title: PREGUNTA ESCRITA E-0061/00 de Josu Ortuondo Larrea (Verts/ALE) a la Comisión. Prórroga de las concesiones de explotaciones privadas de autopistas en España.

eurovoc_concepts:
Spain
charges for use of infrastructure
motorway
provision of services
toll

formats: html pdf print

text: C 26 E/12 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 26. 1. 2001 Ahora bien, no se excluye que en determinadas circunstancias los Estados miembros puedan proponer un rØgimen de ayudas estatales con fondos nacionales que permita subvencionar determinadas actividades del sector maderero. En las regiones de los objetivos 1 y 2, dichos reg(cid:237)menes de ayuda podr(cid:237)an ser cofinanciados por el Fondo Europeo de Desarrollo Regional, si los Estados miembros lo proponen en el marco de un programa de desarrollo regional. (1) DO L 191 de 6. 4. 1990. (2001/C 26 E/014) PREGUNTA ESCRITA E-0061/00 de Josu Ortuondo Larrea (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (20 de enero de 2000) Asunto: Pr(cid:243)rroga de las concesiones de explotaciones privadas de autopistas en Espaæa Con una enmienda al proyecto de ley de Acompaæamiento de los Presupuestos del 2000, el Congreso espaæol acaba de dar v(cid:237)a libre a que las concesiones de autopistas puedan ser prorrogadas antes de que finalice el plazo de explotaci(cid:243)n inicial. Entre otras, las concesiones a Aumar (13 aæos), Acesa (5 aæos) e Iberpista. AdemÆs, el Gobierno estÆ preparando un real decreto que recoge la posibilidad de aumentar otros 29 aæos la concesi(cid:243)n de la autopista Le(cid:243)n-Campomanes. Las pr(cid:243)rrogas se justifican a cambio de rebajas de peajes y nuevas inversiones. Segœn Francisco Sosa Wagner, catedrÆtico de Derecho Administrativo de la Universidad de Le(cid:243)n, las concesiones deber(cid:237)an ser prolongadas solamente si existieran garant(cid:237)as de que el incremento de negocio que suponen para los explotadores privados se tradujera en un beneficio para los intereses pœblicos (1), si las rebajas de tarifas fueran reales, y no ficticias o aparentes, y si el interØs del consumidor se vØ claramente privilegiado. ¿Conoce la Comisi(cid:243)n si las pr(cid:243)rrogas concedidas por las autoridades espaæolas se ajustan a los dictÆmenes de las Directivas sobre la coordinaci(cid:243)n de los procedimientos de adjudicaci(cid:243)n de los contratos pœblicos de servicios y de obras 92/50/CE (2), 93/37/CE (3) y 89/440/CE (4)? En caso negativo, ¿quØ medidas piensa tomar la Comisi(cid:243)n para garantizar el respeto de las directivas mencionadas por parte de las autoridades espaæolas y para que el interØs de los consumidores prevalezca en la evaluaci(cid:243)n de los beneficios derivados de la pol(cid:237)tica de gesti(cid:243)n de las autopistas con peajes en Espaæa? ¿Piensa la Comisi(cid:243)n que las rebajas de tarifas con que se han justificado las pr(cid:243)rrogas son reales y que entonces el consumidor ha obtenido ventajas de la operaci(cid:243)n? ¿No piensa la Comisi(cid:243)n que una pol(cid:237)tica de pr(cid:243)rrogas de las concesiones de las autopistas a cambio de nuevas inversiones en las mismas puede ir en contra de las orientaciones comunitarias en favor de una conversi(cid:243)n del sistema de transporte hacia modos alternativos a la carretera, y puede repercutir negativamente en la elaboraci(cid:243)n de estrategias nacionales de pol(cid:237)ticas de transporte a largo plazo? (1) VØase dictamen de octubre de 1998, elaborado a petici(cid:243)n del Ayuntamiento de Barcelona. (2) DO L 209 de 24. 7. 1992, p. 1. (3) DO L 199 de 9. 8. 1993, p. 54. (4) DO L 268 de 15. 9. 1989, p. 1. Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n no tiene conocimiento de la nueva legislaci(cid:243)n ni del proyecto de Real Decreto a los que alude Su Seæor(cid:237)a. La Comisi(cid:243)n harÆ todo lo necesario para verificar el cumplimiento por el Estado miembro de las obligaciones derivadas de la legislaci(cid:243)n comunitaria, concretamente en relaci(cid:243)n con la pol(cid:237)tica de contra- taci(cid:243)n pœblica


