maasta ennen sopimuksen p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228) tai he eiv(cid:228)t jatkaneet sopimustaan paikallisiin ty(cid:246)oloi- hin sopeutumiseen liittyvien ongelmien vuoksi. (1) Haitia koskeva arviointikertomus, DRN, syyskuu 1997. (2) Arviointi, art. 255 Mosambik, COWI, hein(cid:228)kuu 1997. Vaihe II, Mosam- bikia koskeva kertomus, APT Consult, syyskuu 1998. C 113/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 19. 4. 2000 73. Haitissa ei valtiolla eik(cid:228) vanhemmilla ole varoja koulujen yll(cid:228)pitoon. Siell(cid:228) ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ole j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), joka takaa juoma- vesimaksujen maksamisen (1). T(cid:228)llaisissa olosuhteissa investoin- nin kest(cid:228)vyys riippuu t(cid:228)ysin jatkuvasta ulkopuolisesta rahoituk- sesta. yleismenoista aiheutuneet kustannukset, ainoastaan puolet koko- naisvaroista k(cid:228)ytettiin suoraan edunsaajan hyv(cid:228)ksi teht(cid:228)viin pal- veluihin tai t(cid:246)ihin. Ohjelmien toteuttaminen ja tulokset 74. Tilintarkastustuomioistuin tunnustaa ohjelmien saavutukset eri maissa. N(cid:228)it(cid:228) saavutuksia ovat esimerkiksi sellaisten koulujen, terveyspalvelujen, vedenottopaikkojen ja kasteluj(cid:228)rjestelmien perustaminen ja/tai kunnostaminen, jotka ovat toimivia ja koh- deryhmien jatkuvassa k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228). Esimerkkej(cid:228) onnistuneista toi- mista esitet(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s useissa arviointikertomuksissa. 75. Puutteellisen raportoinnin (ks. kohdat 88(cid:151)99) vuoksi saa- tavissa ei kuitenkaan ole riitt(cid:228)v(cid:228)sti tietoja toimien yleisist(cid:228) tulok- sista tai siit(cid:228), miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin ohjelmien tavoitteet saavutettiin. Huo- mattiin kuitenkin, ett(cid:228) joissakin tapauksissa hankkeet oli toteutettu heikosti ja ett(cid:228) jotkin niist(cid:228) eiv(cid:228)t olleet lainkaan kustannusvaikut- tavia. 76. Kuten komission ehdotuksessa ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228) todettiin, Afrikkaa koskevan erityisaloitteen v(cid:228)litt(cid:246)mi(cid:228) tavoitteita olivat sosiaalisektorien kunnostaminen sek(cid:228) elintarvikealan toi- mien ja tulonkartuttamistoimien uudelleenaloittaminen pikimmi- ten. Samalla tuli raivata tiet(cid:228) kest(cid:228)v(cid:228)lle pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin kehitys- yhteisty(cid:246)lle. 80. Perustellut hallintokulut olisi otettava huomioon, mutta ei kiinte(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isin(cid:228), kuten komissio monessa tapauksessa hyv(cid:228)ksyi. Mosambikissa oli ennemminkin s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246) kuin poikkeus, ett(cid:228) kuu- den prosentin kiinte(cid:228)t hallintokulut lis(cid:228)ttiin kaikkiin muihin bud- jettikohtiin. Vaikka hallintokulujen k(cid:228)sittely oli selv(cid:228)sti ilmaistu ohjeissa (ks. kohta 31), asianomainen edustusto oli t(cid:228)ysin v(cid:228)lit- t(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) ohjeista. 81. Alun perin s(cid:228)(cid:228)dettiin, ett(cid:228) vain jo olemassa olevia rakenteita kunnostetaan eik(cid:228) uusia investointeja saa tehd(cid:228). Koska toteutta- misen nopeuttamiseksi annettu rajoitus tuntui vaikuttavan kiel- teisesti, investointeja tehtiin kuitenkin my(cid:246)s uusiin vesilaitoksiin, kouluihin ja terveyspalveluihin useimmissa maissa. Sen vuoksi asetukseen (EY) N:o 2258/96 ei sis(cid:228)llytetty uudet investoinnit kielt(cid:228)vi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) (paitsi rakennusten oston osalta). 82. Laitteiden ja rakennelmien tason ei pit(cid:228)isi ylitt(cid:228)(cid:228) liikaa maan normaalitasoa, korkeiden rakennus- ja yll(cid:228)pitokustannusten v(cid:228)lt- t(cid:228)miseksi. Mosambikissa viranomaiset valittivat klinikoiden ja vesipumppujen aivan liian korkeista rakennuskustannuksista riip- pumattomien konsulttien arvioimassa hankkeessa. Viranomaisten mielest(cid:228) ne maksoivat niin paljon, ett(cid:228) niit(cid:228) olisi vaikea yll(cid:228)pit(cid:228)(cid:228) ja korvata tulevaisuudessa uusilla. Haitissa puolestaan kaikkiin tie- rakennushankkeisiin valittiin paikallinen yritys ja ne toteutettiin asianmukaisesti. 77. Useiden hankkeiden aloittaminen viiv(cid:228)styi huomattavasti, koska ensimm(cid:228)isten maksujen suorittaminen kesti kauan. Ohjel- mien toteuttajat joutuivat viivytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ohjelmien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- noa usealla kuukaudella sopimuksen allekirjoittamisen j(cid:228)lkeen, koska komission yksik(cid:246)iden menettelyt varojen siirt(cid:228)miseksi kes- tiv(cid:228)t kauan. My(cid:246)s seuraavat maksuer(cid:228)t olivat usein my(cid:246)h(cid:228)ss(cid:228). Muutamassa tapauksessa valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t suo- rittivat ennakkoja omista varoistaan toimien aloittamiseksi tai jat- kamiseksi. 83. Somaliassa tukea my(cid:246)nnettiin uusiin rakenteisiin, jotka toi- sivat tuloja (kuten tuontitullit). N(cid:228)ist(cid:228) t(cid:228)rkein oli Berberan satama. Vaikka komissio tuki varainhoidon valvontaj(cid:228)rjestelmien k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)nottoa, avoimuus ja vastuu ovat silti kyseenalaisia. Komission olisi pit(cid:228)nyt olla varovaisempi ennen kuin se sitoutui tuloja tuot- taviin hankkeisiin nykyisiss(cid:228) olosuhteissa, koska Somalimaata, jossa satama sijaitsee, ei ole kansainv(cid:228)lisesti tunnustettu autono- miseksi valtioksi. 78. Pitki(cid:228) viivytyksi(cid:228) aiheutui my(cid:246)s siit(cid:228), ett(cid:228) paikallisten viran- omaisten oli hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen ja muiden tahojen rahoituskertomukset, jotka olivat usein ep(cid:228)selvi(cid:228) ja heikkolaatuisia. Yksinkertaistetut menettelyt 79. Somaliassa teknisest(cid:228) avusta aiheutuneet kustannukset olivat eritt(cid:228)in suuret ensimm(cid:228)isess(cid:228) kunnostamisohjelmassa. Noin 9 miljoonaa ecua yhteens(cid:228) 38 miljoonasta ecusta k(cid:228)ytettiin tekni- seen apuun ja konsultointiin (selvityksiin). Jos teknisen avun kus- tannuksiin lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n kaikkien hankkeiden kuljetuksista (lentokul- jetusten kustannukset 1,1 miljoonaa ecua), hallinnosta ja muista (1) EYVL C 349, 17. 11. 1998, kohdat 5. 28(cid:151)5. 31. 84. Ohjelmien toteuttamisessa oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) sopimusten tekemiseen vastaavia yksinkertaistettuja menettelyj(cid:228) kuin komis- sio sovelsi h(cid:228)t(cid:228)avun yhteydess(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena suoraa sopi- mista k(cid:228)ytettiin usein, vaikka se ei riitt(cid:228)nytk(cid:228)(cid:228)n takaamaan vaa- dittua nopeaa toteuttamista. Sen sijaan sek(cid:228) toteuttavat tahot ett(cid:228) paikalliset viranomaiset valittivat usein sit(cid:228), ett(cid:228) komission menet- telyt olivat liian pitki(cid:228) ja byrokraattisia. T(cid:228)m(cid:228) liittyi ennen kaik- kea tarjouspyynt(cid:246)- ja hankintamenettelyihin, joiden hyv(cid:228)ksymi- nen Brysseliss(cid:228) vei kauan aikaa. 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 113/15 85. Er(cid:228)s hanke Mosambikissa koski teiden kunnostamista. T(cid:228)m(cid:228) 30 miljoonan ecun suuruinen hanke oli osa suurempaa teiden kunnostamisohjelmaa, jolla oli useita rahoittajia. Tarkastusk(cid:228)yn- nin aikaan vuoden 1996 lokakuussa oli kulunut melkein kolme vuotta rahoitussopimuksen allekirjoittamisesta, ja useimmat muut rahoittajien tukemat tiehankkeet oli jo saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. Tuolloin kyseisen hankkeen sopimuspuolet olivat juuri aloittaneet ty(cid:246)t. Vakavalle viiv(cid:228)stykselle esitettiin useita syit(cid:228), kuten v(cid:228)h(cid:228)iset tut- kimukset sek(cid:228) k(cid:228)ytetyn konsultin ja vastuussa olevan ministeri(cid:246)n osaston riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t tiedot EKR:n menettelyist(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) ongel- mat johtivat tarjousten hylk(cid:228)(cid:228)miseen hallinnollisista syist(cid:228). Tar- jousten arviointi suoritettiin lopulta Brysseliss(cid:228), mik(cid:228) ei nopeut- tanut jatkuivat hankkeen aloittamisen j(cid:228)lkeen, eik(cid:228) sit(cid:228) ollut saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen viel(cid:228) vuoden 1998 joulukuun lopussa, viisi vuotta sen j(cid:228)lkeen, kun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s hankkeesta oli tehty (ainoastaan 20,4 miljoonaa ecua my(cid:246)nne- tyist(cid:228) 25,7 miljoonasta ecusta oli maksettu). Samaan aikaan teit(cid:228) jouduttiin kuitenkin kiireellisesti kunnostamaan. toimintaa. Hankkeen ongelmat 86. Angolassa tehtiin vuoden 1995 maaliskuussa 15 miljoonan ecun sopimus teknisest(cid:228) avusta terveydenhuollon alan kunnosta- misohjelman valvontaa varten; avusta oli p(cid:228)(cid:228)tetty jo vuonna 1993. Konkreettiset toimet aloitettiin vasta vuoden 1995 kes(cid:228)- kuun j(cid:228)lkeen. Ohjelmaa on toteutettu eritt(cid:228)in hitaasti (50 prosent- tia osoitetusta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) oli sidottu vuoden 1998 lopussa ja 25 prosenttia maksettu noin nelj(cid:228)n vuoden j(cid:228)lkeen). Komissio on pit(cid:228)nyt kansallista tulojen ja menojen hyv(cid:228)ksyj(cid:228)(cid:228) yhten(cid:228) syyn(cid:228) hitaaseen tahtiin eli hanke-ehdotusten viiv(cid:228)styneeseen k(cid:228)sittelyyn ja hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n saamiseen valtiosta riippumattomiin j(cid:228)rjest(cid:246)ihin liittyville kertomuksille ja maksuille. Samaan aikaan tilintarkas- tustuomioistuin huomasi, ett(cid:228) noin miljoona ecua oli k(cid:228)ytetty erillisen ohjelman yhteydess(cid:228) kansalliselle tulojen ja menojen hyv(cid:228)ksyj(cid:228)lle annettuun tekniseen apuun. N(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) silt(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)iden toimien tulokset olivat vaatimattomia eiv(cid:228)tk(cid:228) ne perustuneet tuen toteutettavuuden asianmukaiseen arviointiin. Erilliset pankkitilit 87. Sopimuksissa vaadittiin tavallisesti, ett(cid:228) komissiolta saatavat varat pidet(cid:228)(cid:228)n erillisell(cid:228) pankkitilill(cid:228) ja ett(cid:228) koroista pidet(cid:228)(cid:228)n eril- list(cid:228) kirjanpitoa. Sopimuksissa edellytettiin valtiosta riippumat- tomia j(cid:228)rjest(cid:246)j(cid:228) p(cid:228)(cid:228)sem(cid:228)(cid:228)n sopimukseen siit(cid:228), kuinka korot olisi k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) eli k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)nk(cid:246) korko samaan hankkeeseen vai palau- tetaanko se komissiolle. N(cid:228)it(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ei useimmiten nouda- tettu eik(cid:228) tiedet(cid:228), kuinka paljon korkotuloja on hankittu, koska komissio ei ole seurannut tarkkaan t(cid:228)t(cid:228) asiaa, vaikka sit(cid:228) kautta on saatettu hankkia huomattavia summia. Esimerkiksi 12 miljoo- nan ecun hankkeessa Mosambikissa tehtiin noin 20 sopimusta valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa. Korkoa ei ollut kir- jattu erikseen yhdess(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n asianomaisista rahoituskertomuksista, mit(cid:228) edustusto ei ollut huomannut. Raportointi Edellytykset 88. Yleisesti ottaen hankkeiden toteuttajien raportointivelvoit- teita ei t(cid:228)smennetty tai m(cid:228)(cid:228)ritetty ennen aloitteen k(cid:228)ynnist(cid:228)mist(cid:228) tai sen k(cid:228)ynnist(cid:228)misvaiheessa. N(cid:228)in toimittiin siit(cid:228) huolimatta, ett(cid:228) raportointia nimenomaan edellytettiin kaikilla tasoilla, ja se oli mainittu komission ehdotuksissa ja neuvoston vuoden 1993 toukokuussa antamissa p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228). 89. T(cid:228)m(cid:228) puute aiheutti useita ongelmia prosessin aikana. Tapa- uksissa, joissa teknisen avun yksikk(cid:246)j(cid:228) perustettiin v(cid:228)hitellen, otettiin raportointimenettelyt lopulta k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n toteuttamiseen osallistuvia kumppaneita varten. Teknisen avun yksikk(cid:246)j(cid:228) ei kui- tenkaan ollut perustettu kaikkiin maihin tai yhden maan kaikkiin Afrikkaa koskevan erityisaloitteen mukaisiin ohjelmiin. Useim- missa tapauksissa edustustojen oli yleens(cid:228) kehitett(cid:228)v(cid:228) raportoin- timalli itse keskusyksik(cid:246)iden avulla tai ilman niit(cid:228). 90. EKR:n, elintarvikeavun, yhteisrahoittamisen ja muiden bud- jettikohtien nojalla rahoitettujen hankkeiden raportointivaatimuk- set olivat komissiossa eri yksikk(cid:246)jen vastuulla, mink(cid:228) vuoksi sek(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:246) ett(cid:228) lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vaihtelivat. T(cid:228)m(cid:228) saattaa selitt(cid:228)(cid:228) osittain sen, miksi Afrikkaa koskevan erityisaloitteen yleist(cid:228) seurantaker- tomusta (kaikista erityisaloitteen toimista tai yksitt(cid:228)isist(cid:228) maista) ei ole laadittu t(cid:228)h(cid:228)n p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n menness(cid:228). 91. T(cid:228)sm(cid:228)llisten vaatimusten puuttuessa valtiosta riippumatto- mat j(cid:228)rjest(cid:246)t k(cid:228)yttiv(cid:228)t joko omaa vakiintunutta malliaan, joka on saatettu hyv(cid:228)ksy(cid:228) EKR:sta ja/tai yleisest(cid:228) talousarviosta rahoitet- tuja aiempia h(cid:228)t(cid:228)apuhankkeita varten, tai ne yrittiv(cid:228)t noudattaa ehdotusmenettelyss(cid:228) k(cid:228)ytetty(cid:228) mallia. Koska eri rahoitusv(cid:228)lineiss(cid:228) (Afrikkaa koskeva erityisaloite, elintarvikeapu ja valtiosta riippu- mattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen muut toimet) oli erilaiset raportointivaati- mukset, joillakin valtiosta riippumattomilla j(cid:228)rjest(cid:246)ill(cid:228) oli nouda- tettavanaan useita malleja. T(cid:228)m(cid:228) vaikeutti my(cid:246)s kansallisen tulojen ja menojen hyv(cid:228)ksyj(cid:228)n ty(cid:246)t(cid:228) sen joutuessa hyv(cid:228)ksym(cid:228)(cid:228)n EKR:sta rahoitettuja hankkeita koskevat kertomukset ennen kuin lis(cid:228)mak- suja voitiin suorittaa. 92. Joissakin tapauksissa komissio edellytti, ett(cid:228) alkuper(cid:228)iset las- kut ja muut tositteet liitett(cid:228)isiin kertomuksiin joko alkuper(cid:228)isin(cid:228) tai j(cid:228)ljenn(cid:246)ksin(cid:228). Muissa tapauksissa tositteita ei tarvinnut liitt(cid:228)(cid:228) mukaan. Joskus n(cid:228)m(cid:228) vaatimukset muuttuivat sopimuksen voi- massaoloaikana. Erilaiset vaatimukset ovat aiheuttaneet h(cid:228)mmen- nyst(cid:228) ja turhaa hallinnollista ty(cid:246)t(cid:228) sek(cid:228) toteutuksesta vastaaville kumppaneille ett(cid:228) komissiolle. Ristiriitaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t 93. Mosambikissa UNHCR ja jotkin valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t v(cid:228)ittiv(cid:228)t, ett(cid:228) niiden omat tarkastusta sek(cid:228) alkuper(cid:228)isten laskujen ja muiden tositteiden s(cid:228)ilytt(cid:228)mist(cid:228) koskevat sis(cid:228)iset s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)t estiv(cid:228)t niit(cid:228) noudattamasta komission esitt(cid:228)mi(cid:228) vaatimuksia. N(cid:228)iden ongelmien ratkaisuyrityksi(cid:228) ei viety loppuun asti. C 113/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 19. 4. 2000 94. UNHCR k(cid:228)ytti Mosambikin osalta samaa sopimusmuotoa, jota k(cid:228)ytettiin valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa teh- dyiss(cid:228) suorissa sopimuksissa. UNHCR ei raportoinut edustustolle, kuten sopimuksessa edellytettiin, koska sen omia sopimuksia ali- hankkijoiden kanssa ei ollut muotoiltu vastaavasti eiv(cid:228)tk(cid:228) UNHCR:n kirjanpitomenettelyt olleet sopimuksen vaatimusten mukaiset. UNHCR:n kertomuksista k(cid:228)vi ilmi suuria eroja toisaalta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen (yhteens(cid:228) 3 miljoonaa ecua) sek(cid:228) UNHCR:n ja komission kesken sovittujen toimien ja toisaalta varsinaisesti toteu- tettujen toimien v(cid:228)lill(cid:228), vaikkei UNHCR eiv(cid:228)tk(cid:228) toteutukseen osal- listuvat tahot olleet miss(cid:228)(cid:228)n vaiheessa hakeneet komission hyv(cid:228)k- synt(cid:228)(cid:228). Ongelma johtui osittain siit(cid:228), ett(cid:228) jotkin valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t olivat yhdist(cid:228)neet unionilta saatuja varoja UNHCR:n ja muiden rahoittajien varoihin ja/tai omiin varoihinsa samassa hankkeessa. Vuoden 1998 puoliv(cid:228)liin menness(cid:228), jolloin loppumaksu suoritettiin, ne eiv(cid:228)t olleet viel(cid:228) antaneet selvityst(cid:228) useisiin kysymyksiin. N(cid:228)iss(cid:228) olosuhteissa kyseisiin sopimuksiin liittyv(cid:228)t rahoitus- ja hallintomenettelyt eiv(cid:228)t ole riitt(cid:228)v(cid:228)n avoimia silt(cid:228) osin kuin on kyse: a) b) sek(cid:228) UNHCR:n ett(cid:228) edustuston hoitamasta rahoituksen ja toi- minnan tulosten valvonnasta raportoimisesta edustustolle ja kansalliselle tulojen ja meno- jen hyv(cid:228)ksyj(cid:228)lle c) kansallisen tulojen ja menojen hyv(cid:228)ksyj(cid:228)n ja edustuston my(cid:246)n- t(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) lopullisesta hyv(cid:228)ksynn(cid:228)st(cid:228) ja loppumaksusta. 97. Angolassa oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) saattaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen er(cid:228)s toimi vuoden 1996 maaliskuussa. Asianomainen valtiosta riippumaton j(cid:228)rjest(cid:246) esitti loppukertomuksen vasta vuoden 1996 lokakuussa, mutta sit(cid:228) ei hyv(cid:228)ksytty. Korjattu kertomus j(cid:228)tettiin vasta vuoden 1997 maaliskuussa eli kuusi kuukautta my(cid:246)hemmin. Loppumaksu suo- ritettiin siten vuoden 1997 toisella puoliskolla. 98. Komissio p(cid:228)(cid:228)tti rahoittaa vesihuoltoa koskevan hankkeen (750 000 ecua) vuoden 1994 hein(cid:228)kuussa. Ensimm(cid:228)inen kerto- mus annettiin vuoden 1995 joulukuussa, jolloin se oli jo saanut lis(cid:228)aikaa. Uutta lis(cid:228)aikaa pyydettiin ja sit(cid:228) my(cid:246)nnettiin kuusi kuu- kautta vuoden 1996 huhtikuussa. Toinen kertomus j(cid:228)tettiin vuo- den 1996 hein(cid:228)kuussa ja loppukertomus vuoden 1997 maalis- kuussa. Loppukertomusta ei hyv(cid:228)ksytty ja se palautettiin. Korjattua kertomusta ei vuotta my(cid:246)hemmin (eli vuoden 1998 maaliskuussa) ollut viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n toimitettu. 99. Joissakin maissa kansalliset tai paikalliset viranomaiset osal- listuivat suoraan hankkeen toteuttamiseen joko omin voimin tai yhteisty(cid:246)ss(cid:228) valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa. N(cid:228)in ollen varat my(cid:246)nnettiin tai kanavoitiin heid(cid:228)n kauttaan. My(cid:246)s avoimuus ja vastuu on luonnollisesti t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) n(cid:228)iss(cid:228) tapauksissa. Kertomusten saaminen kyseisist(cid:228) maista, jos niit(cid:228) ylip(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) saa- tiin, kesti kuitenkin muita kauemmin ja edellytti edustustoilta enemm(cid:228)n ponnisteluja. UNHCR:n osalta samat sopimuksiin, alisopimuksiin, raportoimi- seen ja seurantaan liittyv(cid:228)t ongelmat on mainittu entisen Jugosla- vian j(cid:228)lleenrakentamista koskevassa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa (1). Tarkastukset 95. Sopimuksia ja maksuja koskevat hyv(cid:228)ksymismenettelyt ovat erilaisia my(cid:246)s siksi, ett(cid:228) toimiin k(cid:228)ytettiin sek(cid:228) EKR:sta ett(cid:228) ylei- sest(cid:228) talousarviosta saatua rahoitusta. T(cid:228)m(cid:228) on vaikuttanut kiel- teisesti avoimuuteen edunsaajamaan osalta, koska talousarviosta rahoitetuissa toimissa kansallisen tulojen ja menojen hyv(cid:228)ksyj(cid:228)n osallistuminen kyseisiin menettelyihin ei ole pakollista. Joskus, mutta ei aina, kansalliselle tulojen ja menojen hyv(cid:228)ksyj(cid:228)lle annet- tiin kuitenkin kaikki tiedot. Kertomusten laatiminen vaaditussa ajassa 96. Kertomukset laadittiin harvoin vaaditussa ajassa, ja usein oli l(cid:228)hetett(cid:228)v(cid:228) muistutuksia niiden saamiseksi. Elintarvikeavun ja yhteisrahoitettujen j(cid:228)rjestelyjen yhteydess(cid:228) rahoitetuista kunnos- tamistoimista raportointi oli viel(cid:228)kin heikompaa sek(cid:228) rahoitusta ett(cid:228) edistymist(cid:228) koskevien kertomusten osalta. Tilintarkastustuo- mioistuimen tarkastamat, n(cid:228)it(cid:228) v(cid:228)lineit(cid:228) koskevat tiettyjen mai- den asiakirjat eiv(cid:228)t sis(cid:228)lt(cid:228)neet yht(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)llaista kertomusta eiv(cid:228)tk(cid:228) usein edes mit(cid:228)(cid:228)n osoitusta l(cid:228)hetetyist(cid:228) muistutuksista. (1) Erityiskertomus nro 5/98, kohdat 3. 55 ja 5. 7 (EYVL C 241, 31. 7. 1998). 100. Muutamissa tapauksissa, joissa ep(cid:228)iltiin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nvastaisuuk- sia, ulkoiset tarkastajat toimittivat tarkastuksen, ja tapaukset annet- tiin petostentorjunnan koordinointiyksik(cid:246)lle (UCLAF) k(cid:228)sitelt(cid:228)- v(cid:228)ksi vuonna 1996. Vuoden 1998 lopussa tapaukset olivat edelleen avoinna. Yksi tapaus koski valtiosta riippumatonta j(cid:228)rjest(cid:246)(cid:228), joka allekirjoitti sopimuksen komission kanssa vuonna 1994. Kun ensimm(cid:228)inen 183 000 ecun suuruinen maksuer(cid:228) oli maksettu, (cid:148)omistaja(cid:148) katosi ennen toimien alkamista. Sopimus on edelleen avoinna kirjanpidossa, mutta tilintarkastustuomioistuin ei ole sel- vill(cid:228) viimeaikaisista toimenpiteist(cid:228) pyydetyn ja maksetun sum- man perimiseksi. Muuten on tehty eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)n tarkastuksia, vaikka niiden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llist(cid:228) toimittamista pidettiin t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) Afrik- kaa koskevan erityisaloitteen alusta asti ja asiaa koskeva s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)s sis(cid:228)llytettiin asetukseen (EY) N:o 2258/96. Komissiosta ei saatu mit(cid:228)(cid:228)n yleist(cid:228) selvityst(cid:228) tai tietoja sen omista tarkastuksista, joita oli toimitettu Afrikkaa koskevaan erityisaloitteeseen kuuluvien ohjelmien osalta. Viel(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n tiedet(cid:228)(cid:228)n valtiosta riippumat- tomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen ja muiden toteuttamiseen osallistuneiden taho- jen toimittamista tarkastuksista. Yhdess(cid:228) tapauksessa toteuttajana toimiva valtiosta riippumaton j(cid:228)rjest(cid:246) mainitsi kertomuksessaan, ett(cid:228) se oli itse aloittanut tarkastuksen. Kyseinen edustusto ei ollut pyyt(cid:228)nyt kertomusta eik(cid:228) voinut toimittaa siit(cid:228) j(cid:228)ljenn(cid:246)st(cid:228) tilin- tarkastustuomioistuimen pyynn(cid:246)st(cid:228). Tarkastusten sis(cid:228)llytt(cid:228)minen jokaiseen ohjelmaan tai useimpiin niist(cid:228) vakiomenettelyn(cid:228) olisi tavanomaisten moitteettoman varainhoidon kuitenkin ollut menettelyjen mukaista. 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 113/17 Joissakin Eritreaa ja Somaliaa koskevissa tapauksissa yhteis- 101. ty(cid:246)ss(cid:228) toimiva valtiosta riippumaton j(cid:228)rjest(cid:246) tai edustusto oli huomannut, ett(cid:228) varoja ei ollut k(cid:228)ytetty aiottuun tarkoitukseen. Vaikka on my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) valvonta oli vaikeaa, kyseiset tapa- ukset pit(cid:228)isi pyrki(cid:228) selvitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n asianmukaisen todentavan aineis- ton perusteella. 107. Eritreassa komission edustusto oli dokumentoinut s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)l- liset ja varsin usein toistuvat seurantatoimensa, joihin kuuluivat k(cid:228)ynnit paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) useimmissa hankkeissa. Samaan aikaan saa- tiin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti asianmukaisia seurantakertomuksia ohjelmaan varta vasten palkatulta tekniselt(cid:228) avustajalta. Edustuston valmis- telemia seurantakertomuksia ei kuitenkaan toimitettu keskusyk- sikk(cid:246)ihin. Seuranta ARVIOINNIT 102. P(cid:228)(cid:228)vastuu ohjelmien seurannasta on komissiolla, tavalli- sesti sen edustustoilla. 103. Aluksi edustustot eiv(cid:228)t olleet valmistautuneet tai varustau- tuneet hyvin Afrikkaa koskevan erityisaloitteen toimien seuraa- miseen. Seurantamenettelyj(cid:228) kehitettiin erityisaloitteeseen osal- listuvissa maissa v(cid:228)hitellen vasta sen j(cid:228)lkeen, kun ohjelmat oli aloitettu. Koska komission henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) ei ollut tarpeeksi, tekniset avustajat suorittivat seurannan, useimmiten erillisiss(cid:228) teknisen avun yksik(cid:246)iss(cid:228), mutta joskus edustustossa toimien. Angolassa valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t valittivat, ettei edustusto ollut tehnyt niihin vierailua viel(cid:228) 18 kuukauden kuluttua toimien aloit- tamisesta. 104. Komissio on harvoin seurannut hankkeita takautuvasti sys- temaattisella tavalla. Poikkeuksena on Eritrea, jonka osalta kaikki sopimukset valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa sis(cid:228)lt(cid:228)- v(cid:228)t m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen, ett(cid:228) valtiosta riippumattoman j(cid:228)rjest(cid:246)n on esitet- t(cid:228)v(cid:228) komissiolle toimintakertomus yhden tai kahden vuoden kulu- essa. 105. Somaliassa seuranta on ollut Nairobin edustustoon liitetyn Somalian yksik(cid:246)n teknisten avustajien vastuulla. Heid(cid:228)n kerto- muksiaan voidaan tuskin pit(cid:228)(cid:228) asianmukaisina seurantakertomuk- sina. Hankkeen erityisi(cid:228) tavoitteita ei mainita. Kertomuksissa mai- nitaan ainoastaan lyhyesti ongelmista, joista on keskusteltu tai jotka on ratkaistu paikalla k(cid:228)yntien aikana. 106. Mosambikissa komissio suunnitteli erityisyksik(cid:246)n perusta- mista, jotta voitaisiin koordinoida ja seurata kaikkia komission rahoittamia kunnostamistoimia. T(cid:228)m(cid:228) mainittiin komission vuo- den 1993 toukokuussa neuvostolle ja parlamentille tekem(cid:228)ss(cid:228) ehdotuksessa. Yksikk(cid:246)(cid:228) ei kuitenkaan perustettu. Sen sijaan teh- tiin sopimus useiden teknisten avustajien kanssa Afrikkaa koske- van erityisaloitteen mukaisen eritt(cid:228)in laajan ohjelman seuran- nasta; ohjelman suuruus oli vuoden 1998 lopussa noin 180 miljoonaa ecua. Teknisten avustajien suorittamaa seurantaa ei dokumentoitu ja useita hankkeita ei ollut tarkastettu paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) ennen tilintarkastustuomioistuimen vuoden 1996 syyskuussa teke- m(cid:228)(cid:228) tarkastusk(cid:228)ynti(cid:228). Edustuston vakituinen henkil(cid:246)st(cid:246) ei osal- listunut seurantaan lainkaan lukuun ottamatta paikallista kirjan- pitohenkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228), joka tarkasti rahoituskertomukset. Komissio totesi, ettei seurantaa ollut tarpeen dokumentoida, koska tekniset avustajat olivat itse edustustossa. Mosambikissa komissio ei seu- rannut EKR:sta rahoitettujen hankkeiden edistymist(cid:228) vaan keskit- tyi yleisest(cid:228) talousarviosta rahoitettuihin hankkeisiin. 108. Kehitysyhteisty(cid:246)toimien vaikutusten arviointi on olennai- nen osa moitteetonta varainhoitoa erityisesti tulevien ohjelmien suunnittelun helpottamiseksi. Jos toteutetut ohjelmat ovat k(cid:228)sit- teellisesti uusia tai uudistavia, kuten Afrikkaa koskeva erityisaloite, on viel(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)mp(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) arviointi alkaa pikimmiten ja ett(cid:228) teh- d(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) niiden puutteiden tai ongelmien korjaamiseksi, jotka arvioinnin aikana todetaan. Neuvosto ja komissio tunnusti- vat t(cid:228)m(cid:228)n seikan merkitt(cid:228)vyyden jo alussa. 109. Mitattavissa olevien tavoitteiden puute monissa ohjelmaan liittyviss(cid:228) asiakirjoissa vaikeuttaa arviointeja. Alussa useimmat hanke-ehdotukset ja niihin liittyv(cid:228)t rahoitussopimukset eiv(cid:228)t sis(cid:228)l- t(cid:228)neet johdonmukaista tavoitekehyst(cid:228), tavoiteltavia tuloksia tai toimia niiden saavuttamiseksi. Tilanne on kohentunut my(cid:246)hem- pien vuosien aikana. 110. Muutamia arviointeja on laadittu, mutta useissa toteutta- vien tahojen tai paikallisten konsulttien tekemiss(cid:228) yksitt(cid:228)isten hankkeiden arvioinneissa esitettiin ainoastaan lainauksia edisty- miskertomuksista lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) uutta tietoa. Komission tekemi(cid:228) kun- nostamistoimia on t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) arvioitu perusteellisesti ja kokonaisvaltaisesti vain Liberian ja Mosambikin osalta. Komission mukaan arviointiin osoitetut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat eiv(cid:228)t ole riitt(cid:228)neet mai- nitunlaisiin arviointeihin. Komission olisi asetettava t(cid:228)llaiset arvi- oinnit etusijalle ja hankittava niihin varat. T(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) tehdyt arvioinnit tukevat yleens(cid:228) tilintarkastustuomioistuimen havain- toja. 111. Joissakin rahoitussopimuksissa, ei kuitenkaan kaikissa, on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) puoliv(cid:228)liss(cid:228) suoritettavista tai muista arvioinneista. Mutta niit(cid:228) ei usein tehd(cid:228) silloinkaan, kun niit(cid:228) edellytet(cid:228)(cid:228)n. Teh- dyt arvioinnit eiv(cid:228)t my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n tavallisesti ole koskeneet ohjelmaa kokonaisuudessaan, vaan ainoastaan yht(cid:228) tai osaa hankkeista tai ohjelman osia. Ne ovat toisin sanoen koskeneet yksitt(cid:228)isi(cid:228) sopi- muksia eik(cid:228) koko ohjelmaa, kuten rahoitussopimuksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)- t(cid:228)(cid:228)n. N(cid:228)iss(cid:228) tapauksissa on hyvin vaikeaa tehd(cid:228) mink(cid:228)(cid:228)nlaisia johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) siit(cid:228), onko tavoitteet saavutettu, koska tavoitteet ja suorituksen indikaattorit asetetaan tavallisesti koko ohjelmaa kos- keviksi. 112. Esimerkiksi Angolassa kolmen EKR:n ohjelman arvioinnit oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tehd(cid:228) vuoden 1998 alkuun menness(cid:228). T(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) ei ole toimitettu mink(cid:228)(cid:228)nlaista arviointia. Kahta arviointia, jotka C 113/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 19. 4. 2000 m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttiin teht(cid:228)v(cid:228)ksi Etiopiassa toteutetuista ohjelmista, ei edus- tuston mukaan tehd(cid:228). Mosambikissa ei ole yleisen arvioinnin lis(cid:228)ksi (ks. kohta 110) tehty erillist(cid:228) arviointia 180 miljoonan ecun suuruisen ohjelman yhdest(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n hankkeesta. ja tuensaajien valtuudet ovat huomattavasti laajemmat EKR:n kuin yleisen talousarvion yhteydess(cid:228). Sopimuksen tekemist(cid:228) ja muita menettelyj(cid:228) kuten esim. raportointia koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t vaihtelevat suuresti, ja organisaatiorakenteet komission sis(cid:228)ll(cid:228) ovat erilaiset. T(cid:228)llaisissa olosuhteissa yleisest(cid:228) talousarviosta ja EKR:oon saadun rahoituksen yhdist(cid:228)minen ei ole tehokasta (ks. kohdat 10(cid:151)11). 113. Asianmukaisen arvioinnin toteuttaminen kuuluu riippu- mattomalle taholle eik(cid:228) hankkeen toteuttajalle tai komissiolle. Pyyt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n arviointikertomuksia tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat saivat joistakin hankkeista hankkeen toteuttajien laati- mat kertomukset. Ne olivat yleisesti ottaen heikkotasoisia eiv(cid:228)tk(cid:228) ne olleet ongelmal(cid:228)ht(cid:246)isi(cid:228). Yksil(cid:246)iminen ja koordinointi 114. Joissakin tapauksissa arvioinnin tekemisest(cid:228) oli tehty sopi- mus paikallisten konsulttien kanssa. Ihannetapauksessa paikallisia konsultteja olisi k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) mahdollisimman paljon, edellytt(cid:228)en ett(cid:228) heill(cid:228) on siihen riitt(cid:228)v(cid:228) p(cid:228)tevyys, koska he ovat edullisempia ja heid(cid:228)n voidaan olettaa tuntevan paikalliset olot muita parem- min. Etiopiassa k(cid:228)ytettiin paikallista konsulttitoimistoa er(cid:228)(cid:228)n ohjel- man useiden hankkeiden arviointiin. Arvioinneissa kuitenkin ai- noastaan toistettiin toteuttajien loppukertomuksessaan esitt(cid:228)m(cid:228)t johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset. N(cid:228)in ollen niiss(cid:228) ei esitetty parannuksia saman- laisiin tuleviin hankkeisiin tai arvioitavana olevan hankkeen toteut- tajan toimintaan. P˜˜TELM˜T K(cid:228)site 118. Komissio katsoi joidenkin maiden (kuten Angolan, Kongon ja Somalian) olevan tukikelpoisia kunnostamistukeen siit(cid:228) huoli- matta, etteiv(cid:228)t ne t(cid:228)ytt(cid:228)neet v(cid:228)himm(cid:228)isvakautta, turvallisuutta ja maan laillista valtaa k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) hallitusta koskevia perusteita. T(cid:228)l- laisessa tilanteessa ei ollut perustetta kunnostamistoimiin (ks. kohdat 16(cid:151)30). 119. Poliittinen paine siihen, ett(cid:228) hankkeet ja maksaminen aloi- tettaisiin nopeasti, v(cid:228)hensi suunnitteluvaiheen tehokkuutta siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin, ett(cid:228) se jopa haittasi nopean t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon tavoitteen saavuttamista. Komission olisi pit(cid:228)nyt jatkaa h(cid:228)t(cid:228)aputoimia kun- nes toimintaymp(cid:228)rist(cid:246) muuttuisi suotuisammaksi (ks. kohdat 31(cid:151)36). 