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 125/2000 af 20. januar 2000 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld og af forskuddet

eurovoc_concepts:
cotton
production aid
world market price

formats: pdf print

text: L 16/50 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 1. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 125/2000 af 20. januar 2000 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld og af forskuddet KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, særlig stk. 3 og 10 i protokol 4 om bomuld, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1553/95 (1), under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1554/95 af 29. juni 1995 om fastsættelse af almindelige regler for støtteord- ningen vedrørende bomuld og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2169/81 (2), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1419/98 (3), særlig artikel 3, 4 og 5, og (3) (4) af verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld af hensyn til forskelle, der er begrundet i det leverede produkts kvalitet eller udbuddenes og noteringernes art; disse justeringer er fastsat i artikel 2 i forordning (EØF) nr. 1201/89; anvendelsen af ovennævnte kriterier fører til telsen af bomuld på nedennævnte niveau; verdensmarkedsprisen for fastsæt- ikke-egreneret ifølge artikel 5, stk. 3a, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1554/95 er det fastsat, at forskuddet på støtten er lig med målprisen nedsat med verdensmarkedsprisen samt et fradrag, der beregnes efter den formel, der anvendes ved overskridelse af den maksimale garantimængde, men på grundlag af en omvurdering af produktion af ikke- egreneret bomuld, forhøjet med mindst 7,5 %; omvurde- ringen af produktionen i produktionsåret 1999/2000 og den tilsvarende procentsats for forhøjelsen blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2606/1999 (6); forhold, at denne beregningsmetode anvendes, det medfører, at forskuddet pr. medlemsstat fastsættes som anført nedenfor — ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Ifølge artikel 3 i forordning (EF) nr. 1554/95 fastsættes der en verdensmarkedspris for ikke-egreneret bomuld regelmæssigt på grundlag af de konstaterede verdens- markedspriser for egreneret bomuld under hensyntagen til det historiske forhold mellem den fastlagte verdens- markedspris for egreneret bomuld og den beregnede pris for ikke-egreneret bomuld; det historiske forhold blev fastlagt i artikel 1, stk. 2, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 1201/89 af 3. maj 1989 om gennemførelses- bestemmelser for støtteordningen for bomuld (4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1624/1999 (5); hvis verdensmarkedsprisen ikke kan fastsættes, fastlægges prisen på grundlag af den sidste fastsatte frist; i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 1554/95 fastsættes verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld for et produkt med visse egenskaber under hensyntagen til de højeste udbud og noteringer på verdensmarkedet blandt dem, der anses for at være repræsentative for markedets faktiske tendens; med henblik på denne fast- sættelse udarbejdes der et gennemsnit for de udbud og noteringer, der konstateres på en eller flere europæiske børser for et produkt leveret cif en nordeuropæisk havn fra de forskellige leverandørlande, der anses for at være mest repræsentative for den internationale handel; der er dog fastsat justeringer af disse kriterier ved fastsættelsen (1) EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 45. (2) EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 48. (3) EFT L 190 af 4. 7. 1998, s. 4. (4) EFT L 123 af 4. 5. 1989, s. 23. (5) EFT L 192 af 24. 7. 1999, s. 39. UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld som omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1554/95 fastsættes til 22,225 EUR/100 kg. 2. andet afsnit, Forskuddet på støtten som omhandlet i artikel 5, stk. 3a, i forordning (EF) nr. 1554/95 fastsættes til: — 47,614 EUR/100 kg for Spanien — 43,681 EUR/100 kg for Grækenland — 84,075 EUR/100 kg for de øvrige medlemsstater. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 21. januar 2000. (6) EFT L 316 af 10. 12. 1999, s. 36. 21. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 16/51 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 20. januar 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen


title: PERGUNTA ESCRITA P-0143/00 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à Comissão. Plano director para uma região de elevada sismicidade.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
eligible region
seismic monitoring
town planning