120. Komission ja muiden rahoittajien v(cid:228)linen koordinointi rajoittui tietojenvaihtoon (ks. kohdat 37(cid:151)41). Vaikka t(cid:228)m(cid:228) ongelma on jossain m(cid:228)(cid:228)rin komission valvonnan ulkopuolella, komission olisi pit(cid:228)nyt luoda vankka koordinaatio omien yksik- k(cid:246)jens(cid:228) v(cid:228)lille. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) kukin kunnostamistoimiin osallistu- nut komission yksikk(cid:246) keskittyi ainoastaan toimiin, joista sill(cid:228) oli suora vastuu (ks. kohdat 42(cid:151)46). 115. Afrikkaa koskevan erityisaloitteen mukaiset kunnostamis- toimet on ensi sijassa tarkoitettu vahvaksi yhdyssiteeksi h(cid:228)t(cid:228)apu- toimien ja pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin kehitysyhteisty(cid:246)toimien v(cid:228)lille. Kun- nostamistuen k(cid:228)sitett(cid:228) ei ole kuitenkaan m(cid:228)(cid:228)ritelty selv(cid:228)sti erotukseksi h(cid:228)t(cid:228)avusta, eik(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)ntyyppiselle tuelle tarkoitettua hallinnointirakennetta ole luotu (ks. kohdat 1(cid:151)4). Suunnittelu ja seuranta 116. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) suurta osaa kunnostamistoimista ei voitu erot- taa humanitaarisesta avusta, ja monissa tapauksissa h(cid:228)t(cid:228)aputoi- mia jatkettiin kunnostamisohjelmien nimell(cid:228). Kun otetaan huo- mioon se seikka, ett(cid:228) komissiossa muille yksik(cid:246)ille osoitettiin vastuu kunnostamistoimista, aikaisempien toimien kattava doku- mentointi olisi ollut hy(cid:246)dyllist(cid:228). Yhdenk(cid:228)(cid:228)n maan osalta ei t(cid:228)l- laista dokumentointia ole kuitenkaan tehty (ks. kohta 9). 121. Alkuvaiheen yleinen suunnittelu ei ollut komissiossa avointa eik(cid:228) se perustunut kattavaan tarveanalyysiin. Sopimuksia kump- paneiden kanssa laajennettiin usein ilman, ett(cid:228) rahoitustilannetta tai toimien laajentamistarvetta olisi asianmukaisesti arvioitu (ks. kohdat 12(cid:151)15). 117. Rahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) olisi mukautettava ohjelman tarpei- siin. Eri rahoitusl(cid:228)hteiden, kuten yleisen talousarvion ja EKR:n v(cid:228)lill(cid:228) ei ole johdonmukaisuutta. EKR:oon sovelletaan eri perus- lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ja rahoituss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) kuin yleiseen talousarvioon, 122. Erityisesti alussa hyv(cid:228)ksyttyjen ohjelmien osalta ei ole mah- dollista tarkastaa, ovatko ohjelmat perustuneet todellisten kun- nostamistarpeiden arviointiin. Hankkeet perustuivat usein jo aloi- tettuihin toimiin, kuten siihen, ett(cid:228) alueella jo toimi valtiosta riippumaton j(cid:228)rjest(cid:246) tietyll(cid:228) alalla. Olosuhteiden vuoksi tulokset ovat helposti hajanaisia ja ep(cid:228)johdonmukaisia (ks. kohdat 55(cid:151)63). 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 113/19 123. Aikataulusta johtuvat paineet hanke-ehdotusten esitt(cid:228)mi- seen estiv(cid:228)t k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) paikallisten viranomaisten ja tuensaajien osallistumisen. T(cid:228)m(cid:228) johti investointeihin, joiden kest(cid:228)vyys oli kyseenalaista (katso kohdat 56(cid:151)73). Toimien toteuttaminen oli hidasta. Osittain t(cid:228)m(cid:228) johtui pitkist(cid:228) maksumenettelyist(cid:228) ja aikaa viev(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteosta, joka tapah- tui komission kautta Brysseliss(cid:228) (ks. kohdat 77(cid:151)78 ja kohta 84). 124. Seuranta ja raportointi oli riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228). Komissio ei var- sinkaan antanut s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti Euroopan parlamentille ja neuvos- tolle kattavia kertomuksia, joissa olisi k(cid:228)sitelty sek(cid:228) talousarvion ett(cid:228) EKR:n kautta maksettua tukea. Yleisesti ottaen toimien toteut- tamista koskevat tiedot olivat puutteellisia, mik(cid:228) salli asianmukai- sen seurannan vain tiettyyn rajaan saakka (ks. kohdat 90(cid:151)95). Edustustoissa ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ollut tarpeeksi henkil(cid:246)kuntaa toimien seurantaa varten (ks. kohdat 102(cid:151)107). 125. Raportoimista koskevien ohjeiden ja komission seurannan puute antoivat useille valtiosta riippumattomille j(cid:228)rjest(cid:246)ille mah- dollisuuden esitt(cid:228)(cid:228) toimia, joissa ei ollut selvi(cid:228) tavoitteita tai koh- deryhmi(cid:228) (ks. kohdat 59(cid:151)61). Valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t toimittivat kertomukset yleens(cid:228) my(cid:246)h(cid:228)ss(cid:228), ja kertomukset olivat usein niin heikkolaatuisia, ett(cid:228) oli (cid:228)(cid:228)rimm(cid:228)isen vaikeaa saada sel- ville mit(cid:228) oli saavutettu ja mink(cid:228)laisin kustannuksin (ks. kohdat 96(cid:151)98). Toteuttaminen ja vastuu 128. Rahoituskertomukset olivat puutteellisia eik(cid:228) pysyv(cid:228)(cid:228) rahoi- tusseurantaa ollut. Komissio ei voinut esitt(cid:228)(cid:228) kattavaa n(cid:228)kemyst(cid:228) EKR:sta ja yleisest(cid:228) talousarviosta rahoitettujen kunnostamistoi- mien rahoitustilanteesta (ks. kohdat 12(cid:151)15). Tulokset 129. Useat kunnostamistoimet ovat tuottaneet hyvi(cid:228) tuloksia, kuten teiden, koulujen, terveysasemien ja vesihuollon rakentami- nen ja/tai kunnostaminen. Kunnostamistoimien yleisist(cid:228) tulok- sista ohjelman tai kansallisella tasolla ei ole tietoja, ja monissa tapauksissa ei ollut mahdollista saada selville, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin yksit- t(cid:228)isten toimien tavoitteet oli saavutettu (ks. kohdat 74(cid:151)75). 130. Tuensaajille kest(cid:228)vyytt(cid:228) koskeva v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimus on se, ett(cid:228) olemassa on tehokas institutionaalinen kehys. Instituutioiden ja voimavarojen kehitt(cid:228)miseen olisi kunnostamistoimien yhtey- dess(cid:228) kiinnitett(cid:228)v(cid:228) aiempaa enemm(cid:228)n huomiota. 126. Kunnostamisohjelma suunniteltiin tilap(cid:228)iseksi rahoitusv(cid:228)- lineeksi, ja toimet oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) toteuttaa nopeasti. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ohjel- masta on tullut l(cid:228)hes pysyv(cid:228) ja toimiin on kulunut suunniteltua paljon enemm(cid:228)n aikaa. Useinkaan ohjelmia ei pystytty erotta- maan perinteisist(cid:228) kehitysyhteisty(cid:246)ohjelmista. Jotkin toimet viiv(cid:228)styiv(cid:228)t asianmukaisen paikallisen henki- 127. l(cid:246)st(cid:246)n palkkaamiseen liittyvien vaikeuksien vuoksi (ks. kohta 72). 131. Komission olisi arvioitava kunnostamisohjelma perusteel- lisesti saamiensa kokemusten perusteella. Arvioinnin tulisi kattaa ohjelman kaikki vaiheet (suunnittelu, t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano, seuranta ja j(cid:228)lkiarviointi) sek(cid:228) toimien koordinointi, ja sen yhteydess(cid:228) olisi otettava huomioon ohjelmasta Liberiassa saadut my(cid:246)nteiset koke- mukset. Olisi hy(cid:246)dyllist(cid:228) tarkastella uudelleen kunnostamisen k(cid:228)sitett(cid:228) ja ottaa nykyisen ohjelman sijaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n yksitt(cid:228)iset kattavat maakohtaiset ohjelmat, jotka toteutettaisiin asianomaisen maan kriisin j(cid:228)lkeist(cid:228) erityistilannetta koskevan perusteellisen ana- lyysin pohjalta. Tilintarkastustuomioistuin on hyv(cid:228)ksynyt t(cid:228)m(cid:228)n kertomuksen Luxemburgissa 26. (cid:151)27. tammikuuta 2000 pit(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Jan O. KARLSSON presidentti C 113/20 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 19. 4. 2000 YHTEENVETO KOMISSION VASTAUKSET Komissio pit(cid:228)(cid:228) vuoden 1993 tiedonantoa (KOM(93) 204 lopullinen) t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) vaiheena t(cid:228)m(cid:228)n alan politiikassa ja toiminnassa, joista saatu kokemus karttuu jatkuvasti; tiedonannossa korostetaan joustavuutta ja tosiasioiden huomioon ottamista. Tiedonannossa ei ilmoiteta tietynsuuruisen rahoitusv(cid:228)lineen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notosta eik(cid:228) vah- visteta kehitysavun piiriin sis(cid:228)llytett(cid:228)vien maiden luetteloa (vaan annetaan ainoastaan joitakin esimerkkej(cid:228)). Varojen k(cid:228)ytt(cid:246)aste viiden toimintavuoden j(cid:228)lkeen on suhteellisen matala ainoastaan ensi n(cid:228)kem(cid:228)lt(cid:228). Se on suhteutettava kunnostamistoimien kohteina olevien pitk(cid:228)(cid:228)n jatkuneita ja hyvin vakavia kriisej(cid:228) kokeneiden maiden erityisen hankaliin toimintaolosuhteisiin. Lis(cid:228)ksi on otettava huomioon sitoumusten toteutustahti ja sitoumusten kohdistaminen tiettyihin riskialttiisiin maihin, varojen k(cid:228)ytt(cid:246)asteen taipumus nousta nopeasti ja kaikkien kehitysavun v(cid:228)lineiden osalta yleens(cid:228) saavutetut varojen k(cid:228)ytt(cid:246)asteet. V(cid:228)ite, jonka mukaan kunnostamistoimet aloitettiin silloin, kun suhteellisen vakaita oloja ei ollut viel(cid:228) saavu- tettu, on totta, mutta asiassa ei ole mit(cid:228)(cid:228)n ep(cid:228)tavanomaista. Avustuksen, kunnostuksen ja kehityksen yhdis- t(cid:228)mist(cid:228) (LRRD) koskevassa vuoden 1995 tiedonannossa ja komission sek(cid:228) muiden avunantajien arvioinneissa todetaan, ettei kunnostamistoimien jatkumo ole lineaarinen, vaan se koostuu vierekk(cid:228)isist(cid:228) osista; samassa maassa voi olla t(cid:228)m(cid:228)n jatkumon eri vaiheissa olevia osia, samoin alueiden poliittinen ja sotilaallinen tasapaino voi vaihdella. Komissio on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt toteuttaa hankkeen, jos alueella on saavutettu (cid:148)suhteellisen vakaat(cid:148) olot. Kunnostamisvarojen tarkoituksena on rauhan lujittaminen, mutta rauhan s(cid:228)ilymisest(cid:228) ei ole mit(cid:228)(cid:228)n takeita; sota voi sytty(cid:228) uudelleenkin. Komissio ei kannata h(cid:228)t(cid:228)avun antamista kunnostamisen sijaan erityisesti, koska h(cid:228)t(cid:228)apu on melko kallis apumuoto. Talousarviosta AKT-maita koskeviin kunnostamistoimiin my(cid:246)nnetyt varat (cid:151) keskim(cid:228)(cid:228)rin 40 miljoonaa euroa vuodessa (cid:151) eiv(cid:228)t ole selv(cid:228)stik(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)neet tukea tarvitsevan v(cid:228)est(cid:246)n kaikkiin tarpeisiin. Vuoden alussa suo- ritettavan budjettim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevan ohjelmasuunnittelun tarkoituksena oli, tiettyjen maiden osalta (cid:151) jo tammikuussa 1995 alkaneena varainhoitovuonna (cid:151) vastata ensisijaisiksi m(cid:228)(cid:228)ritellyill(cid:228) aloilla esiin- tyviin tarpeisiin ottamalla samalla huomioon muut k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat rahoitusl(cid:228)hteet (maaohjelmat, nelj(cid:228)n- nen LomØn yleissopimuksen 255 artikla); t(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n 2. joulukuuta 1993 annetuissa neuvoston p(cid:228)(cid:228)tel- miss(cid:228). Neuvoston asetus (EY) N:o 2258/96 (1) annettiin 22. marraskuuta 1996, mink(cid:228) j(cid:228)lkeen aikaisempi k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) virallistettiin asetuksen 8 artiklan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti esittelem(cid:228)ll(cid:228) j(cid:228)senvaltioille tarkasteltavana olevan varainhoitovuoden aikana rahoitettaviin toimiin liittyv(cid:228)t yleiset suuntaviivat sekakomitean kokouksessa. Kokouksessa tarkasteltiin kunnostamista koskevia yleisi(cid:228) periaatteita, tukikelpoisia maita ja ensisijaisia toiminta- aloja. T(cid:228)ll(cid:246)in otettiin kyseisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti huomioon kunnostamisen erityinen asema: kunnosta- mistoimien on korvattava asteittain humanitaarinen toiminta ja otettava mahdollisuuksien mukaan huomioon turvallisuutta koskevat v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimukset. Talousarviosta rahoitettujen kunnostamistoimien alalla toteu- tettavasta ohjelmasuunnittelusta, koordinoinnista ja m(cid:228)(cid:228)rittelemisest(cid:228) on siis huolehdittu s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti (2). Talousarviosta rahoitettujen kunnostamistoimien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon koordinointi on ollut tehokasta p(cid:228)(cid:228)toimi- paikan yksik(cid:246)iden tasolla. Koordinoinnista on vastannut yksikk(cid:246), joka on huolehtinut lokakuusta 1995 alkaen muun muassa niiden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten suunnittelusta ja valmistelusta, jotka perustuvat toimintaan osallistuvien kump- panien tekemiin ehdotuksiin. Maantieteelliset yksik(cid:246)t ja l(cid:228)hetyst(cid:246)t v(cid:228)litt(cid:228)v(cid:228)t tiedon n(cid:228)ist(cid:228) ehdotuksista. P(cid:228)(cid:228)- toimipaikan maantieteellisill(cid:228) yksik(cid:246)ill(cid:228) ja l(cid:228)hetyst(cid:246)ill(cid:228) on keskeinen asema hankkeiden ja ohjelmien suunnit- telussa ja niist(cid:228) tiedottamisessa samalla, kun ne koordinoivat erilaisiin rahoitusl(cid:228)hteisiin liittyvi(cid:228) toimia. My(cid:246)s koordinointi ECHOn (Euroopan yhteis(cid:246)n humanitaarisen avun toimisto) kanssa on ollut tiivist(cid:228). L(cid:228)hes kaikki talousarviosta rahoitetut kunnostamistoimet ovat valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen (kansa- laisj(cid:228)rjest(cid:246)t) toteuttamia; valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen rahoittamiin hankkeisiin sis(cid:228)ltyi yksityiskoh- tainen talousarvio, ja niiden tavoitteet oli tarkoin m(cid:228)(cid:228)ritelty. N(cid:228)it(cid:228) toimia s(cid:228)(cid:228)nteleviss(cid:228) sopimuksissa t(cid:228)smen- nettiin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen siirtoja koskevat yksityiskohtaiset raportointis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, erityisesti rahoituseri(cid:228) ja loppusuoritusta koskevien maksupyynt(cid:246)jen yhteydess(cid:228). Lis(cid:228)ksi monissa kunnostamisvaroista my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tukea saavissa maissa otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n erityinen teknisen avun palvelu hankkeiden ja ohjelmien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- (1) EYVL L 306, 28. 11. 1996, s. 1. (2) APT Consult, Phase I, Desk Review Report (cid:151) Final (4. 5. 1998), s. 21. 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 113/21 panopaikalla toteutettavan tarkan seurannan varmistamiseksi; hankkeista ja ohjelmista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti toimitet- tavat kertomukset ovat osa seurantaa. Komissio panee kuitenkin merkille tilintarkastustuomioistuimen mie- lipiteen, jonka mukaan erityisesti l(cid:228)hetyst(cid:246)jen henkil(cid:246)st(cid:246)pula on vaikeuttanut toteutettujen toimien seurantaa; komissio on samaa mielt(cid:228) asiasta. Komissio on perustanut ty(cid:246)ryhm(cid:228)n tutkimaan humanitaarisen avun, kunnostamisen ja kehitt(cid:228)misen yhdist(cid:228)- misen alalla vuodesta 1996 alkaen saavutettuja tuloksia entist(cid:228) johdonmukaisemman l(cid:228)hestymistavan l(cid:246)yt(cid:228)- miseksi kriisitilanteissa ja kriisinj(cid:228)lkeisiss(cid:228) tilanteissa sovellettavien yksityiskohtaisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen m(cid:228)(cid:228)rittelemi- seksi. JOHDANTO Taustaa 4. Kehitysmaiden heikko tuen vastaanottokyky on yleinen ja tie- dossa oleva ongelma. Ongelmaa kunnostamistoimien kohteina olevissa maissa lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t entisest(cid:228)(cid:228)n niiss(cid:228) tapahtuneet tuhot ja entisten rakenteiden h(cid:228)vi(cid:228)minen. N(cid:228)iss(cid:228) maissa on siten toimit- tava erityisen vaikeissa olosuhteissa: tarpeet ovat hyvin suuria ja usein kiireellisi(cid:228), mink(cid:228) vuoksi tarvittavia toimia on vaikea panna t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. T(cid:228)m(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon pitkittyminen, jonka komis- sion kumppanit ovat havainneet olevan k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n tosiasia, vai- kuttaa rahoitukseen liittyviin tunnuslukuihin. Varojen yleiseen k(cid:228)ytt(cid:246)asteeseen verrattuna kunnostamistoimien taloudellinen tehokkuusaste on kokonaisuudessaan melko hyv(cid:228). Lis(cid:228)ksi voi- daan todeta, ett(cid:228) varojen k(cid:228)ytt(cid:246)aste kyseisell(cid:228) alalla on noussut jatkuvasti tarkasteltavana olevan kauden kuluessa. On my(cid:246)s pan- tava merkille, ett(cid:228) valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t ovat toteut- taneet entist(cid:228) enemm(cid:228)n nimenomaan talousarviosta rahoitettuja kunnostushankkeita tukea tarvitsevien v(cid:228)est(cid:246)ryhmien ensisijais- ten (terveytt(cid:228), vesihuoltoa ja koulutusta koskevien) perustarpei- den t(cid:228)ytt(cid:228)miseksi. T(cid:228)m(cid:228) on seurausta t(cid:228)m(cid:228)ntyyppisen avun t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n panemiseksi toteutetuista tosiasiallisista ja erityisist(cid:228) toimista. TOIMINNALLINEN PERUSTA K(cid:228)site 7. Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamen- tille (1), tilintarkastustuomioistuimen mainitsema parlamentin p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)slauselma sek(cid:228) kunnostusavusta 2. joulukuuta 1993 annetut ministerineuvoston p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t muodostavat lujan perustan t(cid:228)m(cid:228)n- tyyppisen avun t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n panemiselle. 9. Maakohtaiset ja/tai alakohtaiset ty(cid:246)ryhm(cid:228)t ovat mahdollista- neet sen, ett(cid:228) kysymyksess(cid:228) olevien maiden monimutkaisia ja muuttuvia tilanteita voidaan tarkastella samanaikaisesti ja varmis- taa siten, ett(cid:228) laaja-alaiseen l(cid:228)hestymistapaan perustuva ohjelma- suunnittelu ja koordinointi ovat entist(cid:228) tehokkaampia. ECHO ja komission kehitysyhteisty(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)osasto ovat vuorollaan vastuussa monista hankkeista ja ohjelmista; t(cid:228)m(cid:228) toiminta on kuitenkin vain yksi yhteisvoimin toteutetun ty(cid:246)n osa-alue. Oikeusperusta 10. Se, ett(cid:228) humanitaarisen avun ja kunnostamisen yhteydess(cid:228) sovelletaan eri asetuksia, ei est(cid:228) tuen tehokasta t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa, edellytt(cid:228)en ett(cid:228) koordinoinnista huolehditaan asianmukaisesti. Lis(cid:228)ksi on todettava, ett(cid:228) uudessa komissiossa sama komissaari vastaa molemmista aloista. 11. Komissio haluaa esitell(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) jatkuvaa prosessia aikaisempaa yksityiskohtaisemmin. Prosessin seurauksena yhteis(cid:246)n eri toimi- elimet t(cid:228)ydensiv(cid:228)t toukokuun 1993 ja marraskuun 1996 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana kunnostamisen k(cid:228)sitett(cid:228) komission aloitteesta ja m(cid:228)(cid:228)rit- teliv(cid:228)t kunnostamistoimien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevat yksityis- kohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ottaen samalla huomioon ne eri rahoitusl(cid:228)h- teet, joiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nsaattamisesta komission oli huolehdittava samanaikaisesti. Nelj(cid:228)nnen LomØn yleissopimuksen (1990(cid:151)1995) h(cid:228)t(cid:228)apua kos- kevassa 6 jakson 257 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n mahdollisuudesta my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) kunnostusapua AKT-maissa (Afrikan, Karibian ja Tyy- nenmeren valtiot) ensimm(cid:228)isen rahoitusp(cid:246)yt(cid:228)kirjan eri rahoitus- l(cid:228)hteist(cid:228); hankkeet ja ohjelmat on pantava t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n Euroopan kehitysrahaston (EKR) periaatteiden ja s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti. Koska kunnostamistoimien tarve on suuri my(cid:246)s AKT-alueen ulko- puolella ja jotta t(cid:228)h(cid:228)n tarpeeseen voitaisiin vastata yhdenmukai- sesti, komissio antoi neuvostolle ja Euroopan parlamentille kyseist(cid:228) alaa koskevan tiedonannon toukokuussa 1993. Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma ja neuvoston joulukuussa 1993 antamat p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t muodostavat kehyksen vuotta 1994 kos- kevaan yhteis(cid:246)jen yleiseen talousarvioon kirjatusta budjettikoh- dasta (B7-5 0 7 6) rahoitettujen ensimm(cid:228)isten kunnostamistoi- mien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanolle ja t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t EKR:sta rahoitettavien toimien jo aiemmin annettua kehyst(cid:228). (1) KOM (93) 204 lopullinen, 12. 5. 1993. Komissio antoi vuoden 1995 puoliv(cid:228)liss(cid:228) ehdotuksen neu- toteutettavasta voston asetukseksi kehitysmaiden hyv(cid:228)ksi C 113/22 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 19. 4. 2000 kunnostamis- ja j(cid:228)lleenrakennustoiminnasta (1); Euroopan parla- mentti antoi ehdotusta koskevan ensimm(cid:228)isen lausunnon 15. jou- lukuuta 1995 ja yhteisen kannan 29. tammikuuta 1996. Lopul- linen asetus annettiin Euroopan parlamentin 21. toukokuuta 1996 antaman toisen lausunnon j(cid:228)lkeen 22. marraskuuta 1996. Komissio antoi t(cid:228)ll(cid:228) v(cid:228)lin neuvostolle ja Euroopan parlamentille tiedonannon avustuksen, kunnostuksen ja kehityksen yhdist(cid:228)mi- sest(cid:228) (LRRD) (2) laaja-alaisen l(cid:228)hestymistavan edist(cid:228)miseksi; tie- donannon seurausvaikutuksista mainittakoon erityisesti neuvos- ton 28. ja Euroopan parlamentin 21. helmikuuta 1997 antama lausunto, jotka johtivat erityisesti ty(cid:246)ryhmien perustamiseen. toukokuuta 1996 antamat p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t T(cid:228)ll(cid:228) perusteella kunnostamistoimien l(cid:228)hestymistapaa on vaikea pit(cid:228)(cid:228) ep(cid:228)yhten(cid:228)isen(cid:228) EKR-varojen ja budjettim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen osalta. Kyseisten v(cid:228)lineiden keskin(cid:228)inen t(cid:228)ydent(cid:228)vyys mainitaan useaan otteeseen. Sen sijaan pit(cid:228)(cid:228) paikkansa, ettei kunnostamistoimia ole pidetty Afrikkaa koskevan erityisaloitteen k(cid:228)ynnist(cid:228)misest(cid:228) l(cid:228)h- tien uutena erillisen(cid:228) v(cid:228)lineen(cid:228), vaan ne ovat esimerkki k(cid:228)ytett(cid:228)- viss(cid:228) olevien v(cid:228)lineiden joustavasta ja koordinoidusta k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228); johdonmukaisuusvaatimuksia on t(cid:228)lt(cid:228) osin t(cid:228)smennetty v(cid:228)hitel- len edell(cid:228) kerrottuun tapaan. Rahoitusvarat 14. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on kuitenkin huomautettava, ett(cid:228) kiireel- lisen tuen tarve on ollut hyvin tiedossa (ks. neuvoston 2. joulu- kuuta 1993 antamien p(cid:228)(cid:228)telmien 7 kohta). Lis(cid:228)ksi tarpeiden suu- ruuden ja ennakoimattomia tilanteita aiheuttavat k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- novaikeudet sek(cid:228) toimien mukauttamista edellytt(cid:228)v(cid:228)t (cid:228)killisesti kehittyv(cid:228)t tilanteet. viiv(cid:228)styksi(cid:228) huomioon otettava ohella on 15. Kunnostamistoimien kohteena olevat AKT-maat ovat saa- neet k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) erityisi(cid:228) rahoitusvaroja, joiden k(cid:228)ytt(cid:246) on ollut perusteltavissa tukea erityisesti tarvitsevien v(cid:228)est(cid:246)nosien tarpeilla. Tukea tarvitsevat erityisesti esimerkiksi nelj(cid:228)nnen LomØn yleis- sopimuksen 255 artiklassa tarkoitetut pakolaiset, h(cid:228)t(cid:228)siirtolaiset tai kotimaahansa palaavat henkil(cid:246)t. He ovat voineet hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n vahvistamasta yhteis(cid:246)jen yleisest(cid:228) talousarviosta my(cid:246)nnettyj(cid:228) lis(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja Euroopan parlamen- tin 16. maaliskuuta 1993 antaman p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman (3) mukai- sesti. Euroopan parlamentti korostaa kyseisess(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassa kehitysmaissa tapahtuvaa kunnostamista koskevan avuntarpeen laajuutta ja pit(cid:228)(cid:228) toivottavana, ett(cid:228) luodaan erityinen rahoituske- hys huomattavien rahoitusmahdollisuuksien varaamiseksi n(cid:228)ihin tarpeisiin. Maaohjelmien varoihin ei sovelleta samoja perusteita ja t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanoa koskevia yksityiskohtaisia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) kuin itsen(cid:228)isem- min hallinnoitaviin budjettim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoihin. Suunniteltujen toi- (1) KOM (95) 291 lopullinen, 26. 6. 1995. (2) KOM (96) 153 lopullinen, 30. 4. 1996. (3) EYVL C 329, 6. 12. 1993, s. 77. mien luonne on vaikuttanut ratkaisevasti varojen k(cid:228)yt(cid:246)n suunnit- teluun. On korostettava sit(cid:228), ett(cid:228) valtaosa budjettim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoista on valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen v(cid:228)lityksell(cid:228) ohjattu krii- sialueen v(cid:228)est(cid:246)n perustarpeiden t(cid:228)ytt(cid:228)miseksi toteutettuihin hank- keisiin. T(cid:228)m(cid:228)n ansiosta maaohjelmien mahdollisesti viel(cid:228) k(cid:228)ytet- t(cid:228)viss(cid:228) olevista varoista voitiin tarvittaessa (cid:151) ja etenkin poliittiset n(cid:228)k(cid:246)kohdat huomioon ottaen (cid:151) rahoittaa muun tyyppisi(cid:228), eri- tyisesti kehityksen elvytt(cid:228)miseen liittyvi(cid:228) hankkeita ja ohjelmia. YLEINEN OHJELMAMENETTELY Perusteet 19. Komission mielest(cid:228) maiden kelpoisuusperusteet kunnostus- avun saamiseksi m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n seuraavissa kahdessa asiakirjassa: 2. joulukuuta 1993 annettujen neuvoston p(cid:228)(cid:228)telmien 6 kohdassa ja 22. marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2258/96. Kummassakin asiakirjassa on maininta mahdolli- suuksien mukaan taattavasta turvallisuuden v(cid:228)himm(cid:228)istasosta, joka saavutetaan osoittamalla tarvittavaa joustavuutta. Asiakir- joissa siis mahdollistetaan se, ett(cid:228) humanitaaristen toimien uudel- leen aloittamiseen liittyv(cid:228) nopean toiminnan tarve voidaan m(cid:228)(cid:228)- ritell(cid:228) ottamalla huomioon seuraava olennainen havainto: kunnostamistoimia ja kehitt(cid:228)misen elvytt(cid:228)mist(cid:228) edellytt(cid:228)v(cid:228) monis(cid:228)ikeinen kriisinj(cid:228)lkeinen prosessi ei etene lineaarisesti eik(cid:228) se ole maantieteellisesti yhten(cid:228)inen. Jotkin ajanjaksot ja jotkin alueet ovat vakaita, joissain taas esiintyy levottomuuksia, ja joskus tilanne vaihtelee, mink(cid:228) vuoksi kysymyksess(cid:228) olevissa asiakir- joissa edellytet(cid:228)(cid:228)n joustavuutta silt(cid:228) osin kuin kysymyksess(cid:228) on esimerkiksi tukea tarvitsevien v(cid:228)est(cid:246)nosien perustarpeisiin vas- taaminen. Lis(cid:228)ksi kunnostusavun saamisen edellytt(cid:228)mist(cid:228) kelpoisuusperus- teista ja rahoitettavista toimista on sovittu tiiviiss(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) neuvoston kanssa sekakomitean ja EKR:n komitean v(cid:228)lityksell(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)en apuna ennakkotietoja. Lopuksi todettakoon, ett(cid:228) kriisialueen v(cid:228)est(cid:246)n avustustoimia on voitu jatkaa nimenomaan valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen hyvin vaikeissa ja jopa vaarallisissa olosuhteissa t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n pane- mien talousarviosta rahoitettujen kunnostamistoimien ansiosta. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi joitakin (cid:151) harvoja (cid:151) hankkeita on jouduttu vas- taavasti keskeytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tai j(cid:228)(cid:228)dytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tilanteissa, joissa kysei- sen avun antamisesta ei ole voitu kielt(cid:228)yty(cid:228). Somalia 20. Addis Abebassa vuoden 1993 maaliskuussa tehdyn somalei- den p(cid:228)(cid:228)ryhmittymien v(cid:228)lisen sopimuksen j(cid:228)lkeen annettiin Addis Abeban julistus 1. joulukuuta 1993, jonka koko kansainv(cid:228)linen avustusyhteis(cid:246) (valtiot, Yhdistyneiden Kansakuntien elimet ja kan- sainv(cid:228)liset valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t) samoin kuin Soma- lian eri alueiden edustajat allekirjoittivat. Julistukseen sis(cid:228)ltyy 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 113/23 Somalian toteuttamia j(cid:228)lleenrakennus- ja kunnostamistoimia kos- keva strategia, joka perustuu nykytilanteeseen eli siihen, ettei maassa ole keskushallintoa. Strategiaa alettiin my(cid:246)hemmin nimit- t(cid:228)(cid:228) rauhan kannustimeen perustuvaksi l(cid:228)hestymistavaksi. Euroo- pan yhteis(cid:246)t ovat toimineet t(cid:228)m(cid:228)n l(cid:228)hestymistavan mukaisesti vuoden 1994 puolestav(cid:228)list(cid:228) alkaen, jolloin ensimm(cid:228)inen kun- nostamisohjelma aloitettiin. Kansainv(cid:228)lisell(cid:228) avustusyhteis(cid:246)ll(cid:228) on selke(cid:228) k(cid:228)sitys siit(cid:228), ettei t(cid:228)lle strategialle ole vaihtoehtoa, mik(cid:228)li toimintaa halutaan jatkaa Somaliassa. 21. EY:n rahoittama toiminta Keski-Shebelliss(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)ntyi merkit- t(cid:228)v(cid:228)sti SACB:n (Somalia Aid Coordination Body) julistaessa alueen tukikelpoiseksi kunnostusavun osalta. Tilanteen pahene- minen alueella klaanien v(cid:228)listen yhteenottojen vuoksi ei ollut tuolloin viel(cid:228) ennakoitavissa. Infrastruktuurihankkeiden lopetta- miseen johtaneista ongelmista huolimatta jo tehtyj(cid:228) investointeja voidaan pit(cid:228)(cid:228) oleellisilta osin hy(cid:246)dyllisin(cid:228). Viisi terveysalan han- ketta oli keskeytett(cid:228)v(cid:228) vuosina 1994(cid:151)1998 muuttuvan turval- lisuustilanteen vuoksi. Ainoastaan yksi hanke lopetettiin ennen- aikaisesti, kuten kertomuksessa todetaan, kun taas muissa tapauksissa hankkeita jatkettiin keskeytyksen j(cid:228)lkeen, kun tarvit- tavat parannukset oli tehty. Angola 22. Huolimatta marraskuussa 1994 allekirjoitetun Lusakan p(cid:246)y- t(cid:228)kirjan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa ilmenneist(cid:228) ongelmista Angolassa val- litsi vuoteen 1998 asti sodan ja rauhan v(cid:228)limuoto; jakson kulues- sa kansainv(cid:228)linen yhteis(cid:246) tuki maata rauhan ja kansallisen sovun aikaansaamisessa. Komissio jatkoi h(cid:228)t(cid:228)avun antamista Angolalle kyseisen ajanjakson kuluessa. Sovitteluprosessin tukemiseksi kan- sainv(cid:228)linen yhteis(cid:246) sitoutui samanaikaisesti Brysselin py(cid:246)re(cid:228)n p(cid:246)yd(cid:228)n neuvottelujen (1995) yhteydess(cid:228) tukemaan maan j(cid:228)lleen- rakentamist(cid:246)it(cid:228). Komission my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) kunnostusapu liittyy kysei- seen tilanteeseen. Kongon demokraattinen tasavalta (entinen Zaire) 23. ja 24. Komissio ei ole tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mielt(cid:228) kunnostamisohjelmien aloittamisesta Kongon demo- kraattisessa tasavallassa. On totta, ett(cid:228) asiakirjassaan KOM(93) 204 komissio suositteli voimakkaasti poliittista sovitteluratkaisua ja siirtymisprosessin uudelleen aloittamista. Asiakirja tukee ana- lyysia, jonka perusteella yhteis(cid:246) ja sen j(cid:228)senvaltiot olivat huma- nitaarista apua lukuun ottamatta keskeytt(cid:228)neet yhteisty(cid:246)ohjel- mansa tammikuussa 1992. Euroopan unioni toteaa 27. hein(cid:228)kuuta 1994 antamassaan julistuksessa Kengon hallituksen ja uuden edus- tajakokouksen (tasavallan ylin neuvosto (cid:151) siirtym(cid:228)kauden par- lamentti) asettamisen teht(cid:228)viins(cid:228) merkinneen k(cid:228)(cid:228)nnekohtaa. vuoden 1996 lopussa puhjennut selkkaus, joka levisi laajemmalle alueelle vuonna 1997, keskeytti osittain t(cid:228)m(cid:228)n asianmukaisesti humanitaarisesta avusta, kunnostamisesta ja kehitysyhteisty(cid:246)st(cid:228) muodostuvien toimenpiteiden sarjan. Presidentti Kabilan valtaan- tuloon johtaneisiin levottomuuksiin ei ollut kuitenkaan varau- duttu, eiv(cid:228)tk(cid:228) ne olleet ennakoitavissa. 25. Tehdyn p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan jo p(cid:228)(cid:228)tettyj(cid:228) ohjelmia t(cid:228)ydennet- t(cid:228)isiin ja ne k(cid:228)ynnistett(cid:228)isiin. Vallanvaihdos ei ensi k(cid:228)dess(cid:228) vaa- rantanut siirtym(cid:228)mahdollisuutta, ja v(cid:228)est(cid:246)n tarpeet, samoin kuin kunnostamishankkeiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoedellytykset, olivat edel- leen samat. T(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa kunnostamishankkeista luopuminen olisi ollut paljon arveluttavampaa. 26. Vaalienvalmisteluohjelmasta, johon tilintarkastustuomiois- tuin viittaa, ei aiheutunut mink(cid:228)(cid:228)nlaisia kuluja, ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat lak- kautettiin kokonaisuudessaan. Ohjelman avulla oli tarkoitus osallistua v(cid:228)est(cid:246)nlaskentaan, joka oli t(cid:228)rke(cid:228) v(cid:228)line Kengon hallituksen suunnittelemien vaalien samoin kuin maan v(cid:228)est(cid:246)n (cid:151) jonka lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) ja sijaintia kos- kevat tiedot ovat edelleen pelkkien arvioiden varassa (cid:151) ensisijais- ten tarpeiden analyysiin perustuvassa kunnostamis- ja kehitysoh- jelmien valmistelussa. Kun k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) vaalit lykk(cid:228)(cid:228)ntyisiv(cid:228)t vallanvaihdoksen seu- rauksena, sitoumus purettiin ilman mink(cid:228)(cid:228)nlaisia kustannuksia samassa yhteydess(cid:228) kuin vaaleja ja niiden valmistelua koskevan eurooppalaisen seuranta- ja tarkkailuyksik(cid:246)n perustamista kos- keva YUTP-budjettikohtaan liittyv(cid:228) sitoumus. Komissio t(cid:228)smen- t(cid:228)(cid:228), ettei vaaleja ollut erityisesti suunniteltu pidett(cid:228)viksi vallan- vaihdoksen j(cid:228)lkeen, vaan niill(cid:228) pyrittiin tukemaan demokratian s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaista vallanvaihdosta: ohjelmasta p(cid:228)(cid:228)tettiin Kengon hallituskaudella ja siihen varattiin noin 150 miljoonan Yhdysval- tain dollarin suuruinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)raha. Kengo odotti tukea my(cid:246)s Yhdistyneilt(cid:228) Kansakunnilta. Komission ohjelma t(cid:228)ydensi siis n(cid:228)it(cid:228) sitoumuksia ja sit(cid:228) pidettiin avoinna, sill(cid:228) uusi presidentti oli luvannut pit(cid:228)(cid:228) vaalit kahden vuoden kuluessa valtaantulostaan. Komissio on sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien eri rahoitusl(cid:228)h- teiden (EKR ja talousarvio) v(cid:228)linen t(cid:228)ydent(cid:228)vyys ja tiivis yhteisty(cid:246) muiden avunantajien kanssa on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) juuri t(cid:228)m(cid:228)ntyyp- pisiss(cid:228) toimissa. Ruanda ja Liberia 27. Komissio on sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) Ruandan tapauksessa kunnos- tusapu oli t(cid:228)ysin perusteltu. Komissio rahoitti v(cid:228)est(cid:246)n elinolojen parantamiseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) ohjelmia odottaessaan perinteisen kehitysyhteisty(cid:246)n uudelleen k(cid:228)ynnist(cid:228)mist(cid:228) koskevien edellytysten t(cid:228)yttymist(cid:228). Maan it(cid:228)osissa Komissio jatkoi humanitaarisen avun antamista, mutta piti sit(cid:228) riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n(cid:228) toimenpiteen(cid:228) kansanmurhan j(cid:228)rkytt(cid:228)m(cid:228)n v(cid:228)es- tuhoutuneen ajatellen. Komission mielest(cid:228) t(cid:246)n tarpeita C 113/24 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 19. 4. 2000 infrastruktuurin j(cid:228)lleenrakennusty(cid:246)t ja talouden elvytt(cid:228)minen oli syyt(cid:228) aloittaa mahdollisimman pikaisesti kansallisen sovinnon edist(cid:228)miseksi. ohjelman yhteydess(cid:228) rahoitettaviin hankkeisiin on k(cid:228)ytetty 14 834 739 euroa. T(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) muodostuu seuraavasti: EKR: 2,7 miljoonaa euroa, 255 artikla: 4,1 miljoonaa euroa ja budjetti- kohta B7-6 4 1 0/(5 0 7 6): 8,0 miljoonaa euroa. T(cid:228)m(cid:228)ntyyppisi(cid:228) toimia ei voida toteuttaa humanitaarisen avun yhteydess(cid:228), koska esimerkiksi merkitt(cid:228)v(cid:228)n infrastruktuurin rahoit- taminen ei kuulu sen piiriin. Johdonmukaisuusvaatimus tai vaatimus, jonka mukaan h(cid:228)t(cid:228)avun, kunnostamisen ja kehitt(cid:228)misen on liitytt(cid:228)v(cid:228) toisiinsa, eiv(cid:228)t est(cid:228) toteuttamasta kaikkia kolmentyyppisi(cid:228) toimia samanaikaisesti kul- loinkin kysymyksess(cid:228) olevassa maassa. 28. Toimien onnistuminen Liberiassa on vahvistettu (cid:228)skett(cid:228)in my(cid:246)s kahdessa riippumattomassa arviointikertomuksessa, joissa esitettiin muun muassa seuraavat p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t: (cid:151) (cid:148)Kunnostamistoimien tavoitteet, tulokset ja vaikutukset olivat EU:n tavoitteiden mukaisia ja paransivat merkitt(cid:228)v(cid:228)sti kaik- kien EU:n ja komission aloitteiden v(cid:228)list(cid:228) t(cid:228)ydent(cid:228)vyytt(cid:228). (cid:148) (1) (cid:151) (cid:148)Komissio on osoittanut reaktiovalmiutensa olevan paljon parempi kuin yleens(cid:228) uskotaan. (cid:148) (2) Haitissa oli vuosina 1994(cid:151)1999 poliittinen ja institutionaalinen kriisi. T(cid:228)ll(cid:246)in oli yht(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) toteuttaa kauppasulun j(cid:228)lkeisi(cid:228) kun- nostamistoimia kuin valvoa taloutta, jotteiv(cid:228)t taloudellisten ja rahoituksellisten olosuhteiden ep(cid:228)vakaus ja heikkeneminen pahen- taisi jo olemassa olevaa poliittista ja yhteiskunnallista kriisi(cid:228). Kun- nostamistoimien ja -ohjelmien lis(cid:228)ksi toteutettavat rakennesopeu- tusohjelmat ovat osa t(cid:228)t(cid:228) strategiaa. H(cid:228)t(cid:228)avun, kunnostamisen ja kehitt(cid:228)misen jatkumo ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) muodostu ajallisesti per(cid:228)kk(cid:228)isist(cid:228) vaiheista vaan pikemminkin toisiaan t(cid:228)ydent(cid:228)vist(cid:228) v(cid:228)lineist(cid:228). Kehitt(cid:228)misstrategiaan oli ja on edelleen sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228) Haitia koskevia h(cid:228)t(cid:228)apu- tai kunnostamis- toimia. Tavoitteena on yhdenmukaistaa talousarviosta my(cid:246)nnet- t(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) rahoituksella toteutettavat lujittamis- ja hajauttamistoimet sek(cid:228) kansalaisyhteiskunnan palauttamis- ja perustamistoimet. (cid:151) (cid:148)Euroopan yhteis(cid:246)ll(cid:228) on ollut suuri vaikutus sek(cid:228) rauhanpro- sessiin ett(cid:228) sis(cid:228)llissodasta toipumisen varhaisvaiheisiin. (cid:148) (3) Huomioita ohjelmamenettelyn etenemisest(cid:228) (cid:151) (cid:148)T(cid:228)m(cid:228)n arvioinnin suorittamisen j(cid:228)lkeen komissio on ollut edelleen t(cid:228)rkein avunantaja Liberiassa toimiessaan toisen kun- nostamisohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanijana. Avunantajayhteis(cid:246)ss(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) asema tunnustetaan laajasti. (cid:148) (4) Etiopia 29. ja 30. Edell(cid:228) mainituissa 2. joulukuuta 1993 annetuissa neu- voston p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228) ei otettu huomioon t(cid:228)t(cid:228) komission tiedonan- nossa esitetty(cid:228) rajoitusehdotusta. Sit(cid:228) ei mainita my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n talous- arviosta rahoitettuja kunnostamistoimia koskevassa asetuksessa. Komission Afrikkaa koskevalle erityisaloitteelle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) tukea koskevaa huomautusta on tarkasteltava asiaankuuluvassa yhtey- dess(cid:228). Komissio oli rahoittanut monia sodan, kuivuuden ja n(cid:228)l(cid:228)n- h(cid:228)d(cid:228)n uhrien hyv(cid:228)ksi toteutettuja (cid:148)h(cid:228)t(cid:228)toimia(cid:148) jo vuodesta 1991 alkaen. H(cid:228)t(cid:228)avun antamisen j(cid:228)lkeen vuonna 1994 k(cid:228)ynnistetty yhteiskunnallisen kunnostamisen hanke oli osa yht(cid:228)jaksoista toi- mintaa. On my(cid:246)s muistettava, ett(cid:228) sen j(cid:228)lkeen, kun Eritreasta tuli itsen(cid:228)inen valtio, Etiopian EKR-varoista siirrettiin 20 miljoonaa euroa Eritreaan aiemmin Etiopiaan kuuluneilla alueilla toteutet- tavien samankaltaisten toimien rahoittamiseksi. K(cid:228)ytett(cid:228)vist(cid:228) ole- vista tiedoista k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) Etiopiaa koskevan yhteiskunnallisen (1) the Budget Lines the Implementation of (cid:148)Evaluation of (. ) B7-6 4 1 0 Rehabilitation in all Developing Countries, ACP Section (cid:151) Financial Years 1994-1995-1996-1997 (cid:151) Country Report Libe- ria(cid:148); APT Consult, UK; s. 5. (2) Edell(cid:228) mainittu asiakirja, s. 6. (3) (cid:148)Evaluation of EU Aid, Field phase; Case Study No 5: Liberia(cid:148); Invest- ment Development Consultancy, Ranska; elokuu 1998; s. 1. (4) Edell(cid:228) mainittu asiakirja. 33. Komission talousarvion suunnittelu, jonka yhteydess(cid:228) on sovellettava voimassa olevaa asetusta, ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) etene yht(cid:228) nopeasti kuin valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen hankevalmis- telu. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajoista ilmoitetaan valtiosta riippumattomille j(cid:228)rjes- t(cid:246)ille yleens(cid:228) hyviss(cid:228) ajoin, mutta ne eiv(cid:228)t aina noudata kyseisi(cid:228) aikoja. J(cid:228)rjest(cid:246)ille annetaan mahdollisuuksien mukaan niiden tar- vitsema lis(cid:228)aika, mutta joskus on kyse vain p(cid:228)ivist(cid:228). 34. Komissio haluaa korostaa, ett(cid:228) tulevana vuonna toteutetta- vien toimien yleisi(cid:228) suuntaviivoja koskeva mielipiteiden vaihto tapahtuu asetuksen (EY) N:o 2258/96 mukaan erityisess(cid:228) j(cid:228)sen- valtioiden sekakomiteassa. Lis(cid:228)ksi komissio muistuttaa, ett(cid:228) jokai- sesta yli 2 miljoonan euron kunnostamishankkeesta tehd(cid:228)(cid:228)n yksi- tyiskohtainen rahoitusehdotus EKR:n komitean lausuntoa varten; komitea voi halutessaan tarkistaa, miten hanke liittyy kunnosta- misohjelmaan. 36. Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain p(cid:228)(cid:228)valtuutettu (UNHCR) oli hyvin edustettuna Mosambikissa: sill(cid:228) oli paljon henkil(cid:246)kuntaa, hyv(cid:228) logistiikka ja sen toiminta ulottui eri alueille. Sill(cid:228) oli paljon paremmat edellytykset valita ja valvoa alahankkeita kuin l(cid:228)hetyst(cid:246)ill(cid:228). UNHCR ohjasi hankkeiden toimintaa maakun- nissa sijaitsevien itsen(cid:228)isten sivutoimistojen v(cid:228)lityksell(cid:228). Sivutoi- mistoille my(cid:246)nnettiin varoja saatavuuden ja tarpeiden mukaan, ja ne tekiv(cid:228)t vastaavasti sopimuksia valtiosta riippumattomien j(cid:228)r- jest(cid:246)jen kanssa. Niiden hallinnolliset j(cid:228)rjestelm(cid:228)t olivat paljon joustavampia kuin EY:n vastaavat j(cid:228)rjestelm(cid:228)t, mik(cid:228) nopeutti varo- jen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja vaikutti hankkeiden tehokkuuteen. 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 113/25 N(cid:228)iden suhteellisten etujen vuoksi UNHCR:n maailmanlaajuisen ohjelman rahoitukseen osallistuminen oli kannattavaa ja mahdol- listi sen, ettei EY:n varoja tarvinnut sitoa nimenomaisesti joihin- kin tiettyihin hankkeisiin. UNHCR:ll(cid:228) oli samanlainen asema my(cid:246)s muissa j(cid:228)senvaltioissa. T(cid:228)st(cid:228) oli my(cid:246)s se etu, ett(cid:228) l(cid:228)hetyst(cid:246)jen johto vapautui muihin teht(cid:228)viin. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) UNHCR k(cid:228)ytti EY:n varoja maailmanlaajuisen ty(cid:246)suunnitelman toteuttamiseen. jo pitk(cid:228)(cid:228)n; keskustelun kohteena on ollut erityisesti ulkopuolisten valvontaelinten suorittama varojen valvonta. Komissio on tuke- nut UNHCR:n asemaa tarkasteltavana olevan ajanjakson kuluessa rahoittamalla useita t(cid:228)llaisia kyseisen j(cid:228)rjest(cid:246)n hankkeita tai ohjel- mia, joilla on erityisi(cid:228) tavoitteita ja oma talousarvio; tuki on kos- kenut yhteis(cid:246)jen yleist(cid:228) talousarviota, mutta erityisesti nelj(cid:228)nnen LomØn yleissopimuksen 255 artiklan perusteella rahoitettuja kun- nostamistoimia. Osassa tapauksia on tarkoitus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vastuun siirt(cid:228)misen periaatetta j(cid:228)rjest(cid:246)n vet(cid:228)ytyess(cid:228) my(cid:246)hemmin toimin- nasta suunnitelmien mukaisesti. Lokakuusta 1995 alkaen UNHCR yksil(cid:246)i hankkeita erityist(cid:228) EY-rahoitusta varten AKT(cid:151)EY-yleissopimuksen 255 artiklassa tarkoitetun ohjelman mukaisesti (7 AKT 080). Ohjelma hyv(cid:228)ksyt- tiin kuitenkin vasta maaliskuussa 1996, mink(cid:228) vuoksi n(cid:228)m(cid:228) hank- keet joko peruutettiin tai niille l(cid:246)ydettiin muita avunantajia. Komission sis(cid:228)inen koordinointi Koordinointi Rahoittajien koordinointi 37. Komissio on toteuttanut erityisesti talousarviosta rahoitet- tavaa kunnostamista varten erilaisia toimia, jotta varmistetaan se, ett(cid:228) sek(cid:228) p(cid:228)(cid:228)toimipaikka ett(cid:228) l(cid:228)hetyst(cid:246)t koordinoivat toimiaan kunnostamisprosessiin osallistuvien kumppanien, erityisesti val- tiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa. Koordinointi on taat- tava my(cid:246)s ECHOn kanssa, jolle on ilmoitettu vuodesta 1994 alkaen virallisesti etuk(cid:228)teen kaikista suunnitelluista toimista j(cid:228)sen- valtioiden kanssa. J(cid:228)senvaltioita kuullaan yleisist(cid:228) suuntaviivoista asetuksella (EY) N:o 2258/96 perustetussa sekakomiteassa ja niille annetaan kaikki hankkeet tiedoksi etu- ja j(cid:228)lkik(cid:228)teen. Joitain maita ja/tai toiminta-aloja varten on lis(cid:228)ksi perustettu ty(cid:246)ryhmi(cid:228). 42. Koordinointi on tapahtunut l(cid:228)hetyst(cid:246)jen tasolla talousar- viosta rahoitettavia kunnostamistoimia koskevan suunnittelun aikana; suunnittelussa otetaan huomioon my(cid:246)s muut kunnosta- misen ja humanitaarisen avun aloilla toteutettaviksi tarkoitetut toimet. My(cid:246)s p(cid:228)(cid:228)toimipaikoissa suoritetaan koordinointi maantieteelli- sist(cid:228) yksik(cid:246)ist(cid:228) vastaavien tahojen avustuksella; n(cid:228)m(cid:228) vastaavat kehityspolitiikan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta kokonaisuudessaan. T(cid:228)m(cid:228) koordinointi tapahtuu ensisijaisten alojen valinnan yhtey- dess(cid:228) ja hankkeiden tutkimusvaiheessa. ECHOn kanssa toteutettavan koordinoinnin osalta kaikki talous- arviosta rahoitettavat hankkeet edellytt(cid:228)v(cid:228)t kyseisen yksik(cid:246)n hyv(cid:228)ksymist(cid:228). Komission mielest(cid:228) koordinointi on ollut riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), mink(cid:228) ansios- ta rahoitusta t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n pantaessa on v(cid:228)ltytty p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyyksilt(cid:228). Ty(cid:246)ryhm(cid:228)t ovat j(cid:228)rjestelm(cid:228)llist(cid:228)neet koordinointia vuodesta 1996 alkaen. 38. Avunantajien kiinnostuksen Somaliaa koskevan tuen koor- dinoinnista vastaavaa elint(cid:228) kohtaan (Somalia Aid Coordination Body (cid:151) SACB) kohtaan ei voida havaita hiipuneen. Elimen eri- tyisteht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on taata mahdollisimman suuressa m(cid:228)(cid:228)rin t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanoelinten ja -menetelmien yhten(cid:228)isyys. T(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoelimet ovat k(cid:228)yt(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228) kaikki SACB:n j(cid:228)seni(cid:228), samoin kuin avunantajat ja Yhdisty- neiden Kansakuntien elimet. Toisaalta avunantajien kiinnostus Somaliaa kohtaan on hiipunut jossain m(cid:228)(cid:228)rin, koska rauhan ja j(cid:228)rjestyksen palauttaminen maahan on edennyt hitaasti. toimintaj(cid:228)rjestelmien k(cid:228)ytt(cid:228)mien 43. Kunnostamisesta vastaava EKR:n tekninen yksikk(cid:246) on alusta alkaen huolehtinut teknisest(cid:228) seurannasta EU:n l(cid:228)hetyst(cid:246)n suos- tumuksella; p(cid:228)(cid:228)toimipaikka ja l(cid:228)hetyst(cid:246) vastaavat rahoitusseuran- nasta. Jo vuosikertomuksessa 1995(cid:151)1996 mainitaan erityisen teknisen avustajan palkkaaminen; ty(cid:246)h(cid:246)nottomenettelyt ovat kes- t(cid:228)neet suunniteltua kauemmin. 39. ja 40. Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen, mutta ottaa huomioon my(cid:246)s johdannossa esite- tyn huomautuksen, jonka mukaan t(cid:228)llainen koordinointi on jos- sain m(cid:228)(cid:228)rin komission valvonnan ulkopuolella. 41. Yhdistyneiden Kansakuntien kansainv(cid:228)listen j(cid:228)rjest(cid:246)jen rahoitusta koskevista yksityiskohtaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) on keskusteltu 44. Arviointikertomus, johon t(cid:228)ss(cid:228) kohdassa viitataan, koskee kokonaisuudessaan LomØn yleissopimuksen 255 artiklaa ja Ango- laa, joka on yksi siin(cid:228) tarkastelluista tapauksista. P(cid:228)(cid:228)osasto VIII:n ja ECHOn toimien koordinointi ja t(cid:228)ydent(cid:228)vyys on varmistettu ensisijaisesti valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen toteuttaman terveysalan (joka on ECHOn ensisijaisesti tukema ala) rahoituksen yhteissuunnittelun avulla. Vuoden 1996 lopussa tehtiin t(cid:228)t(cid:228) aihetta koskeva tutkimus. My(cid:246)s Luandassa perustettu LRRD-ty(cid:246)ryhm(cid:228) ja p(cid:228)(cid:228)toimipaikassa pidett(cid:228)v(cid:228)t koordinointikokoukset takaavat koor- dinoinnin ja t(cid:228)ydent(cid:228)vyyden. C 113/26 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 19. 4. 