text: C 280 E/184 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/212) PERGUNTA ESCRITA E-0138/00 apresentada por Claude Moraes (PSE) (cid:224) Comissªo (27 de Janeiro de 2000) Objecto: Viola(cid:231)ªo dos direitos humanos na Tun(cid:237)sia Foi noticiado que as autoridades tunisinas continuam a hostilizar membros dos grupos de oposi(cid:231)ªo e suas fam(cid:237)lias, nomeadamente atravØs de restri(cid:231)ıes (cid:224) liberdade de circula(cid:231)ªo e da nega(cid:231)ªo de passaportes. O artigo 2o do Acordo Euromediterr(cid:226)nico, assinado em 17 de Julho de 1995 (COM(95) 235 final), obriga a Tun(cid:237)sia a «respeitar os direitos humanos e os princ(cid:237)pios democrÆticos». O Parlamento, por seu lado, manifestou a sua preocupa(cid:231)ªo neste dom(cid:237)nio na sua resolu(cid:231)ªo sobre os Direitos do Homem na Tun(cid:237)sia de Maio de 1996 (1). EstarÆ a Comissªo a par do caso da Sra Radhia Aouididi, cuja liberdade de circula(cid:231)ªo na Tun(cid:237)sia tem sido continuamente restringida e a quem Ø negado um passaporte para deixar o pa(cid:237)s? PoderÆ a Comissªo garantir que os direitos humanos continuarªo a ser considerados uma questªo fulcral no seu diÆlogo com o Governo tunisino? (1) JO C 166 de 10. 6. 1996, p. 204. Resposta de Christopher Patten em nome da Comissªo (24 de Fevereiro de 2000) Tanto o respeito pelas liberdades fundamentais como o diÆlogo pol(cid:237)tico constituem elementos essenciais do acordo de associa(cid:231)ªo entre a Comunidade e a Tun(cid:237)sia. No (cid:226)mbito deste diÆlogo institucionalizado, teve lugar em Bruxelas, em 24 de Janeiro de 2000, um segundo encontro a n(cid:237)vel ministerial que permitiu (cid:224) Comunidade e ao seu parceiro tunisino fazerem o ponto da situa(cid:231)ªo quanto ao respeito em matØria de Direitos do Homem. A Comissªo, tal como os Estados-membros no (cid:226)mbito da Pol(cid:237)tica Externa e de Seguran(cid:231)a Comum, segue atentamente as denœncias relativas ao respeito das liberdades na Tun(cid:237)sia e nomeadamente as restri(cid:231)ıes da liberdade de circula(cid:231)ªo. A Comissªo considera que atravØs de um diÆlogo construtivo e de medidas de apoio positivas e em conformidade com os compromissos assumidos no (cid:226)mbito da parceria euro- -mediterr(cid:226)nica, a Comunidade pode cooperar com a Tun(cid:237)sia no processo de reformas no dom(cid:237)nio dos Direitos do Homem. (2000/C 280 E/213) PERGUNTA ESCRITA P-0143/00 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (20 de Janeiro de 2000) Objecto: Plano director para uma regiªo de elevada sismicidade A resposta da Comissªo (cid:224) minha pergunta E-1882/99 (1) sobre o plano director da cidade de Rio afirma que «o estudo urban(cid:237)stico da cidade de Rio nªo Ø co-financiado ao abrigo do quadro comunitÆrio de apoio para a GrØcia para o per(cid:237)odo 1994-1999». Uma vez que um documento do MinistØrio do Ambiente, Ordenamento do Territ(cid:243)rio e Obras Pœblicas (5. 11. 1997 ref. 32533/10402) refere textualmente que «estes estudos sªo financiados pelo II Quadro ComunitÆrio de Apoio em vigor atØ ao final de 1999», poderia a Comissªo reexaminar a pergunta dando-lhe uma resposta definitiva? (1) JO C 203 E de 18. 7. 2000, p. 80. 