2000 45. Vuoden 1999 hein(cid:228)kuun j(cid:228)lkeen on perustettu eri yksik(cid:246)i- den v(cid:228)linen ty(cid:246)ryhm(cid:228), johon kuuluvat ne ulkosuhteiden p(cid:228)(cid:228)osas- tot, joiden tavoitteena on budjettikohtien j(cid:228)rkiper(cid:228)ist(cid:228)minen ja toimintatapojen yksinkertaistaminen. Henkil(cid:246)resurssit 48. Toisaalta henkil(cid:246)resurssit ja toisaalta hankkeiden laajuus ja varojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ovat vain kaksi osaa yht(cid:228)l(cid:246)st(cid:228). Muita ratkaisevia muuttujia ovat kokemusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja perehdytt(cid:228)minen kunnosta- misen k(cid:228)sitteeseen sek(cid:228) rahoitusv(cid:228)line, kysymyksess(cid:228) olevien kan- sallisten viranomaisten kyky ohjata toimintaa ja t(cid:228)m(cid:228)n toiminnan taso sek(cid:228) kansalaisyhteiskunnan organisointi. Kunnostamiskautta edelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) ajanjaksona Mosambikissa vallin- neessa tilanteessa rahoitusv(cid:228)line ja kunnostamisen k(cid:228)site olivat uusia, eik(cid:228) paikallishallintoa ja kansalaisyhteiskuntaa ollut ole- massa; rahoitusvaroista ei sen sijaan ollut puutetta. Kyseisess(cid:228) tilanteessa l(cid:228)hetyst(cid:246) my(cid:246)nsi johdonmukaisesti, ett(cid:228) moniosaisen ja laajan ohjelman johtamiseen tarvittavien henkil(cid:246)resurssien puute vaaransi monessa suhteessa komission kunnostamisohjel- man tehokkuuden. Ohjelmaa johti yksi neuvonantaja joko yhden tai kahden ulko- maille komennukselle l(cid:228)hetetyn teknisen avustajan avustamana. Koska kunnostamisen k(cid:228)site oli uusi, vain harvat henkil(cid:246)st(cid:246)n j(cid:228)senet saattoivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)kseen aikaisempaa kokemusta, eik(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)lt(cid:228) voitu odottaa alan laajaa tuntemusta. Ep(cid:228)tasapaino rahoitusvarojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ja johdettavan henkil(cid:246)st(cid:246)n v(cid:228)lill(cid:228) vaikutti osaltaan siihen, ett(cid:228) ohjelma muotoutui kulloistenkin tarpeiden mukaisesti eik(cid:228) sill(cid:228) ollut selv(cid:228)sti ilmaistua strategiaa. L(cid:228)hetyst(cid:246)n ei ollut helppo suorittaa n(cid:228)iss(cid:228) olosuhteissa sellaista t(cid:228)sm(cid:228)llist(cid:228) institutionaalista ja tilannekohtaista analyysi(cid:228), joka olisi kohdistunut koko toimintaan samoin kuin jokaiseen hank- keeseen ja kumppaniin. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi saatujen kokemusten sis(cid:228)l- lytt(cid:228)minen osaksi l(cid:228)hetyst(cid:246)n strategiaa kesti odotettua kauemmin. L(cid:228)hetyst(cid:246) (cid:151) jonka toiminta perustui ulkopuolisten suorittamiin ja sis(cid:228)isiin arviointeihin (cid:151) onnistui kuitenkin sis(cid:228)llytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n koke- mukset p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoonsa. (cid:151) Kumppanien kykyj(cid:228) ja toimien toteutuskelpoisuutta voidaan nyky(cid:228)(cid:228)n arvioida aikaisempaa paljon paremmin. K(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) Brysseliss(cid:228) kehitettyj(cid:228) suuntaviivoja on voitu noudattaa erilai- siin toimiin, kuten mikrorahoitukseen, sovellettavia parhaita k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). (cid:151) Maaseudun kehitt(cid:228)misest(cid:228) vastaavan neuvonantajan tukena on nyky(cid:228)(cid:228)n kaksi teknist(cid:228) avustajaa ja Maputoon sijoittautu- nut kentt(cid:228)ty(cid:246)ntekij(cid:228). Pohjoisessa sijaitsevaan Zambezian maa- kuntaan sijoitetaan pian tekninen avustaja. Sen sijaan vuosina 1994(cid:151)1996 alueella oli ainoastaan yksi hankkeista vastaava tekninen avustaja. Tulevassa maaseudun kehitt(cid:228)misohjelmassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n valvonnasta ja arvioinneista, k(cid:246)yhyys- ja sukupuo- likysymykseen sek(cid:228) talouteen liittyvist(cid:228) analyyseist(cid:228). (cid:151) Kaksi paikallista asiantuntijaryhm(cid:228)(cid:228) vastaa taloushallinnosta. Tilintarkastustuomioistuimen antamat suositukset on saatettu osaksi vakiintunutta k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). (cid:151) K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien varojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n v(cid:228)henemisen vuoksi maaseudun kehitt(cid:228)mistoimia on alettu harkita entist(cid:228) tarkem- min. Kahdeksannen EKR:n alaisuudessa suunnitellut uudet aloitteet on keskitetty alakohtaisesti ja maantieteellisesti. Toi- mielinten toimintamahdollisuuksien ja rahoitusanalyysin tar- kastelu on tavanomainen k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246). (cid:151) Hankkeiden valintaprosessi on nyky(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)rjestelm(cid:228)llinen ja avoin. L(cid:228)hetyst(cid:246) on tehnyt uranuurtavaa ty(cid:246)t(cid:228) ehdotuspyyn- t(cid:246)jen k(cid:228)yt(cid:246)n lis(cid:228)(cid:228)ntymiseksi ja komission varojen aikaisem- paa paremman hallinnan mahdollistamiseksi. (cid:151) L(cid:228)hetyst(cid:246)jen soveltamassa maaseudun kehitt(cid:228)mist(cid:228) koske- vassa strategiassa korostetaan EY:n, j(cid:228)senvaltioiden ja muiden avunantajien ohjelmien v(cid:228)lisen yhteistoiminnan merkityst(cid:228). Palaute budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)jille 49. Ensimm(cid:228)isin(cid:228) Afrikkaa koskevan erityisaloitteen perustami- sen j(cid:228)lkeisin(cid:228) vuosina neuvostolle tiedotettiin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti, v(cid:228)hin- t(cid:228)(cid:228)n puolivuotiskausittain, yleisten kunnostamistoimien edisty- misest(cid:228) niin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten kuin varojen nostamisenkin osalta. Vaikuttaa silt(cid:228), ett(cid:228) neuvosto piti saamiaan tietoja tyydytt(cid:228)vin(cid:228). 50. Komission yksik(cid:246)t ovat laatineet varainhoitovuotta 1997 koskevan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanokertomuksen 22. marraskuuta 1996 annetun asetuksen (EY) N:o 2258/96 9 artiklan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten perus- teella; kyseinen vuosi oli ensimm(cid:228)inen asetuksen antamisen j(cid:228)l- keinen varainhoitovuosi. AKT-maiden osalta kertomus sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) kaikki asetuksen 9 artiklassa vaaditut kunnostamista koskevien budjettikohtien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon liittyv(cid:228)t tiedot. Kertomus on laadittu asetuksen vaatimusten mukaisesti. 51. Komissio korostaa, ett(cid:228) kunnostamista koskeviin asiakirjoi- hin (joita ovat neuvoston asetusta koskeva luonnos sek(cid:228) avustuk- sen, kunnostuksen ja kehityksen yhdist(cid:228)mist(cid:228) koskeva tiedon- anto) liittyvien jatkuvien keskustelujen ansiosta yhteis(cid:246)n eri toimielimille on voitu tiedottaa useaan otteeseen yleisten kunnos- tamistoimien edistymisest(cid:228). Lis(cid:228)ksi budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228), jolle on tiedotettu edellisen varainhoitovuoden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228), on vahvistanut s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti kunnostamista koskevia budjetti- kohtia koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat per(cid:228)kk(cid:228)isin(cid:228) varainhoitovuosina. 52. ja 53. Tilintarkastustuomioistuin on pannut merkille ne seu- raukset, joita henkil(cid:246)resurssien puute on saattanut aiheuttaa toi- minnan arvioinnin alalla erityisesti l(cid:228)hetyst(cid:246)iss(cid:228). Valtiosta riippu- mattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen, joilla on huomattava alan kokemus, yhteisty(cid:246)ss(cid:228) teknisen avun yksikk(cid:246)jen kanssa toteuttamien talous- arviosta rahoitettujen kunnostamistoimien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa kos- kevat yksityiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ovat mahdollistaneet sen, ett(cid:228) 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 113/27 joidenkin erityishankkeiden erityisarvioinnit, samoin kuin itse- n(cid:228)isten toimistojen (cid:151) COWI:n ja APT Consultin (cid:151) toteuttamat kaksi suurta yhteisarviointia on voitu toteuttaa; kyseinen seuranta t(cid:228)ydensi yhteisty(cid:246)kumppanien toteuttamaa l(cid:228)hes jatkuvaa seuran- taa. On huomattava, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) arvioinnit suoritettiin osana komis- sion suorittamaa arviointipolitiikkaa jo vuosina 1996(cid:151)1997 ja 1997(cid:151)1998 ja ett(cid:228) ne ovat julkisia. TOIMIEN TOTEUTTAMINEN Johdanto 54. Edell(cid:228) mainituissa 2. joulukuuta 1993 annetuissa neuvoston p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228) ei t(cid:228)smennet(cid:228) tilintarkastustuomioistuimen esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) kahta rajoitusta: kahden vuoden kestoa ja uusia investointeja kos- kevaa kieltoa. Niit(cid:228) ei mainita my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n talousarviosta rahoitet- tavia kunnostamistoimia koskevassa asetuksessa; edell(cid:228) maini- tuissa s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksiss(cid:228) mainitaan ainoastaan toiminnan kestoa koskeva rajoitus. N(cid:228)m(cid:228) rajoitukset esitet(cid:228)(cid:228)n kuitenkin komission tiedonannossa. Lis(cid:228)ksi komissio toteaa tilintarkastustuomioistuimen tavoin, ett(cid:228) kunnostamishankkeiden ja -ohjelmien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano on vaati- nut monissa tapauksissa alun perin suunniteltua huomattavasti pidemm(cid:228)n ajan. Poissulkematta tilintarkastustuomioistuimen mai- nitsemaa syyt(cid:228) komission on kuitenkin korostettava sit(cid:228), ett(cid:228) toi- mien (cid:151) jotka yleens(cid:228) toteutetaan kuitenkin kohtuullisessa ajassa (cid:151) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanovaiheen pitkittyminen on varmasti useimmiten seurausta kunnostamistoimien toteuttamishetkell(cid:228) vallitsevasta vaikeasta tilanteesta ja vaikeista olosuhteista ja edellytyksist(cid:228). Suunnittelu ja budjetointi useinkaan tiedet(cid:228), kuinka kauan levottomuudet kest(cid:228)v(cid:228)t. T(cid:228)m(cid:228) ongelma ei koske yksinomaan Angolaa. 60. NAO:n kanssa maaliskuussa 1999 k(cid:228)ytyjen neuvottelujen aikana ja Mosambikin maakohtaisen tarkastelun aikana p(cid:228)(cid:228)tettiin, ettei t(cid:228)m(cid:228) hanke ollut Mosambikissa ensisijainen ja ettei sit(cid:228) pan- taisi t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. L(cid:228)hetyst(cid:246) pyysi sen peruuttamista 28. syyskuuta 1999 asianomaisten osapuolten ensisijaisten tavoitteiden uudel- leenm(cid:228)(cid:228)rittely(cid:228) ja muotoilua koskevan erimielisyyden vuoksi. NAO on (cid:228)skett(cid:228)in (15 lokakuuta 1999) esitt(cid:228)nyt, ett(cid:228) hanke olisi pantava t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n sellaisenaan, koska rahoitussopimus on jo allekirjoitettu eik(cid:228) sit(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi sis(cid:228)llytetty NAO:n ja l(cid:228)he- tyst(cid:246)n maaliskuussa 1999 yhdess(cid:228) sopimaan (ensisijaisten) hank- keiden luetteloon. Komissio ehdottaa hankkeen p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen vapauttamista. 61. Komissio on ottanut huomioon valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen erityisesti kriisitilanteista saamat kokemukset taatak- seen toiminnan jatkuvuuden kriisialueen v(cid:228)est(cid:246)(cid:228) ensisijaisesti kos- kevilla aloilla. Tarpeiden suuruuden, tilanteiden vaihtelevuuden ja kysymyksess(cid:228) olevien maiden suuren pinta-alan vuoksi eri kump- panien toteuttamien toimien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) on joskus lis(cid:228)tty ja niiden alaa laajennettu neuvoston 2. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1993 antamien p(cid:228)(cid:228)telmien 5 kohdan mukaisesti, jonka mukaan on suotavaa, ett(cid:228) valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t osallistuvat aktiivisesti kunnos- tamistukea koskevien yhteis(cid:246)n ohjelmien toteuttamiseen ja tarvit- taessa my(cid:246)s niiden suunnitteluun. Talousarviosta rahoitettavien kunnostamistoimien osalta on kuitenkin huomautettava, ett(cid:228) jo vuotta 1995 koskevaa ohjelmaa suunniteltaessa sovittiin ensisi- jaisten alojen ja alueiden m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)misest(cid:228) ottamalla huomioon muut asiaan vaikuttavat seikat, kuten muista rahoitusl(cid:228)hteist(cid:228) saatava tai muiden avunantajien antama tuki, aikaisempaa suu- remman johdonmukaisuuden takaamiseksi. T(cid:228)t(cid:228) l(cid:228)hestymistapaa on noudatettu ja se on jopa voimistunut talousarviosta rahoitet- tujen kunnostamistoimien toteuttamisen my(cid:246)t(cid:228). 56. Kunnostamistoimien toteuttamisolosuhteet ovat tunnetusti huonot, erityisesti l(cid:228)hetyst(cid:246)jen puutteellisten henkil(cid:246)resurssien vuoksi. Tuensaajien osallistuminen 57. Se, ett(cid:228) osaa hankkeista on muutettu tai osa hankkeista kes- keytetty tai lopetettu (cid:151) mik(cid:228) koskee vain pient(cid:228) osaa hankkeista verrattuna aloitettujen toimien kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n (cid:151) ei johdu aina ja yksinomaan riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mist(cid:228) valmisteluista. Hankkeiden kes- keytt(cid:228)minen tai lopettaminen on seurausta kunnostamistoimiin tukikelpoisina pidettyjen maiden syvien kriisien j(cid:228)lkeisist(cid:228) monis(cid:228)i- keisist(cid:228) ja joskus ep(cid:228)varmoista tilanteista. 58. Komissio tutkii parhaillaan konsulttiyhti(cid:246)n esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) uudel- leensijoittamishankkeen peruuttamista koskevaa vaatimusta. 59. Toimet on jouduttu usein keskeytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n muuttuvan turval- lisuustilanteen vuoksi tietyill(cid:228) alueilla. Keskeytysajankohtana ei 66. Hankkeiden valinta on perustunut edunsaajamaassa ty(cid:246)s- kentelev(cid:228)n valtiosta riippumattoman j(cid:228)rjest(cid:246)n asiantuntemuk- seen, kokemukseen ja maineeseen, ja valinta on kohdistunut usein EU:n rahoitusta jo ennest(cid:228)(cid:228)n saaviin hankkeisiin. Sopimusten tekeminen t(cid:228)llaisten valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa on parantanut toiminnan avoimuutta ja seurantaa. On muistet- tava kauppasulun j(cid:228)lkeinen vaikea poliittinen tilanne, diktatuuri ja kiireellisen toiminnan tarvetta entisest(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)nneet tekij(cid:228)t. Edun- saajien osallistuminen on suotavaa kaikilla tasoilla, mutta sen merkitys ei ole yht(cid:228) suuri kunnostamistoimien eli l(cid:228)hinn(cid:228) perus- palvelujen tuottamisen tasolla kuin niit(cid:228) pidempiaikaisten kehit- t(cid:228)mishankkeiden ollessa kysymyksess(cid:228). Lis(cid:228)ksi jotkin valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t ovat olleet taipuvaisia jatkamaan toimin- taansa samansuuntaisesti kuin kauppasulun aikana, jolloin etusi- jalla olivat h(cid:228)t(cid:228)apu ja v(cid:228)litt(cid:246)mien tarpeiden turvaaminen. C 113/28 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 19. 4. 2000 Kest(cid:228)vyys 68. Komissio on aina vaatinut infrastruktuuri-investointeihin osallistuvilta kumppaneilta t(cid:228)sm(cid:228)llisi(cid:228) vakuutuksia, vaikka t(cid:228)t(cid:228) ei voidakaan pit(cid:228)(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) perusteena toimien kest(cid:228)vyydelle. Koska Mosambikin viranomaiset eiv(cid:228)t tehneet pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin infrastruktuuriverkon kunnostamista koskevia suunnitelmia, investointeja jouduttiin usein tekem(cid:228)(cid:228)n ilman, ett(cid:228) kest(cid:228)vyydest(cid:228) oli juuri mink(cid:228)(cid:228)nlaisia takeita; toisinaan hankesuunnitelmista oli luovuttava. Infrastruktuurin hylk(cid:228)(cid:228)minen on nyky(cid:228)(cid:228)n kuitenkin harvinaista. 69. Komissio valvoo sit(cid:228), ett(cid:228) kent(cid:228)ll(cid:228) toimivilla valtiosta riip- pumattomilla j(cid:228)rjest(cid:246)ill(cid:228) on tarvittava tekninen p(cid:228)tevyys ja tarvit- tavat henkil(cid:246)resurssit erikoisalojen toiminnan toteuttamiseksi mahdollisimman v(cid:228)h(cid:228)isin alihankkijaresurssein. Lis(cid:228)ksi on huo- mattava, ett(cid:228) hankkeen kest(cid:228)vyyden varmistaminen edellytt(cid:228)(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) toimivaltaiset ministeri(cid:246)t toimivat yhteisty(cid:246)ss(cid:228) jo han- ketta k(cid:228)ynnistett(cid:228)ess(cid:228), jotta tulevista toimista aiheutuvat kulut voidaan kirjata valtion talousarvioon yhteis(cid:246)n tuen p(cid:228)(cid:228)tytty(cid:228). 70(cid:151)72. Valtion palkkojen matala taso ja henkil(cid:246)kunnan moti- vaation puute ovat tietenkin yleinen ongelma toimittaessa kehi- tysmaissa. Komission toimintaan sis(cid:228)ltyy yleens(cid:228) kaksi puolta: i) yhteiskunnallisia uudistusohjelmia koskevien henkil(cid:246)resurs- sikysymysten esiintuominen; ii) mahdollisimman suuria yhteiskunnallisia hy(cid:246)tyj(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)vien, esimerkiksi koulutuksen rahoittamista ja asuinolojen paran- tamista koskevien luontoisetujen tarjoaminen. 