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/185 Resposta do ComissÆrio Michel Barnier em nome da Comissªo (11 de Fevereiro de 2000) Os estudos de ordenamento urbano fazem parte dos projectos que podem ser co-financiados a t(cid:237)tulo do programa operacional (PO) «Ambiente» do quadro comunitÆrio de apoio para a GrØcia, durante o per(cid:237)odo 1994-1999 (em grego «EPPER II»). Todavia, atendendo ao seu elevado nœmero, o modo de financiamento (comunitÆrio ou nacional) Ø determinado pelas autoridades gregas, conforme os critØrios que lhe sªo pr(cid:243)prios. No que diz respeito ao estudo urban(cid:237)stico para a municipalidade de Rio, na GrØcia, a Comissªo confirma que, segundo as informa(cid:231)ıes de que dispıe, esse estudo nªo foi co-financiado pelo PO acima mencionado, mas por fundos nacionais. Aquando da publica(cid:231)ªo do documento, datado de 5 de Novembro de 1997, a que o Senhor Deputado faz referŒncia, as autoridades gregas tinham, provavelmente, a inten(cid:231)ªo de propor o referido estudo para co- -financiamento no (cid:226)mbito do «EPPER II», mas tal inten(cid:231)ªo nªo se concretizou. (2000/C 280 E/214) PERGUNTA ESCRITA P-0144/00 apresentada por Erik Meijer (GUE/NGL) ao Conselho (20 de Janeiro de 2000) Objecto: Prorroga(cid:231)ªo do embargo europeu de armas contra a IndonØsia 1. PoderÆ o Conselho confirmar que o embargo de armas contra a IndonØsia deverÆ expirar em 17 de Janeiro de 2000 e que, com base nas expectativas atØ hÆ pouco optimista relativamente ao futuro da IndonØsia, nªo se prevŒ a sua prorroga(cid:231)ªo? Recorda o Conselho a carta aberta do laureado timorense do prØmio Nobel, JosØ Ramos Horta, de 2. 27. 11. 1999, aos governos e parlamentos europeus, segundo a qual: «Nªo obstante a minha insistŒncia em que se ponha fim a todas as san(cid:231)ıes econ(cid:243)micas e financeiras aplicadas (cid:224) IndonØsia, nªo creio que seja a altura de levantar o embargo de armas. A œltima coisa de que a IndonØsia precisa neste momento, sªo armas. A venda de armas ao exØrcito da IndonØsia (TNI) enviaria um sinal errado. Espero que a pol(cid:237)tica de gan(cid:226)ncia e irresponsabilidade de alguns pa(cid:237)ses que vendem armas (cid:224) IndonØsia perten(cid:231)a ao passado». 3. Concorda o Conselho com a opiniªo segundo a qual o papel do exØrcito da IndonØsia ap(cid:243)s o referendo que conduziu (cid:224) independŒncia de Timor-Leste, na luta entre cristªos e mu(cid:231)ulmanos nas Molucas e na repressªo da resistŒncia que hÆ longos anos oferece a popula(cid:231)ªo de Atjeh, poderÆ ser visto como instigador dos confrontos entre grupos da popula(cid:231)ªo e uma amea(cid:231)a ao futuro do regime democrÆtico introduzido na IndonØsia em 1999 e que Ø importante que essas amea(cid:231)as nªo tenham oportunidade de vingar? 4. EstÆ o Conselho disposto a aprovar, o mais tardar na sua reuniªo de 24 de Janeiro de 2000, uma prorroga(cid:231)ªo do embargo de armas, que permitiria (cid:224)s empresas «Hollandse Signaal Apparaten» (Pa(cid:237)ses Baixos) e «Thomson CSF» (Fran(cid:231)a) nªo entregar (cid:224) IndonØsia, antes de 1 de Fevereiro de 2000, a mercadoria por esta anteriormente encomendada, sem incorrer em culpa por incumprimento do contrato? Resposta (13 de Mar(cid:231)o de 2000) As medidas restritivas tomadas contra o anterior Governo da IndonØsia, em Setembro de 1999, deixaram de vigorar em 17 de Janeiro de 2000, nªo tendo sido renovadas. A UE observou, todavia, que a pol(cid:237)tica seguida pela Uniªo em matØria de exporta(cid:231)ªo de armamento, obedeceria (cid:224) estrita aplica(cid:231)ªo do C(cid:243)digo de Conduta da UE. A Uniªo partilha tambØm a preocupa(cid:231)ªo do Senhor Deputado no que se refere (cid:224)


title: Kommissionens förordning (EG) nr 139/2000 av den 20 januari 2000 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice

text: L 16/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 139/2000 av den 20 januari 2000 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1253/1999 (2), särskilt artikel 13. 3 i denna, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (3), ändrad genom förordning (EG) nr 2072/ 98 (4), särskilt artikel 13. 3 i denna, och av följande skäl: 1. 2. 3. 4. I artikel 13. 1 i förordning (EEG) nr 1766/92 och artikel 13. 1 i förordning (EG) nr 3072/95 föreskrivs att skill- naden mellan prisnoteringarna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1 i var och en av dessa förordningar och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. I kommissionens förordning (EG) nr 1222/94 av den 30 maj 1994 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbeloppen (5), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1702/1999 (6), anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga B till förordning (EEG) nr 1766/92 eller i bilaga B till förordning (EG) nr 3072/95 alltefter omständighe- terna. förordning (EG) nr Enligt artikel 4. 1 första stycket i 1222/94 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen per 100 kg av var och en av basproduk- terna i fråga. De åtaganden som görs med avseende på bidrag som kan beviljas till export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras av förutfastställelsen av höga bidragssatser. (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (4) EGT L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (5) EGT L 136, 31. 5. 1994, s. 5. (6) EGT L 201, 31. 7. 1999, s. 30. Därför bör säkerhetsåtgärder vidtas i sådana situationer utan att det hindrar att långtidskontrakt ingås. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås. När nu ett avtal har slutits mellan Europeiska gemen- skapen och USA om gemenskapens export av pastapro- dukter till USA och detta har godkänts genom rådets beslut 87/482/EEG (7), är det nödvändigt att differentiera exportbidraget för varor vilka klassificeras enligt KN- nummer 1902 11 00 och 1902 19 utifrån deras bestäm- melseort. Artikel 4. 5 punkt b i förordning (EG) nr 1222/94 fast- ställer att i avsaknad av det bevis som avses i artikel 4. 5 punkt a i samma förordning skall en minskad bidrags- sats fastställas med hänsyn till det produktionsbidrag som tillämpas enligt kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 (8), senast ändrad genom förordning (EG) nr 87/1999 (9), för den använda basprodukten under den förmodade tiden för varornas framställning. Det är nödvändigt att även i fortsättningen garantera en strikt förvaltning med hänsyn dels till utgiftsberäkningar, dels till tillgängliga budgetmedel. Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. 5. 6. 7. 8. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 i bilaga A till förordning (EG) nr 1222/94, De exportbidragssatser som gäller för de basprodukter som anges som förtecknas i antingen artikel 1 i förordning (EEG) nr 1766/92 eller artikel 1. 1 i förordning (EG) nr 3072/95, och som expor- teras i form av varor som förtecknas i bilaga B till förordning (EEG) nr 1766/92 respektive bilaga B till den ändrade förord- ningen (EG) nr 3072/95, fastställs i enlighet med vad som anges i bilagan till denna förordning. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 21 januari 2000. (7) EGT L 275, 29. 9. 1987, s. 36. (8) EGT L 159, 1. 7. 1993, s. 112. (9) EGT L 9, 15. 1. 1999, s. 8. 21. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 16/69 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 20 januari 2000. På kommissionens vägnar Erkki LIIKANEN Ledamot av kommissionen L 16/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 2000 till kommissionens förordning av den 20 januari 2000 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget BILAGA KN-nummer Varuslag (1) 1001 10 00 Durumvete: – Vid export till USA av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19 – I andra fall 1001 90 99 Vanligt vete och blandsäd av vete och råg: – Vid export till USA av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19 – I andra fall: – – Vid tillämpning av artikel 4. 5 i förordning (EG) nr 1222/94 (2) – – I andra fall 1002 00 00 1003 00 90 Råg Korn 1004 00 00 Havre 1005 90 00 Majs som används i form av: – Stärkelse: – – Vid tillämpning av artikel 4. 5 i förordning (EG) nr 1222/94 (2) – – I andra fall – Glukos, glukossirap, maltodextrin och sirap av maltodextrin enligt KN-nummer 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): – – Vid tillämpning av artikel 4. 5 i förordning (EG) nr 1222/94 (2) – – I andra fall – Annat (omfattande använd i obearbetad form) Potatisstärkelse enligt KN-nummer 1108 13 00 som jämställs med en produkt som uppkommit genom bearbetning av majs: – Vid tillämpning av artikel 4. 5 i förordning (EG) nr 1222/94 (2) – I andra fall ex 1006 30 Helt slipat ris: – Rundkornigt – Mellankornigt – Långkornigt 1006 40 00 Brutet ris 1007 00 90 Sorghum (EUR/100 kg) Bidragssats per 100 kg basprodukt vid förutfastställese av bidrag annan 0,621 0,955 2,071 0,926 3,187 4,349 2,605 4,915 1,125 3,952 0,934 3,761 3,952 1,125 3,952 12,129 12,129 12,129 2,865 2,605 0,621 0,955 2,071 0,926 3,187 4,349 2,605 4,915 1,125 3,952 0,934 3,761 3,952 1,125 3,952 12,129 12,129 12,129 2,865 2,605 (1) Kvantiteterna av de delvis bearbetade eller jämställande produkter som används skall multipliceras, med de koefficienter som anges i bilaga E till kommissionens ändrade förordning (EG) nr 1222/94 (EGT L 136, 31. 5. 1994, s. 5). (2) Vid export av varor enligt bilaga I till kommissionens ändrade förordning (EEG) nr 1722/93 (EGT L 159, 1. 7. 1993, s. 112). (3) För sirap enligt KN-nummer 1702 30 99, 1702 40 90 och 1702 60 90, som erhålls genom blandning av glukos- och fruktossirap, får exportbidrag endast beviljas för glukossirapen


eurovoc_concepts:
Egypt
human rights
religious conflict
religious fundamentalism
violence

text: C 304/208 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 Donderdag, 20 januari 2000 8. Mensenrechten: Egypte B5-0052, 0066 en 0069/2000 Resolutie van het Europees Parlement over het recente geweld in Opper-Egypte Het Europees Parlement, (cid:1) gezien artikel 18 van de Universele Verklaring van de rechten van de mens van 1948, (cid:1) gezien de Verklaring van de Verenigde Naties betreffende de rechten van personen die behoren tot nationale, etnische, religieuze of taalminderheden, (cid:1) gezien de Kaderovereenkomst van de Raad van Europa van 1995 ter bescherming van nationale min- derheden, (cid:1) gezien de Verklaring van Barcelona die op de Europees-mediterrane conferentie van 27 en 28 novem- ber 1995 werd goedgekeurd, (cid:1) gezien het samenwerkingsakkoord tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Arabische Republiek Egypte van 27 september 1978, waarin de wens wordt uitgedrukt hun vriendschappelijke betrekkingen aan te halen en daarbij de beginselen van het Handvest van de Verenigde Naties na te leven, A. overwegende dat op 1 en 2 januari 2000 meer dan twintig Egyptische burgers in diverse dorpen in Opper-Egypte het slachtoffer zijn geworden van de recente conflicten tussen fanatieke kopten en mos- lims in Egypte, B. overwegende dat deze gewelddaden volgen op tal van aanslagen tegen Egyptische en buitenlandse burgers, meer bepaald in maart 1992 en februari en augustus 1997, en dat deze alleen maar schadelijk kunnen zijn voor een harmonieuze economische en sociale ontwikkeling van de Egyptische bevolking, C. overwegende dat religieuze haat in tal van landen waar ook ter wereld tot geweld leidt, D. overwegende dat een van de basisdoelstellingen van de Verklaring van Barcelona betrekking heeft op de versterking van de democratie en de eerbiediging van de mensenrechten, en dat de Arabische Repu- bliek Egypte deze verklaring heeft ondertekend, E. overwegende dat de Egyptische grondwet eenieder volkomen gelijke rechten en plichten waarborgt, evenals de vrijheid om zonder discriminatie zijn godsdienst te belijden, 1. neemt kennis van de inspanningen van de Egyptische regering in haar strijd tegen het fundamenta- lisme en alle vormen van extremisme; verzoekt de staat Egypte in dit opzicht de bevolking verder bewust te maken van religieuze verdraagzaamheid, eerbiediging van de mensenrechten en de rechten van minder- heden door een campagne tegen fanatieke haat en geweld te lanceren, en initiatieven te overwegen om de doodstraf af te schaffen; 2. steunt de inspanningen van de Egyptische regering om de nationale eenheid te versterken; steunt de inspanningen van de Egyptische autoriteiten om een volledig onderzoek naar de gebeurte- 3. nissen in te stellen, verzoekt hen de verantwoordelijken voor het geweld voor de rechter te brengen en verheugt zich over de beslissing van de Egyptische regering om de burgers die door dit geweld schade hebben geleden, een vergoeding te geven; verzoekt de Raad in het kader van het MEDA-programma te voorzien in bewustmakingsacties ter 4. bevordering van de democratie, de mensenrechten en de religieuze verdraagzaamheid; verzoekt de Verenigde Naties informatie te verstrekken over en te pleiten voor verdraagzaamheid 5. tussen etnische en religieuze minderheden waar ook ter wereld; 6. verzoekt zijn Voorzitter deze resolutie te doen toekomen aan de Commissie, de Raad, de secretaris- generaal van de Verenigde Naties, de Egyptische regering en alle partners bij de Europees-mediterrane samenwerking