73. Kest(cid:228)vyyden peruste ei ole aina yht(cid:228) ensisijainen kuin v(cid:228)es- t(cid:246)n v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)t tarpeet. Ohjelmien toteuttaminen ja tulokset 75. ja 76. Komissio haluaa korostaa sit(cid:228), ett(cid:228) kriisialueen v(cid:228)est(cid:246)n jatkuvien peruspalvelujen turvaaminen kriisinj(cid:228)lkeisess(cid:228) tilan- teessa oli vaikea teht(cid:228)v(cid:228) tilintarkastustuomioistuimen mainitse- missa tapauksissa. (cid:148)Hankkeet ovat monissa tapauksissa edist(cid:228)neet sosiaalisten perus- palvelujen uutta k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoa ja ensisijaisten alojen infrastruk- tuurin uudistamista. Hankkeiden toteuttaminen my(cid:246)t(cid:228)vaikutti ensimm(cid:228)isin(cid:228) vuosina merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla Mosambikin rauhan- prosessiin ja esti erityisesti Liberian v(cid:228)kivaltaisuuksien jatkumi- sen. (cid:148) (1) 77. Komissio on sitoutunut korjaamaan menneiden vuosien vahingot ja ryhtynyt toimiin maksuaikojen ja kasaantuneiden vii- (1) APT Consult, Synthesis report (cid:151) Final (23. 9. 1998), s. 13. v(cid:228)stysten umpeen kuromiseksi. Lis(cid:228)ksi todettiin, ett(cid:228) maksusuo- ritusten viiv(cid:228)styminen on usein seurausta siit(cid:228), etteiv(cid:228)t valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t noudata sopimusvelvoitteitaan (laimin- ly(cid:246)nneist(cid:228) voidaan mainita erityisesti korkojen ilmoittamatta j(cid:228)t- t(cid:228)minen, kertomusten viiv(cid:228)styminen, ep(cid:228)tarkat kertomukset, alku- per(cid:228)isen talousarvion muuttaminen jne. ). 78. Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), etteiv(cid:228)t valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjes- t(cid:246)jen kertomukset ole olleet aina riitt(cid:228)v(cid:228)n selkeit(cid:228), mutta se on toteuttanut tarvittavat toimenpiteet rahoituskertomusten laadun parantamiseksi. 79. Teknisten avustajien palkkaaminen ep(cid:228)vakaissa tai kriisiti- lanteissa olevissa maissa on luonnollisestikin vaikeaa, kuten tode- taan kertomuksen kohdassa 72. Yksinkertaistetut menettelyt 84. On huomattava, ett(cid:228) LomØn yleissopimuksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n tarvittavista yksinkertaistetuista menettelyist(cid:228), joiden avulla tarjouspyynt(cid:246)- ja hankintamenettelyt lyhenev(cid:228)t ja niiden toteut- taminen nopeutuu. Viiv(cid:228)stymiseen voi olla kertomuksen mukaan my(cid:246)s muita syit(cid:228), kuten se, etteiv(cid:228)t paikalliset viranomaiset ole valmistelleet hankkeita riitt(cid:228)v(cid:228)sti. 85. Teiden kiireellist(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoa koskevat avustustoimet k(cid:228)ynnistettiin hankkeella 7. ACP. MOZ. 47 kahdessa Keski- ja Pohjois-Mosambikin maakunnassa, Zambeziassa ja Sofalassa. Tarjouskilpailuasiakirjat kummassakin maakunnassa toteutettavia t(cid:246)it(cid:228) ja niiden valvontaa varten valmisteltiin vuonna 1993, ja tar- jouskilpailut avattiin vuoden 1994 kolmannella vuosinelj(cid:228)nnek- sell(cid:228). Hankkeeseen sis(cid:228)ltyv(cid:228)t miinanraivausty(cid:246)t, joista Mosambi- kissa ei ollut aikaisempaa kokemusta tienrakennushankkeiden osalta, aiheuttivat jo mainittujen syiden lis(cid:228)ksi ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi(cid:228) viiv(cid:228)s- tyksi(cid:228). Kumpaakin maakuntaa koskevat valvontasopimukset allekirjoi- tettiin vuoden 1995 lopussa; kaksi ty(cid:246)sopimusta allekirjoitettiin hein(cid:228)kuussa 1996. Koska rahoitussopimuksen allekirjoittamisesta oli kulunut aikaa, alun perin hyv(cid:228)ksytty(cid:228) teknist(cid:228) standardia oli parannettava, jotta hankkeeseen kuuluvien teiden kest(cid:228)vyytt(cid:228) voi- taisiin parantaa. Uusi tekninen standardi selkeytti teiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n- ottoa koskevien avustustoimien k(cid:228)sitett(cid:228), jota sovellettiin toteutet- taessa hanketta. Sofalan maakunnassa toteutettavat teiden kiireellist(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)not- toa koskevat avustustoimet oli alun perin tarkoitus saada val- miiksi 25. maaliskuuta 1998. Hanke valmistui kuitenkin vasta 2. maaliskuuta 1999 tieyksik(cid:246)n ja EY:n hyv(cid:228)ksymien muutosten sek(cid:228) poikkeuksellisten sateiden mukana pois huuhtoutuneiden tieosuuksien korjaamisesta aiheutuneen avuntarpeen ja ty(cid:246)n ura- koitsijasta johtuneiden viiv(cid:228)stysten vuoksi. Kaiken kaikkiaan ja huolimatta siit(cid:228), ettei kahta tieosuutta saatu valmiiksi ensimm(cid:228)isen sopimuksen yhteydess(cid:228), teiden kunnon voidaan todeta parantuneen merkitt(cid:228)v(cid:228)sti kunnostamista edelt(cid:228)- 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 113/29 neeseen aikaan verrattuna. Matka-aika v(cid:228)lill(cid:228) Save(cid:151)Inchope on lyhentynyt puolella. raportointi- ja maksumenettelyj(cid:228) on yhdenmukaistettu ja yksin- kertaistettu. Teiden kiireellist(cid:228) kunnostamista koskevan hankkeen oli alun perin tarkoitus valmistua 25. helmikuuta 1998. Tieyksik(cid:246)n ja komission hyv(cid:228)ksymien laajennusten vuoksi hanke valmistui vasta 31. joulukuuta 1998. Alkuvaiheen viiv(cid:228)styksist(cid:228) huolimatta kun- nostetut tiet olivat hyv(cid:228)kuntoisia, ja niit(cid:228) pidettiin itse asiassa tei- den kiireellist(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoa koskevien hankkeiden parhaiten suoritettuna osana Mosambikissa. Vaikka hankkeen aloittaminen viiv(cid:228)styi, valtiosta riippumatto- mien j(cid:228)rjest(cid:246)jen hankkeeseen kuuluvilla teill(cid:228) Sofalan maakun- nassa suorittamista korjauksista ei ole mink(cid:228)(cid:228)nlaisia tietoja. Hanketta koskevien viiv(cid:228)stysten ja teiden eritt(cid:228)in huonon kunnon vuoksi valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t suorittivat paikallisia avustustoimia teiden korjaamiseksi Zambezian maakunnassa ennen hankkeeseen kuuluvien tiet(cid:246)iden toteuttamista Sofalan maa- kunnassa. 86. H(cid:228)t(cid:228)avun j(cid:228)lkeen toteutettavan terveysalan kunnostamisoh- jelman rahoittamista koskeva 15 miljoonan euron arvoinen yleis- sopimus allekirjoitettiin vuoden 1994 alussa. Hanke k(cid:228)ynnistyi todellakin hyvin hitaasti (varojen nostamisen osalta). Varojen k(cid:228)y- t(cid:246)n suurista viiv(cid:228)styksist(cid:228) huolimatta alueella toteutettiin monia tuki- ja koulutustoimia. Hanke arvioitiin ja sille my(cid:246)nnettiin lis(cid:228)- rahoitusta vuosiksi 1997 ja 1998. Menositoumuksia on tehty p(cid:228)(cid:228)- asiallisesti vasta t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen. Komissio huolehtii siit(cid:228), ett(cid:228) kaikki maksut suoritetaan v(cid:228)li- ja/tai loppuraporttien esitt(cid:228)misen j(cid:228)lkeen ja kysymyksess(cid:228) olevan l(cid:228)he- tyst(cid:246)n annettua lausuntonsa. Tarkastukset 100. Kaikissa hein(cid:228)kuusta 1999 alkaen tehdyiss(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 100 000 euron tukisopimuksissa edellytet(cid:228)(cid:228)n joko toimien t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa tai valtiosta riippumatonta j(cid:228)rjest(cid:246)(cid:228) koskevan tilin- tarkastuskertomuksen laatimista. Lis(cid:228)ksi kaikista v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yhden miljoonan euron ennakkomaksuista vaaditaan raham(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) vakuutta. Raham(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) vakuutta ei vaadita silloin, kun kysymyk- sess(cid:228) oleva valtiosta riippumaton j(cid:228)rjest(cid:246) on kansainv(cid:228)lisesti tun- nettu ja kun se saa t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llist(cid:228) tukea my(cid:246)s muilta avunantajilta. Kaikkia tilintarkastustuomioistuimen mainitsemia tapauksia seu- rataan. 101. Komissio on tietoinen selkkausten yhteydess(cid:228) ja kunnosta- mistilanteissa j(cid:228)rjest(cid:246)ille ja muille yksik(cid:246)ille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)n tuen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liittyvist(cid:228) riskeist(cid:228). Komissio tutkii vakiintuneen k(cid:228)yt(cid:228)n- n(cid:246)n mukaisesti kaikki tietoonsa saamat v(cid:228)itteet, vaikka monet n(cid:228)ist(cid:228) v(cid:228)itteist(cid:228) osoittautuvat v(cid:228)ist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) perusteettomiksi. Erilliset pankkitilit Seuranta 87. Komissio huolehtii siit(cid:228), ett(cid:228) valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjes- t(cid:246)t tekev(cid:228)t ilmoituksen komission maksamien ennakkojen koroista ja toimittavat tiedot n(cid:228)iden korkojen kattamista kuluista hank- keen p(cid:228)(cid:228)ttyess(cid:228). Raportointi Edellytykset 88. ja 99. Komissio on ottamassa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n (1. tammikuuta 2000 alkaen) avustuksia koskevat yksinkertaistetut sopimusmenettelyt. Raportointivaatimukset esitet(cid:228)(cid:228)n selv(cid:228)sti vakiosopimuksessa sek(cid:228) sopimusta koskevien teknisten ett(cid:228) rahoitukseen liittyvien seik- kojen osalta. Raportti on laadittava siten, ett(cid:228) sen perusteella voi- daan vertailla toiminnan tavoitteita, suunniteltuja tai k(cid:228)ytettyj(cid:228) keinoja, odotettuja ja saavutettuja tuloksia sek(cid:228) talousarvioon sis(cid:228)ltyvi(cid:228) yksityiskohtia. Jotta menettelyt voitaisiin vakiinnuttaa, laskut pidet(cid:228)(cid:228)n valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen hallussa hankkeiden s(cid:228)(cid:228)detyn keston ajan, eik(cid:228) niiden esitt(cid:228)mist(cid:228) vaadita muutoin kuin pistokokeiden yhteydess(cid:228) tai rahoituksesta vastaavien viranomaisten suoritta- man tarkastuksen yhteydess(cid:228). 103. L(cid:228)hetyst(cid:246)n henkil(cid:246)resurssien riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys samoin kuin logistiikkavaikeudet rajoittivat todellakin jonkin aikaa mahdolli- suuksia seurata kaikkia valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen toteuttamia hankkeita. 104(cid:151)107. Kuten kappaleisiin 88(cid:151)99 annetussa vastauksessa ja t(cid:228)m(cid:228)n mainitaan, raportointij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) on nyt muutettu, pit(cid:228)isi helpottaa hankkeiden seurantaa. Lis(cid:228)ksi komission on tar- koitus ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n aikaisempaa j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisempi(cid:228) ja laajem- pia valvontamenettelyj(cid:228) kaikkia ohjelmiaan varten; n(cid:228)m(cid:228) menet- telyt takaavat aikaisempaa johdonmukaisemman l(cid:228)hestymistavan, ja ne ovat aikaisempaa kattavampia. ARVIOINNIT 108. Komissio on t(cid:228)ysin samaa mielt(cid:228) arvioinnin t(cid:228)rkeydest(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi riippumattomat asiantuntijat ovat jo arvioineet useimpia maaohjelmia, joista on tehty kertomuksia vuodesta 1997 alkaen; arvioinnit suoritettiin heti, kun ohjelma oli edennyt tar- peeksi pitk(cid:228)lle. 109. Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ettei hankkeiden valmistelu ollut riit- t(cid:228)v(cid:228)(cid:228) varsinkaan ohjelman alkuvaiheessa, mik(cid:228) johtui p(cid:228)(cid:228)asialli- sesti seuraavista syist(cid:228): Kuten edell(cid:228) on todettu, monet tilintarkastustuomioistuimen esiin- tuomista ongelmista on mit(cid:228) ilmeisimmin jo ratkaistu, koska i) nykyiset hankkeiden hallinnointij(cid:228)rjestelm(cid:228)t eiv(cid:228)t ole aina asianmukaisia kunnostamistoimien kannalta kunnostusapuun C 113/30 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 19. 4. 2000 liittyvien eri riskityyppien vuoksi (ks. APT-arviointikertomus, s. 13); P˜˜TELM˜T ii) yhteiskunnalliset ja taloudelliset rakenteet ovat muuttuneet ratkaisevasti ep(cid:228)vakaiden olojen vuoksi, mink(cid:228) vuoksi k(cid:228)y- t(cid:246)ss(cid:228) olevat tiedot ja oletukset voivat olla ep(cid:228)luotettavia. K(cid:228)site Komissio harkitsee nykyist(cid:228) t(cid:228)sm(cid:228)llisempien suuntaviivojen m(cid:228)(cid:228)- ritt(cid:228)mist(cid:228) kunnostamishankkeita varten. 110. Tilintarkastustuomioistuimen mainitseman kahden yleisen arvioinnin lis(cid:228)ksi komissio on tehnyt itse asiassa itsen(cid:228)isi(cid:228) arvioi- ta, jotka kattavat kaikkien muissa maissa toteutettavien ohjelmien t(cid:228)rkeimm(cid:228)t osa-alueet. Komissio on sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) kunnostamis- toimia koskevien arviointien kattavuus on erinomainen erityi- sesti, jos otetaan huomioon useimpien kunnostamistoimien koh- teena olevien maiden edelleenkin (cid:228)(cid:228)rimm(cid:228)isen vaikeat toimintaolosuhteet. Kaikki lopulliset arviointikertomukset ovat yleisesti saatavilla. Valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen toteut- tamien hankkeiden osalta vain osa hankkeista arvioidaan, koska hyvin monien pienten hankkeiden arvioiminen ei olisi mahdol- lista ainakaan kustannustehokkuuden laskematta. 112. Ensimm(cid:228)inen Angolaa koskeva budjettikohtien kokonais- arviointi (jonka yhteydess(cid:228) tutkittiin perusteellisesti Angolassa toteutetut hankkeet) toteutettiin vuonna 1994. (Vuonna 1998 toteutetun) toisen kokonaisarvioinnin yhteydess(cid:228) k(cid:228)ytiin Ango- lassa, ja arviointi kattoi kaikki budjettikohdista rahoitetut hank- keet. EKR:sta rahoitetuista hankkeista, joiden arvioinnista sovit- tiin vuonna 1998, kaksi arvioitiin vuonna 1999. Etiopian osalta yhteiskunnallisen kunnostamisen ohjelman (SRP) teknisen avun yksikk(cid:246), joka k(cid:228)ytti omia SRP:n mukaisia varojaan, on aloittanut paikallisten konsulttien toteuttamat arvioinnit jo toteutettujen SRP-hankkeiden arvioimiseksi. Kyseisen yksik(cid:246)n lopettamisen j(cid:228)lkeen paikallinen elintarvikehuollon yksikk(cid:246) (Local Food Security Unit, LFSU) vastasi lopuista hankkeista. Teknisen avun yksik(cid:246)n sulkemisen vuoksi SRP:n varoja ei ollut en(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytet- t(cid:228)viss(cid:228) SRP-hankkeiden arvioimiseksi. LFSU oli kuitenkin suorit- tanut toteutettujen hankkeiden saavutuksia koskevia arviointeja. (Ks. my(cid:246)s kohdassa 114 oleva vastaus. ) 115. (cid:151)117. Ajatus uuden erillisen (cid:148)kunnostamisv(cid:228)lineen(cid:148) luomi- sesta ei ole saanut kannatusta. Kunnostamistoimia s(cid:228)(cid:228)ntelevien eri s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten (nelj(cid:228)nnen LomØn yleissopimuksen ja asetuksen) v(cid:228)lill(cid:228) ei ole ristiriitaa, ja toimien v(cid:228)linen t(cid:228)ydent(cid:228)vyys on mah- dollista. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi tarkasteltavana olevan ajanjakson kuluessa toteutetut toimet ovat koskeneet nykyisten eri rahoitusv(cid:228)lineiden (joita ovat AKT-maiden osalta EKR ja yleinen talousarvio) jousta- vaa ja asianmukaista k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Yhteis(cid:246)n eri toimielimet ovat t(cid:228)s- ment(cid:228)neet niiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat perusteet asteittain erityisesti (cid:148)k(cid:228)sitteen(cid:148) osalta. Neuvoston 2. joulukuuta 1993 antamissa p(cid:228)(cid:228)- telmiss(cid:228) ja 22. marraskuuta 1996 annetussa asetuksessa (EY) N:o 2258/96 esitet(cid:228)(cid:228)n aihetta koskevia normatiivisia huomautuk- sia sek(cid:228) aiheeseen liittyvi(cid:228) joustavuutta koskevia lausekkeita. Kun- nostamistoimien alalla eri yhteyksiss(cid:228) k(cid:228)ytyjen neuvottelujen yhteydess(cid:228) yksimielisesti hyv(cid:228)ksytyt t(cid:228)rkeimm(cid:228)t n(cid:228)kemykset tuke- vat laajasti t(cid:228)t(cid:228) joustavaa l(cid:228)hestymistapaa; n(cid:228)iden n(cid:228)kemysten mukaan kyseinen prosessi on monis(cid:228)ikeinen ja asteittain etenev(cid:228), mutta ei lineaarinen, ja sen yhteydess(cid:228) voi esiinty(cid:228) ep(cid:228)tietoisuutta silloin, kun pysyvi(cid:228) ratkaisuja pyrit(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n. Prosessia ei voida kuvailla lyhyesti palaamalla edelt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n tilanteeseen. Se on siis mukautettava kuhunkin tilanteeseen ja sen mahdolliseen kehit- tymiseen, ja se edellytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) oleviin kei- noihin perustuvaa l(cid:228)hestymistapaa. Lis(cid:228)ksi toimintaa on yhdenmukaistettu siten, ett(cid:228) talousarviosta rahoitettaviin kunnostamistoimiin k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevia varoja on k(cid:228)ytetty p(cid:228)(cid:228)asiallisesti valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen ehdot- tamien ja toteuttamien kunnostamistoimien rahoittamiseen. Lis(cid:228)ksi on todettava, ett(cid:228) uudessa komissiossa sama komissaari vastaa molemmista aloista. Lopuksi mainittakoon, ett(cid:228) yhteisten ulkosuhteiden toimialan perustaminen yhten(cid:228)isti alan toimintatapoja. Tukia koskevan uuden vakiosopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano parantaa tilannetta todenn(cid:228)k(cid:246)isesti merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla. Lis(cid:228)ksi eri maksutapojen v(cid:228)liset erot poistuvat. Kaiken kaikkiaan Mosambikissa toteutettuja kunnostamistoimia on arvioitu seuraavasti: 255 artiklaan perustuva arviointi (1997), budjettikohtiin perustuva arviointi (1998) ja yleinen arviointi (1999). Handicap Internationalin toteuttamien hankkeiden eri- tyisarvioinnit julkaistiin tammikuussa 1999. Yksil(cid:246)iminen ja koordinointi 114. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema paikallinen kon- sulttitoimisto toimi kaikilta osin sopimusehtojen mukaisesti. Kun samanaikaisesti toteutettavia hankkeita on 25(cid:151)30, arviointi sanan varsinaisessa merkityksess(cid:228) olisi kannattavaa vain, jos arviointi kattaisi niin suuren m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n hankkeita, ett(cid:228) sen perusteella voitai- siin tehd(cid:228) tulevaisuuden kannalta hy(cid:246)dyllisi(cid:228) johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228). Koska t(cid:228)m(cid:228) ei ollut tuolloin viel(cid:228) mahdollista, arviointien osalta p(cid:228)(cid:228)tet- tiin rajoittua saavutusten tarkasteluun ja tulevia toimia koskeviin suosituksiin. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi k(cid:228)site (cid:148)arviointi(cid:148) on ehk(cid:228) jossain m(cid:228)(cid:228)rin harhaanjohtava. 118. Komissio muistuttaa, ett(cid:228) maiden kelpoisuutta kunnostus- apuun on tarkasteltava asiaa koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaan joustavasti ja ett(cid:228) kelpoisuus m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n yhdess(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden kanssa. Lis(cid:228)ksi komissio korostaa sit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n alaan kohdistu- vat liian suurista odotuksista aiheutuvat riskit saattavat ulottua v(cid:228)est(cid:246)(cid:246)n ja koko olojen vakauttamista koskevaan prosessiin. Angolassa on kansainv(cid:228)lisen yhteis(cid:246)n tunnustama laillinen hal- litus. Kunnostamistoimien kehitt(cid:228)misen aiheellisuuden osalta katso kohdassa 22 oleva huomautus. 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 113/31 arvioinnin laadusta(cid:148) 119. Tarvetta toteuttaa toimet (cid:148)mahdollisimman nopeasti kui- tenkaan tinkim(cid:228)tt(cid:228) (asetuksen (EY) N:o 2258/96 1 artikla) koskevat vaatimukset ovat todellisia. N(cid:228)i- den kahden vastakkaisen tekij(cid:228)n yhteensovittaminen voi osoittau- tua vaikeaksi k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228). H(cid:228)t(cid:228)avun jatkamiseen olisi liittynyt yht(cid:228) paljon vaikeuksia, jos asiaa tarkastellaan hallinnollisten ja rahoituksellisten mahdollisuuksien kannalta sek(cid:228) olojen vakiin- tumista mahdollisesti haittaavan pysyv(cid:228)n tuen my(cid:246)nt(cid:228)miseen liit- tyvien riskien kannalta. Talousarviosta rahoitettaviin kunnostamistoimiin tarkoitettujen vuosittaisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto p(cid:228)(cid:228)asiallisesti usean kym- menen kokeneen valtiosta riippumattoman j(cid:228)rjest(cid:246)n v(cid:228)lityksell(cid:228) on asianmukainen keino vastata kriisialueen v(cid:228)est(cid:246)n perustarpei- siin. N(cid:228)iden joko j(cid:228)senvaltioihin tai edunsaajamaihin sijoittautu- neiden j(cid:228)rjest(cid:246)jen, jotka toimivat my(cid:246)s yhteisty(cid:246)ss(cid:228) kesken(cid:228)(cid:228)n, osallistuminen toimintaan on er(cid:228)(cid:228)nlainen tae hankkeiden elinkel- poisuudesta, etenkin kun edell(cid:228) mainitut v(cid:228)est(cid:246)ryhm(cid:228)t voivat osallistua niiden toimintaan tai l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) niihin edustajiaan. 120. Sek(cid:228) p(cid:228)(cid:228)toimipaikassa ett(cid:228) (cid:151) l(cid:228)hetyst(cid:246)jen v(cid:228)lityksell(cid:228) (cid:151) kohdemaissa on otettu k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n erilaisia keinoja, jotka mahdol- listavat koordinoinnin j(cid:228)senvaltioiden, eri avunantajien ja muiden alalla toimivien tahojen kanssa. Silt(cid:228) osin kuin on kyse talousar- viosta rahoitettavista kunnostamistoimista, ohjelmasuunnittelu ja toteutettavia toimia koskevien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten tekeminen edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot, p(cid:228)(cid:228)toimipaikan eri yksik(cid:246)t ja l(cid:228)hetyst(cid:246)jen v(cid:228)li- tyksell(cid:228) kohdemaissa toteutettaviin toimiin osallistuvat kumppa- nit osallistuvat t(cid:228)h(cid:228)n prosessiin. Sen eri vaiheita ovat ohjelma- suunnittelun esivaihe, j(cid:228)senvaltioiden kanssa sekakomiteassa toteutettu ohjelmasuunnittelu (maat ja alat) sek(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228) tie- dottaminen ennakkoon ja j(cid:228)lkik(cid:228)teen. K(cid:228)ytettyj(cid:228) keinoja ovat eri- tyisesti yleisten suuntaviivojen laatiminen vuosittain, s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llinen ja j(cid:228)rjestelm(cid:228)llinen tietojen vaihto sek(cid:228) maakohtaisten tai alakoh- taisten ty(cid:246)ryhmien perustaminen. Koordinointi ECHOn kanssa toteutetaan k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kustakin talousarviosta rahoitettavia kun- nostamistoimia koskevasta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) ennakkoon annettuja tie- toja. L(cid:228)hetyst(cid:246)t ja budjettim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen k(cid:228)yt(cid:246)n suunnitteluun osallistuvat maantieteelliset yksik(cid:246)t vastaavat EKR:oon ja yleiseen talousarvioon perustuvien varojen koordinoinnista ja varmistavat samalla rahoituksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon. Suunnittelu ja seuranta 121. Komission mukaan sen ohjelmasuunnittelu on avointa ja perustuu tarveanalyysiin. Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)ttiv(cid:228)t talous- arviosta rahoitettaviin kunnostamistoimiin vuosittain k(cid:228)ytett(cid:228)- viss(cid:228) olevista varoista, joiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notosta vastasi komissio. Tukikelpoiset maat vastasivat ohjelmasuunnittelusta asetuksessa (EY) N:o 2258/96 s(cid:228)(cid:228)dettyjen yksityiskohtaisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukai- sesti. Varojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto on perustunut sopimuksiin, joista osaa on jouduttu muuttamaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanovaikeuksien vuoksi. Sopimusehtojen muutoksiin on periaatteessa liitett(cid:228)v(cid:228) perustelut ja niiden yhteydess(cid:228) on esitett(cid:228)v(cid:228) hankkeen rahoitustilannetta ja tulevaisuuden n(cid:228)kymi(cid:228) koskeva arvio. 122. Komissio vakuuttaa, ett(cid:228) kaikkien kunnostamistoimien yhteydess(cid:228) kaikki asianomaiset tahot (j(cid:228)senvaltiot, erikoisj(cid:228)rjest(cid:246)t ja valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t) osallistuivat ohjelmasuun- nitteluun. Suunnittelu tapahtui sek(cid:228) edunsaajakohteissa ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)- toimipaikassa ja k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) erilaisia koordinointikeinoja, jotta kriisialueen v(cid:228)est(cid:246)n tarpeisiin voitaisiin vastata mahdollisimman tehokkaasti. 123. Koska kansalliset eiv(cid:228)tk(cid:228) edes paikalliset viranomaiset olleet l(cid:228)hesk(cid:228)(cid:228)n aina k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228), paras keino taata tuensaajien osal- listuminen oli yhteisty(cid:246) toimintaan osallistuvien j(cid:228)rjest(cid:246)jen ja eri- koisj(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa. 124. Kunnostamistoimien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta on tiedotettu s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)llisesti erityisesti neuvostolle. Sopimuksia koskevan raportoin- nin osalta katso my(cid:246)s kohdat 88(cid:151)99. 125. Budjettim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoilla rahoitettavilla hankkeilla on ollut periaatteessa lukuina ja m(cid:228)(cid:228)rin(cid:228) ilmoitettuja (esimerkiksi edun- saajien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) koskevia) tavoitteita sek(cid:228) yksityiskohtainen talousarvio; lis(cid:228)ksi niiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon kestosta on sovittu etuk(cid:228)teen. (cid:148)Raportointi(cid:148) liittyy erityisesti varainhoidolliseen t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon ja edellytt(cid:228)(cid:228) sek(cid:228) toteutettuja toimia ett(cid:228) niiden rahoitusta koskevia kertomuksia. Hankalat t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano- olosuhteet ovat voineet hidastaa tuntuvasti hankkeiden toteutta- mista. Komission aloitteesta on tehty raportointia parantavia muu- toksia. Toteuttaminen ja vastuu 126. Kunnostamistoimet on niist(cid:228) annettujen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten ja m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ysten mukaisesti toteutettava nopeasti, ja niiden on oltava m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)aikaisia. Kunnostamisvaihetta voidaan pident(cid:228)(cid:228) sen moniosai- suuden vuoksi, mik(cid:228) puolestaan voi pident(cid:228)(cid:228) hankkeiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa. Monet maat menettiv(cid:228)t kuitenkin tukikelpoi- suutensa kunnostustukeen tarkasteltavana olevan ajanjakson kuluessa. Vaikka kunnostamis- ja kehitt(cid:228)misvaiheiden v(cid:228)linen ero olisi ilmaistu t(cid:228)sm(cid:228)llisesti, siirtyminen vaiheesta toiseen on asteittaista ja siirtymisen helpottamiseksi voidaan panna t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)n erityisi(cid:228) ohjelmia. 127. On selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) paikallisen tai ulkomailta tulleen henkil(cid:246)s- t(cid:246)n palkkaamiseen liittyy ongelmia erityisesti kriisinj(cid:228)lkeisiss(cid:228) tai kriisi(cid:228) edelt(cid:228)viss(cid:228) tilanteissa sek(cid:228) peruspalvelujen tarjonnan tyreh- tyess(cid:228) (cid:228)killisesti, eik(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) ongelmia voida pit(cid:228)(cid:228) osoituksena komission menettelytapoihin liittyvist(cid:228) ongelmista. Komissio p(cid:228)(cid:228)tti 10. marraskuuta hyv(cid:228)ksy(cid:228) yksik(cid:246)illeen tarkoite- tun k(cid:228)sikirjan hankintamenettelyihin liittyvien toimien yksinker- taistamiseksi ja j(cid:228)rkiper(cid:228)ist(cid:228)miseksi sek(cid:228) niiden avoimuuden lis(cid:228)(cid:228)- miseksi kaikkialla maailmassa. Kyseisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaisesti yhteis(cid:246)n ulkopuolisiin maihin suunnattua tukea ja EKR:sta my(cid:246)n- nett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tukea koskevien ohjelmien yhteydess(cid:228) nyky(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ytet- t(cid:228)vien menettelyjen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) supistetaan 40:st(cid:228) kahdeksaan. N(cid:228)m(cid:228) uudet yksinkertaistetut menettelyt pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n asteittain 1. tammikuuta 2000 alkaen kaikkien eri ohjelmien (Meda, Ala, Phare, Tacis, Obnova jne. ) ja EKR:n yhteydess(cid:228) sit(cid:228) mukaa kuin saadaan toteutettua tarvittavat alustavat koulutustoimet ja tarkis- tettua n(cid:228)m(cid:228) erilaiset ohjelmat kattavien asetusten ja oikeudellisten v(cid:228)lineiden hankintasopimuksia koskevat erityiss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset. C 113/32 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 19. 4. 2000 N(cid:228)m(cid:228) uudet toimenpiteet ovat osoitus kaikkien eurooppalaisten talousel(cid:228)m(cid:228)n toimijoiden ja sopimuspuolina olevien kumppani- maiden viranomaisten toiminnassa saavutetuista edistysaskelista. Ne muun muassa nopeuttavat ja parantavat yhteis(cid:246)n ulkopuoli- siin maihin suunnattua tukea koskevien hankkeiden ja ohjelmien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa ja lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t samalla sopimusten ja tarjouspyyn- t(cid:246)jen turvallisuutta ja avoimuutta. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on my(cid:246)s todettava, ett(cid:228) mallisopimukset takaa- vat raportointivaatimusten yhdenmukaistamisen ja nopeuttavat maksumenettelyj(cid:228). 128. Riippumattomat asiantuntijat ovat tutkineet EU:n rahoit- tamien kunnostamistoimien vaikutuksia ja todenneet kunnosta- mistoimien edist(cid:228)v(cid:228)n rauhanprosessia ja voivan est(cid:228)(cid:228) v(cid:228)kivallan jatkumista. Tulokset 129. Talousarviosta rahoitettavia kunnostamistoimia koskevat suunnitelmat on tehty vuosittain; t(cid:228)ll(cid:246)in on otettu huomioon se, ett(cid:228) kunnostamistoimet etenev(cid:228)t asteittainen. Kun k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat resurssit eiv(cid:228)t t(cid:228)ll(cid:246)in riit(cid:228) t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tarpeita, vaikuttaa perustellulta m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) ensisijaiset alat ottamalla huomioon ne alat, joilla on jo toteutettu toimia, jotta estett(cid:228)isiin avun (cid:228)killinen loppuminen. Kaikki kunnostamistoimet, joista suurin osa on EKR:n rahoitta- mia, on eritelty perusteellisesti tarpeiden ja niihin vastaamiseen parhaiten soveltuvien keinojen m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi. Valtiosta riip- pumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen toteuttamat toimet ovat mahdollistaneet sen, ett(cid:228) perustarpeisiin on voitu vastata k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ilman kes- keytyksi(cid:228). Lukuisat suoritetut arvioinnit antavat kokonaiskuvan toteutetuista kunnostamistoimista; t(cid:228)m(cid:228)n kuvan perusteella komission toi- minta on ollut johdonmukaista ja se on t(cid:228)ydent(cid:228)nyt muita t(cid:228)m(cid:228)n alan toimia. tekij(cid:228)t eiv(cid:228)t kuitenkaan kuulu kunnostusavun alaan edes v(cid:228)lj(cid:228)sti tarkasteltaessa vaan edellytt(cid:228)v(cid:228)t laaja-alaista l(cid:228)hestymistapaa. V(cid:228)es- t(cid:246)n perustarpeet huomioon ottavat kunnostamistoimet edist(cid:228)v(cid:228)t my(cid:246)s n(cid:228)it(cid:228) pyrkimyksi(cid:228), jotka ovat osa monis(cid:228)ikeist(cid:228), hiljalleen uudistuvaa ja asteittaista prosessia. Instituutioiden kehitt(cid:228)misen osalta on todettava, ett(cid:228) hyvin muut- tuva ja vaikeasti ennakoitavissa oleva poliittinen ja/tai sotilaallinen tilanne vaikuttaa suoraan instituutioiden ja voimavarojen kehit- t(cid:228)miseen. 131. Vuosina 1993 ja 1994 toteutetun kunnostamisohjelman k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto poikkeaa vuosina 1997 ja 1998 toteutetuista kun- nostamistoimista. Lis(cid:228)ksi komissio harkitsee edelleen humanitaa- risen avustuksen, kunnostuksen ja kehityksen yhdist(cid:228)mist(cid:228). Se valvoo t(cid:228)m(cid:228)n yhdist(cid:228)misen yhteydess(cid:228), ett(cid:228) tilintarkastustuomio- istuimen varsin asianmukaiset huomautukset otetaan huomioon. Komissio on jo aloittanut kaikkien kunnostamistoimien tarkaste- lun, jonka tavoitteena on toisaalta hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) jo saatuja k(cid:228)yt(cid:228)n- n(cid:246)n kokemuksia ja toisaalta ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n sellaiset selke(cid:228)t suun- laaja-alaisen l(cid:228)hestymistavan taviivat, kunnostusapua edellytt(cid:228)viss(cid:228) tilanteissa tarvittavien erilaisten pal- velujen osalta. T(cid:228)ss(cid:228) prosessissa on seuraavat vaiheet: jotka mahdollistavat i) vuonna 1999 perustettu ty(cid:246)ryhm(cid:228) tutkii kunnostamistoimia avustuksen, kunnostuksen ja kehityksen yhdist(cid:228)misest(cid:228) vuonna 1996 annetun komission asiakirjan n(cid:228)k(cid:246)kulmasta k(cid:228)ytt(cid:228)en apunaan konsultin teht(cid:228)v(cid:228)ksi annettua metodolo- gista tutkimusta; ii) vuonna 2000 on tarkoitus laatia johdonmukaiset ja k(cid:228)ytt(cid:246)- kelpoiset (cid:148)suuntaviivat(cid:148), jotka mahdollistavat kriisien tarkas- telemisen ja yhteis(cid:246)n tuen tehokkaan ja johdonmukaisen k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)noton sek(cid:228) kriisinj(cid:228)lkeisiss(cid:228) tilanteissa; suuntaviivat mahdollistavat koko- naisn(cid:228)kemykseen perustuvan pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin toiminnan. Samalla tarkastellaan sit(cid:228), kuinka ne eri yksik(cid:246)t, joita asia kos- kee, hy(cid:246)dynt(cid:228)v(cid:228)t n(cid:228)it(cid:228) suuntaviivoja; kriisinaikaisissa edelt(cid:228)viss(cid:228), kriisi(cid:228) 130. Toimien tuloksellisuuden kannalta institutionaalisen kehyk- sen kunnostaminen on todellakin t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228). Kaikki siihen liittyv(cid:228)t iii) lis(cid:228)ksi n(cid:228)m(cid:228) vuoden 1996 suuntaviivoja t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t periaat- teet on tarkoitus virallistaa asiaa koskevien yksityiskohtaisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti