title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2649/99 van Roberta Angelilli (UEN) aan de Commissie. Jongste ontwikkelingen rond het URBAN-programma te Rome.

eurovoc_concepts:
EU initiative
Latium
Structural Funds
commitment of expenditure
credit
urban area

formats: html pdf print

text: 16. 5. 2002 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 115 E/1 I (Mededelingen) EUROPEES PARLEMENT SCHRIFTELIJKE VRAGEN MET ANTWOORD (2002/C 115 E/001) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2649/99 van Roberta Angelilli (UEN) aan de Commissie (12 januari 2000) Betreft: Jongste ontwikkelingen rond het URBAN-programma te Rome Kan de Commissie, naar aanleiding van mijn vorige vraag E-0568/99 (1) en gezien het antwoord daarop van 3 mei 1999 van Commissielid Wulf-Mathies, zeggen: 1. of de opgelopen vertragingen hebben geleid tot verlaging van de door de Commissie verstrekte kredieten; 2. of de gemeente Rome, zoals de Commissie had voorzien, sinds eind april een deel van de achterstand heeft ingelopen en voor 70 % van de begroting vastleggingen heeft gedaan; 3. of het niet mogelijk is vergelijkende cijfers over de andere lidstaten te verkrijgen; 4. hoe de definitieve balans eruit ziet? (1) PB C 370 van 21. 12. 1999, blz. 63. Aanvullend antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (31 oktober 2001) De kredieten voor het programma voor Rome dat in de periode 1994-1999 is goedgekeurd in het kader van het communautaire initiatief voor de stedelijke gebieden (Urban), zijn niet verlaagd. Volgens de meest recente gegevens die door de Italiaanse autoriteiten zijn verstrekt, zijn de in de periode tot en met 31 december 1999 door de gemeente Rome aangegane betalingsverplichtingen gelijk aan het totale bedrag initiatief beschikbaar is. Nog tot en met 31 december 2001 kunnen de dat verantwoordelijke autoriteiten betalingen verrichten ten laste van de bijstand die de Structuurfondsen voor de programmeringsperiode 1994-1999 hebben toegekend. Het is dus nog te vroeg om een definitieve balans van Urban op te maken. in het kader van dit In de onderstaande tabel wordt een overzicht gegeven van de huidige stand van zaken bij de uitvoering van Urban 1994-1999 in de onderscheiden lidstaten. (in euro) Vastleggingen Geannuleerde vastleggingen Betalingen 16 310 343 0 10 773 350 1 382 000 − 156 000 948 000 98 793 000 − 63 000 78 492 000 34 117 000 218 147 000 0 0 6 868 429 160 074 400 68 440 647 − 512 245 47 649 453 België Denemarken Duitsland Griekenland Spanje Frankrijk C 115 E/2 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 16. 5. 2002 Ierland Italië Luxemburg Nederland Oostenrijk Portugal Finland Zweden Verenigd Koninkrijk Vastleggingen 12 574 617 120 368 000 Geannuleerde vastleggingen 0 0 Betalingen 10 059 694 99 828 800 429 000 − 122 000 214 500 21 735 190 12 968 260 44 951 788 0 0 0 5 858 340 − 246 108 3 284 000 93 321 000 0 0 15 474 153 10 374 608 38 936 653 4 359 200 2 627 200 54 308 400 (2002/C 115 E/002) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0862/01 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie (22 maart 2001) Betreft: Mond- en klauwzeer In welke landen die handel drijven met de Europese Unie bestaat er op het ogenblik een duidelijk 1. bewijs van mond- en klauwzeer bij tweehoevige dieren? 2. Welke maatregelen worden er getroffen om zeker te zijn dat er in de Europese Unie geen besmet vlees ingevoerd wordt? 3. Op welk ogenblik heeft de Commissie voor het eerst kennis gekregen van het uitbreken van mond- en klauwzeer in Zuid-Afrika, en op welk ogenblik heeft ze maatregelen getroffen om het besmettings- gevaar af te wenden? 4. Waar is de vertraging aan te wijten? Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (18 juli 2001) Richtlijn 72/462/EEG van de Raad van 12 december 1972 inzake gezondheidsvraagstukken en veterinair- rechtelijke vraagstukken bij de invoer van runderen en varkens en van vers vlees uit derde landen (1) stelt de algemene veterinairrechtelijke voorschriften voor de import vast. Op grond hiervan is een aantal specifieke besluiten van de Commissie over specifieke veterinaire voorschriften en veterinaire certificering van deze dieren en producten aangenomen op advies van het Permanent Veterinair Comité. Richtlijn 79/542/EEG van de Raad van 21 december 1976 stelt een lijst van derde landen vast waaruit lidstaten de import van runderen, varkens en vers vlees toestaan (2) en van andere producten in overeenstemming met Richtlijn 72/462/EEG. Wat mond- en klauwzeer (MKZ) betreft, zijn alleen Zuid- Amerika en de Zuid-Afrikaanse landen belangrijk met betrekking tot vlees en dierlijke producten. Specifieke regels bepalen de import uit de landen op deze lijst waar een MKZ-epidemie heerst in delen van het land, en/of waar gevaccineerd wordt. De import van huisdieren uit deze landen naar de Gemeenschap is niet toegestaan. De veterinairrechtelijke voorschriften en de veterinaire certificering voor deze landen zijn vastgelegd in Beschikking 93/402/EEG van de Commissie van 10 juni 1993 betreffende veterinairrechtelijke voor- schriften en veterinaire certificering voor de invoer van vers vlees uit landen van Zuid-Amerika (3) en Beschikking 1999/283/EG van de Commissie van 12 april 1999 tot vaststelling van de veterinairrechtelijke voorschriften en de voorschriften inzake veterinaire certificering voor de invoer van vers vlees uit bepaalde Afrikaanse landen (4)


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2615/99 från Chris Davies (ELDR) till kommissionen. Subventioner till jordbruket samt miljö.

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
common agricultural policy

text: 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/81 I enlighet med artikel 28 i associationsavtalet mottar Turkiet st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska unionen. Kan kommissionen uppge vilka krav den st(cid:228)ller inom ramen f(cid:246)r samarbetet med Turkiet n(cid:228)r det g(cid:228)ller hur landet behandlar sin kristna minoritet? Svar fr(cid:229)n G(cid:252)nter Verheugen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (31 januari 2000) Det enda finansieringsinstrument som Turkiet f(cid:246)r n(cid:228)rvarande kan komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r n(cid:228)r det g(cid:228)ller bidrag fr(cid:229)n gemenskapens budget (cid:228)r Meda-programmet (r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996 om finansiella och tekniska st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder (Meda) f(cid:246)r reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen f(cid:246)r partnerskapet mellan Europa och Medelhavsomr(cid:229)det) (1). Enligt artikel 3 i den f(cid:246)rordningen bygger Meda-f(cid:246)rordningen p(cid:229) respekten f(cid:246)r de demokratiska princi- perna och r(cid:228)ttsstatsprincipen samt f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna. En kr(cid:228)nkning av dessa principer skulle kunna ber(cid:228)ttiga r(cid:229)det att vidta l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder. Kommissionen l(cid:228)gger i samband med genomf(cid:246)randet av sitt samarbete med Turkiet s(cid:228)rskild vikt vid att dessa principer respekteras. I sin senaste (cid:229)terkommande rapport om Turkiet som antogs i oktober 1999 gjorde kommissionen en bed(cid:246)mning av situationen med avseende p(cid:229) de s(cid:229) kallade K(cid:246)penhamnskriterierna. Kommissionen kom fram till att Turkiet f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte uppfyller dessa kriterier p(cid:229) det politiska omr(cid:229)det. Det (cid:228)r framf(cid:246)r allt religionsfriheten som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte respekteras p(cid:229) ett tillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt i Turkiet. De st(cid:246)rsta kristna minoritetsgrupperna i Turkiet utg(cid:246)rs av greker, armenier (som genom f(cid:246)rdraget i Lausanne erk(cid:228)nns som en minoritetsgrupp) och syrianer (syrisk-ortodoxa). S(cid:228)rskilt den sistn(cid:228)mnda gruppen har p(cid:229) senare tid utsatts f(cid:246)r diskriminerande behandling och trakasserier. Andra kristna grupper som ofta trakasseras (cid:228)r evangeliska grupper med ursprung i F(cid:246)renta staterna. Hagia Sofia, den stora kyrkan i Konstantinopel, omvandlades till moskØ omedelbart efter det att staden intagits (cid:229)r 1453. Samma (cid:246)de delades av m(cid:229)nga andra kyrkor, s(cid:228)rskilt St. Saviour i Chora, som omvandlades till Kariye-moskØn. Sedan republiken bildats 1923 omvandlade Kemal Atat(cid:252)rk b(cid:229)da kyrkorna till museer med det resultatet att ut(cid:246)vare av alla religioner eller ingen alls har fritt tilltr(cid:228)de till kyrkorna. Mosaikarbetena har avt(cid:228)ckts och (cid:229)terst(cid:228)llts och Hagia Sofia befinner sig f(cid:246)r n(cid:228)rvarande mitt uppe i ett omfattande renoveringsprogram. Kommissionen ombeddes i samband med Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i Helsingfors i december 1999 att utarbeta ett partnerskap f(cid:246)r anslutning som skall antas av r(cid:229)det. I detta dokument kommer det att fastst(cid:228)llas kriterier f(cid:246)r Turkiets uppfyllande av K(cid:246)penhamnskriterierna, d(cid:228)ribland de politiska prioritering- arna. Fr(cid:229)gan om religionsfrihet kommer att tas upp inom ramen f(cid:246)r detta. (1) EGT L 189, 30. 7. 1996. (2000/C 303 E/073) SKRIFTLIG FR¯GA E-2615/99 fr(cid:229)n Chris Davies (ELDR) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: Subventioner till jordbruket samt milj(cid:246) Hur planerar kommissionen att stoppa utbetalningen av subventioner som fr(cid:228)mjar jordbruksverksamhet som (cid:228)r skadlig f(cid:246)r milj(cid:246)n, och hur planerar den att uppmuntra ekologiska jordbruksmetoder? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 januari 2000) Gemenskapens strategi f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av ekologiska jordbruksmetoder best(cid:229)r av tre huvuddelar. C 303 E/82 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1259/1999 av den 17 maj 1999 om uppr(cid:228)ttande av gemensamma best(cid:228)mmel- ser f(cid:246)r system f(cid:246)r direktst(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r den gemensamma jordbrukspolitiken (1) g(cid:228)ller f(cid:246)r betalningar till jordbrukare enligt st(cid:246)dsystem inom ramen f(cid:246)r gemensamma organisationer av marknaderna. Enligt artikel 3 skall medlemsstaterna vidta de milj(cid:246)(cid:229)tg(cid:228)rder de anser vara l(cid:228)mpliga (vilket kan inbegripa st(cid:246)d till jordbruksmilj(cid:246)(cid:229)taganden, allm(cid:228)nna obligatoriska milj(cid:246)krav eller s(cid:228)rskilda milj(cid:246)krav som ett villkor f(cid:246)r direkta utbetalningar). Medlemsstaterna beslutar om l(cid:228)mpliga p(cid:229)f(cid:246)ljder f(cid:246)r utebliven efterlevnad av dessa milj(cid:246)krav (t. ex. avdrag fr(cid:229)n, eller indragning av, de utbetalningar som beviljas enligt de gemensamma organisationerna av marknaderna). Enligt artikel 5 skall de belopp som inte betalas ut p(cid:229) grund av utebliven efterlevnad av dessa milj(cid:246)best(cid:228)mmelser (cid:129) liksom de belopp medlemsstaterna sparar in genom att anv(cid:228)nda sig av m(cid:246)jligheten till modulering av de direkta utbetalningarna (artikel 4) (cid:129) finnas tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r ekologiska st(cid:246)dordningar (jordbruksmilj(cid:246)(cid:229)tg(cid:228)rder, kompensationsbidrag i mindre gynnade omr(cid:229)den och i omr(cid:229)den med milj(cid:246)betingade begr(cid:228)nsningar, beskogning). I r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1257/1999 om st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket (2) (EUGFJ) f(cid:246)reskrivs riktade jordbruksmilj(cid:246)(cid:229)tg(cid:228)rder, vilka (cid:228)r de enda (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r obligato- riska i program f(cid:246)r landsbygdsutveckling. De (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r en framtr(cid:228)dande roll inom politiken f(cid:246)r landsbygdsutveckling och har en s(cid:228)rskild betydelse inom gemenskapens jordbruksmilj(cid:246)strategi. ˜ven i den gemensamma organisationen av marknaderna finns milj(cid:246)best(cid:228)mmelser. Vissa av dessa har st(cid:228)rkts. Exempelvis utg(cid:246)r de nationella anslagen i den nya ordningen f(cid:246)r n(cid:246)tk(cid:246)tt numera en del av de direkta betalningarna och kan knytas till milj(cid:246)villkor, och extensifieringsbidraget har blivit effektivare genom att bidragsniv(cid:229)n har (cid:246)kat och str(cid:228)ngare milj(cid:246)villkor har inf(cid:246)rts. (1) EGT L 160, 26. 6. 1999. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999. (2000/C 303 E/074) SKRIFTLIG FR¯GA E-2619/99 fr(cid:229)n Robert Sturdy (PPE-DE) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: St(cid:246)d till den brittiska grisk(cid:246)ttsindustrin Kommissionen har bekr(cid:228)ftat att grisuppf(cid:246)darna i F(cid:246)renade kungariket av olika sk(cid:228)l befinner sig i en mycket stor ekonomisk kris. Kommer kommissionen att ta st(cid:228)llning till n(cid:229)gra av f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att komma till r(cid:228)tta med n(cid:229)gra av de problem som tvingar m(cid:229)nga uppf(cid:246)dare att l(cid:228)gga ned sin verksamhet? 1. ¯terinf(cid:246)ring av exportbidrag f(cid:246)r europeiskt grisk(cid:246)tt. 2. St(cid:246)d f(cid:246)r F(cid:246)renade kungarikets beg(cid:228)ran om statligt st(cid:246)d f(cid:246)r att t(cid:228)cka utgifterna i samband med BSE, som (cid:228)ven har skadat det brittiska grisk(cid:246)ttets konkurrenskraft? Kan kommissionen f(cid:246)resl(cid:229) andra (cid:229)tg(cid:228)rder som F(cid:246)renade kungariket eller Europeiska unionen kan vidta, i enlighet med gemenskapsr(cid:228)tten, f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa F(cid:246)renade kungarikets problemdrabbade grisk(cid:246)ttsindustri? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (31 januari 2000) Tyv(cid:228)rr har grisk(cid:246)ttsmarknaden i hela Europa dragits med mycket stora problem. Huvudanledningen till de l(cid:229)ga priserna (cid:228)r dock den best(cid:229)ende (cid:246)verproduktionen av grisk(cid:246)tt


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2616/99 υποβολή: Chris Davies (ELDR) προς την Επιτροπή. Αγροπεριβαλλοντικές δαπάνες.

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural expenditure

text: 3. 10. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 280 E/83 (2000/C 280 E/085) GRAPTH ERVTHSH E-2616/99 ypobolh·: Chris Davies (ELDR) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Αγροπεριβαλλοντικε΄ς δαπα΄νες Ποιο΄ ποσοστο΄ των δαπανω΄ν της κοινη΄ς αγροτικη΄ς πολιτικη΄ς αφορα΄ αγροπεριβαλλοντικα΄ σχε΄δια (µε τα οποι΄α επιχειρρει΄ται να διασφαλισθει΄ η συµβατο΄τητα των αγροτικω΄ν δραστηριοτη΄των µε την προστασι΄α του τοπι΄ου, των ειδω΄ν και των οικοτο΄πων) σε κα΄θε ε΄να απο΄ τα 15 κρα΄τη µε΄λη; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Febroyari·oy 2000) Η διατη΄ρηση και η βελτι΄ωση του περιβα΄λλοντος συνιστου΄ν ε΄ναν απο΄ τους σηµαντικο΄τερους στο΄χους της Κοινη΄ς Γεωργικη΄ς Πολιτικη΄ς (ΚΓΠ). Ο ρο΄λος αυτο΄ς, αν και υφι΄στατο πριν απο΄ τη µεταρρυ΄θµιση του 1999, ε΄χει αποκτη΄σει ακο΄µη ζωτικο΄τερης σηµασι΄ας χαρακτη΄ρα µετα΄ το Προ΄γραµµα ∆ρα΄σης 2000. Για παρα΄δειγµα, τα µε΄τρα µε σκοπο΄ τη στη΄ριξη των παραγωγω΄ν γεωργικω΄ν προι¤ο΄ντων στις µειονεκτικε΄ς περιοχε΄ς και οι διατα΄ξεις για τη χορη΄γηση α΄µεσων ενισχυ΄σεων στους αγρο΄τες υπο΄ τον ο΄ρο της τη΄ρησης ορισµε΄νων πιεστικω΄ν περιβαλλοντικω΄ν ο΄ρων διαδραµατι΄ζουν σοβαρο΄ ρο΄λο για το περιβα΄λλον. Ωστο΄σο, οι επιβαρυ΄νσεις του πρου¤ πολογισµου΄ για τε΄τοιου ει΄δους ενε΄ργειες δεν καταχωρου΄νται ως περιβαλλοντικε΄ς δαπα΄νες δεδοµε΄νου ο΄τι το ει΄δος µε΄τρων ε΄χει και α΄λλους σκοπου΄ς πε΄ραν του περιβα΄λλοντος. Όσον αφορα΄ τα αποκλειστικω΄ς περιβαλλοντικα΄ µε΄τρα, τα οποι΄α προβλε΄πονται στην ειδικη΄ νοµοθεσι΄α και χρηµατοδοτου΄νται αποκλειστικα΄ απο΄ το µε΄ρος «εγγυη΄σεις» του Ευρωπαι¤κου΄ Γεωργικου΄ Ταµει΄ου Προσανατολισµου΄ και Εγγυη΄σεων (ΕΓΤΠΕ), οι δαπα΄νες για τη χρη΄ση 1999 ανε΄ρχονται σε 1951 εκατ. ευρω΄. Το ποσο΄ αυτο΄ αντιπροσωπευ΄ει ποσοστο΄ 4,93 % των δαπανω΄ν της χρη΄σης, οι οποι΄ες ανε΄ρχονται σε 39. 524 εκατ. ευρω΄, η΄τοι αυ΄ξηση περισσο΄τερο απο΄ ε΄να τε΄ταρτο σε σχε΄ση µε τον µε΄σο ο΄ρο της περιο΄δου 1996-1999. Πα΄ντως, βα΄σει αυτω΄ν που προαναφε΄ρθηκαν δεν ει΄ναι ενδεδειγµε΄νο να συναχθει΄ ο΄τι µο΄νο το εκατοστιαι΄ο αυτο΄ ποσοστο΄ της δαπα΄νης της ΚΓΠ συµβα΄λλει στη διατη΄ρηση και στη βελτι΄ωση του περιβα΄λλοντος. Η Επιτροπη΄ θα η΄θελε να υπενθυµι΄σει στο Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου ο΄τι η χρηµατοδο΄τηση γεωργοπερι- βαλλοντικω΄ν µε΄τρων απο΄ το ΕΓΤΠΕ αντιστοιχει΄ σε ανα΄λογη συγχρηµατοδο΄τηση απο΄ το κρα΄τος µε΄λος σε ι΄σο ποσοστο΄ για τις περιοχε΄ς που δεν υπο΄κεινται στο στο΄χο 1, και µε αναλογι΄α ποσοστο΄ 75 % κοινοτικη΄ς και 25 % χρηµατοδο΄τησης του κρα΄τους µε΄λους στις περιοχε΄ς του στο΄χου 1. Εποµε΄νως η συνολικη΄ δαπα΄νη για τα γεωργοπεριβαλλοντικα΄ προγρα΄µµατα ει΄ναι υψηλο΄τερη απ ο΄,τι τα ποσα΄ τα οποι΄α εµφαι΄νονται κατωτε΄ρω ως προς την δαπα΄νη του ΕΓΤΠΕ. Ως προς την κατανοµη΄ των δαπανω΄ν για τα αποκλειστικω΄ς περιβαλλοντικα΄ µε΄τρα κα΄θε κρα΄τους µε΄λους, ο διαπιστωθει΄ς µε΄σος ο΄ρος για τα οικονοµικα΄ ε΄τη 1996/1999 ει΄ναι ο εξη΄ς (σε εκατ. ευρω΄ ) Κρα΄τος B DK D GR E F IRL I L NL AT P FI SE UK Συ΄νολο ∆απα΄νες ΕΓΤΠΕ-Εγγυη΄σεις 992,7 1. 250 5. 775 2. 664 4. 789 9. 260 1. 761,5 4. 507,5 20,7 1. 491,1 938 643,7 587,7 669,5 4. 002,7 39. 450,8 Περιβα΄λλον Περιβα΄λλον/ΕΓΤΠΕ (σε %) (en M€) 2,07 7,67 275,3 6,17 50,2 114,7 99,25 275,65 3,27 11,2 336,6 57,2 66,6 86,02 41,9 1. 534,2 0,21 0,61 4,76 0,23 1,05 1,24 5,63 6,11 15,78 0,75 35,89 8,89 28,34 12,84 1,04 3,88


title: PERGUNTA ESCRITA E-2686/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) à Comissão. Cumprimento da directiva relativa aos nitratos por parte da Região Flamenga.

eurovoc_concepts:
Belgium
Flanders (Belgium)
application of EU law
fertiliser
fertiliser industry
pollution from agricultural sources

text: 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/103 «Obras costeiras destinadas a combater a erosªo, obras mar(cid:237)timas tendentes a modificar a costa como, por exemplo, constru(cid:231)ªo de diques, pontıes, paredıes, e outras obras de defesa contra a ac(cid:231)ªo do mar, excluindo a manuten(cid:231)ªo e a reconstru(cid:231)ªo dessas obras». Se as obras a que a Senhora Deputada se refere puderem ser consideradas um projecto do tipo acima mencionado, deverÆ ser sujeito a exame. A Comissªo farÆ o necessÆrio para reunir informa(cid:231)ıes pormenorizadas sobre a matØria e para garantir a observ(cid:226)ncia da legisla(cid:231)ªo comunitÆria pertinente. (1) JO L 73 de 14. 3. 1997. (2000/C 280 E/106) PERGUNTA ESCRITA E-2686/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (12 de Janeiro de 2000) Objecto: Cumprimento da directiva relativa aos nitratos por parte da Regiªo Flamenga (Sociedade Flamenga do Ambiente), a quantidade de De acordo com a Vlaamse Milieumaatshappij fertilizantes existente na Regiªo da Flandres, no ano 2000, serÆ duas vezes superior (cid:224) autorizada. A produ(cid:231)ªo total de fertilizantes eleva-se a 90. 000 toneladas de fosfatos, havendo apenas espa(cid:231)o para 50. 000 toneladas. Por conseguinte, o cumprimento da directiva relativa aos nitratos atØ Janeiro de 2003 encontra-se amea(cid:231)ado. Para se ter uma ideia mais clara da situa(cid:231)ªo, registe-se que jÆ em 1996 a produ(cid:231)ªo de fosfatos se elevou a 82 milhıes de quilogramas, dos quais 37 milhıes provenientes da cria(cid:231)ªo de gado bovino, 32 milhıes da cria(cid:231)ªo de gado su(cid:237)no e 11 milhıes da avicultura. A estes devem acrescentar-se 5 milhıes de quilogramas de adubos qu(cid:237)micos. Os 700. 000 quilogramas de fosfatos provenientes de ovinos, caprinos e martas nªo foram tidos em conta. 1. A Comissªo tem conhecimento do aumento de produ(cid:231)ªo de fertilizantes na Regiªo Flamenga? a) Em caso afirmativo, que atitude tomou a Comissªo em rela(cid:231)ªo a esta evolu(cid:231)ªo, dadas as consequŒncias negativas para o cumprimento da directiva relativa aos nitratos? b) Em caso negativo, como avalia a Comissªo o cumprimento da directiva relativa aos nitratos na Regiªo Flamenga? 2. Que argumentos e posi(cid:231)ıes referiu a Comissªo na sua recente carta (cid:224) Federa(cid:231)ªo Belga em rela(cid:231)ªo ao cumprimento da directiva europeia relativa aos nitratos? A Comissªo apresenta, nessa carta, propostas e um calendÆrio com vista ao cumprimento correcto da directiva relativa aos nitratos na Federa(cid:231)ªo Belga e, em especial, na Regiªo Flamenga? Em caso afirmativo, quais? Resposta dada pela ComissÆria Margot Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (22 de Fevereiro de 2000) A Comissªo tem conhecimento dos graves problemas que a Regiªo Flamenga belga enfrenta devido (cid:224) presen(cid:231)a de quantidades significativas de nutrientes (f(cid:243)sforo e azoto) provenientes quer da utiliza(cid:231)ªo de adubos qu(cid:237)micos (cid:129) mais de 300 kg de azoto por hectare (cid:129) quer da aplica(cid:231)ªo de estrume em terrenos agr(cid:237)colas representando, igualmente, mais de 300 kg de azoto por hectare. Estas quantidades excessivas encontram-se na origem de uma polui(cid:231)ªo difusa das Æguas subterr(cid:226)neas referida nos relat(cid:243)rios elaborados pela Vlaamse Milieumaatschappij (Sociedade Flamenga do Ambiente)e da eutrofiza(cid:231)ªo da maior parte das Æguas de superf(cid:237)cie, contribuindo, alØm disso, para a eutrofiza(cid:231)ªo do Mar do Norte. Face a esta situa(cid:231)ªo, a Regiªo Flamenga belga nªo designou, no entender da Comissªo, como zonas vulnerÆveis, nos termos do artigo 3o da Directiva 91/676/CEE do Conselho, de 12 de Dezembro de 1991, relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo das Æguas contra a polui(cid:231)ªo causada por nitratos de origem agr(cid:237)cola (1), todas as zonas pertinentes do seu territ(cid:243)rio. Ora, segundo o artigo 5o da directiva, as zonas vulnerÆveis devem ser objecto de um programa de ac(cid:231)ªo que preveja as medidas destinadas a assegurar que em cada explora(cid:231)ªo agr(cid:237)cola ou pecuÆria a quantidade de estrume animal aplicado anualmente nas terras, incluindo pelos pr(cid:243)prios animais, nªo exceda um montante espec(cid:237)fico por hectare. Tal quantidade espec(cid:237)fica por hectare corres- C 280 E/104 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 10. 2000 ponde (cid:224) quantidade de estrume contendo 210 kg de azoto para o per(cid:237)odo de 1999 a 2002, e 170 kg de azoto a partir de 2001. Estes limites conduzirªo a uma restri(cid:231)ªo das quantidades de chorume e estrume disseminados e, consequentemente, da quantidade de f(cid:243)sforo aplicado ao solo. Por outro lado, os programas de ac(cid:231)ªo devem prescrever, em aplica(cid:231)ªo do Anexo III da directiva, as quantidades totais de nutrientes limitadas (cid:224)s necessidades das plantas, o que implica a imposi(cid:231)ªo de uma utiliza(cid:231)ªo racional dos adubos minerais e org(cid:226)nicos. No (cid:226)mbito do processo de infrac(cid:231)ªo iniciado contra a BØlgica, a Comissªo dirigiu a este pa(cid:237)s o parecer fundamentado previsto no artigo 226o (ex-artigo 169o) do Tratado CE. Caso as observa(cid:231)ıes apresentadas pelas autoridades belgas sejam consideradas insuficientes, a Comissªo poderÆ submeter o processo (cid:224) aprecia(cid:231)ªo do Tribunal de Justi(cid:231)a. Posto isto, a Comissªo tem por regra nªo publicar os pormenores relativos aos procedimentos de infrac(cid:231)ªo. Todavia, a Comissªo publicou um comunicado de imprensa (2) quando decidiu dirigir (cid:224) BØlgica o supra mencionado parecer fundamentado. Nesse comunicado refere-se que a BØlgica nªo respeitou, no entender da Comissªo, os critØrios da directiva aquando da designa(cid:231)ªo das zonas vulnerÆveis. As autoridades belgas omitiram Æguas polu(cid:237)das por nitratos. AlØm disso, os programas de ac(cid:231)ªo para a Flandres sªo incompletos e, para Bruxelas e a Val(cid:243)nia, inexistentes, o sistema de fiscaliza(cid:231)ªo Ø insuficiente e o primeiro relat(cid:243)rio de execu(cid:231)ªo transmitido pela BØlgica Ø insatisfat(cid:243)rio. Por fim, convØm precisar que a Comissªo nªo formula, num parecer fundamentado, nem sugestıes nem calendÆrios quanto (cid:224)s medidas a aplicar pelo Estado-membro em causa para garantir a execu(cid:231)ªo da directiva que Ø objecto do mesmo parecer, na medida em que o resultado a alcan(cid:231)ar pelos Estados- -membros e o prazo para o fazer sªo previstos na pr(cid:243)pria directiva. Neste contexto, o papel da Comissªo consiste em verificar que as medidas adoptadas pelos Estados-membros sejam conformes com o previsto na directiva. (1) (2) JO L 375 de 31. 12. 1991. IP 99/450 de 2. 7. 1999. (2000/C 280 E/107) PERGUNTA ESCRITA P-2689/99 apresentada por Ingo Friedrich (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (11 de Janeiro de 2000) Objecto: Estabelecimento de um quadro de ac(cid:231)ªo comunitÆria no dom(cid:237)nio da pol(cid:237)tica da Ægua (COM(98) 76 final (cid:129) Poluentes (cid:129) no 27 do artigo 2o e respectivo anexo VIII) (cid:201) verdade que a utiliza(cid:231)ªo de bentonita, ou de outros materiais naturais idŒnticos, no dom(cid:237)nio das 1. obras pœblicas onde sªo aplicadas as melhores tØcnicas dispon(cid:237)veis (BAT), nªo produz efeitos a longo prazo sobre as Æguas subterr(cid:226)neas? (cid:201) verdade que no conceito de «matØrias em suspensªo», constante do no 10 do anexo VIII, hÆ que 2. distinguir entre matØrias em suspensªo com poss(cid:237)veis efeitos nocivos para o ambiente e outras baseadas, por exemplo, em minerais de argila (nomeadamente a bentonita) e, portanto, inofensivas para o ambiente? A Directiva relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo das Æguas seria desrespeitada se, por motivos de clareza jur(cid:237)dica, o 3. termo «matØrias em suspensªo», constante do no 10 do anexo VIII, fosse substitu(cid:237)do, com uma redac(cid:231)ªo mais precisa, por «suspensıes que contŒm matØrias em suspensªo nocivas para o ambiente»? Ou deveria esta redac(cid:231)ªo mais precisa ter lugar a n(cid:237)vel da legisla(cid:231)ªo sobre as Æguas de cada Estado-membro? 4. Se o termo «matØrias em suspensªo», constante do anexo VIII da proposta de directiva relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo das Æguas, nªo for definido de forma mais precisa nas pr(cid:243)ximas delibera(cid:231)ıes, competiria aos Estados-membros substituir, nas respectivas legisla(cid:231)ıes nacionais, a utiliza(cid:231)ªo de bentonita ou de outras matØrias em suspensªo idŒnticas por uma autoriza(cid:231)ªo prØvia atravØs de normas vinculativas e de aplica(cid:231)ªo geral, nos termos do no 3, al(cid:237)nea f), do artigo 13o da Directiva relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo das Æguas?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2649/99 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission. Aktuelle Informationen zu URBAN in Rom.

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU initiative
Italy
eligibility criteria
town planning

text: 18. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 203 E/177 Antwort von Herrn Prodi im Namen der Kommission (27. Januar 2000) Die Kommission verweist auf ihre Antwort auf die schriftliche Anfrage P-2579/99 von Herrn FernÆndez Mart(cid:237)n (1). (1) Siehe Seite 175. (2000/C 203 E/229) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2649/99 von Roberta Angelilli (NI) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Aktuelle Informationen zu URBAN in Rom Kann die Kommission in bezug auf die fr(cid:252)here Anfrage E-0568/99 (1) und die entsprechende Antwort von Kommissionsmitglied Wulf-Mathies vom 3. Mai 1999 folgende Fragen beantworten: 1. Wurden die Mittel infolge geh(cid:228)uft auftretender Verz(cid:246)gerungen von der Kommission gek(cid:252)rzt? 2. Konnte die Stadt Rom die Verz(cid:246)gerungen bis Ende April abbauen und 70 % der Mittel binden, wie die Kommission vorgesehen hatte? 3. W(cid:228)re es nicht m(cid:246)glich, Vergleichszahlen der anderen Mitgliedstaaten vorzulegen? 4. Wie sieht die endg(cid:252)ltige Bilanz aus? (1) ABl. C 370 vom 21. 12. 1999, S. 63. Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (2. Februar 2000) Die Kommission holt gegenw(cid:228)rtig die zur Beantwortung der Frage erforderlichen Informationen ein. Sie wird das Ergebnis ihrer Nachforschungen unverz(cid:252)glich mitteilen. (2000/C 203 E/230) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2777/99 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Schutz der arch(cid:228)ologischen Sch(cid:228)tze von Salamis im t(cid:252)rkisch besetzten Teil Zyperns In der Nekropole der antiken Stadt Salamis im t(cid:252)rkisch besetzten Teil Zyperns, einer wichtigen arch(cid:228)ologi- schen St(cid:228)tte der Insel und einer der wichtigsten im Mittelmeerraum, f(cid:252)hren, Meldungen zufolge, Arch(cid:228)o- logen der Universit(cid:228)t Ankara illegale Ausgrabungen durch. Diese Ausgrabungen finden statt, obwohl die T(cid:252)rkei 1965 die Haager Konvention unterzeichnet hat, in deren Artikel 5 vorgesehen ist, da(cid:223) jegliche Ausgrabung in den von ausl(cid:228)ndischen Truppen besetzten Gebieten ohne Zustimmung der rechtm(cid:228)(cid:223)igen Regierung des Landes ausdr(cid:252)cklich verboten ist. Kann die Kommission mitteilen, ob und wie sie einzugreifen gedenkt, um jeglicher Ausgrabungst(cid:228)tigkeit an arch(cid:228)ologischen St(cid:228)tten Einhalt zu gebieten?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2614/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön varoin rahoitettavan Katerinin yleissairaalahankkeen toimeksiannossa ja toteuttamisessa ilmenneet rikkomukset ja ongelmat.

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
award of contract
complaint to the Commission
invitation to tender
legality
medical institution
works contract

text: C 225 E/186 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 matkustavalta tuliaseen haltijalta tuliaseen kuljettamiseen vaadittavaa ennakkolupaa. Ennakkolupien osalta poikkeuksena ovat mets(cid:228)st(cid:228)j(cid:228)t, jotka voivat pit(cid:228)(cid:228) hallussaan yht(cid:228) tai useampaa (direktiivin liitteen I mukaista) C ja D luokan tuliasetta ja urheiluampujat, jotka voivat pit(cid:228)(cid:228) hallussaan yht(cid:228) tai useampaa B, C ja D luokan tuliasetta ilman ennakkolupaa matkalla kahden tai useamman j(cid:228)senvaltion l(cid:228)pi harjoittaakseen toimintaansa, sill(cid:228) ehdolla, ett(cid:228) heill(cid:228) on Euroopan tuliaseenkantolupa, jossa mainitaan t(cid:228)m(cid:228) ase tai n(cid:228)m(cid:228) aseet ja ett(cid:228) he voivat perustella matkansa syyn erityisesti esitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kutsun. T(cid:228)t(cid:228) poikkeusta ei kuitenkaan sovelleta matkoihin j(cid:228)senvaltioon, joka kielt(cid:228)(cid:228) kyseisen tuliaseen hankinnan ja hallussapidon tai tekee siit(cid:228) luvanvaraisen direktiivin 91/477/ET 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio ei ole saanut tietoa Saksan viranomaisilta asiakirjan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notosta, mihin arvoisa parlamentin j(cid:228)sen viittaa. Komissio on ottanut 16. joulukuuta 1999 yhteytt(cid:228) Saksan viranomaisiin saadakseen n(cid:228)ilt(cid:228) selvityksen asiakirjan luonteesta ja siit(cid:228), mitk(cid:228) ovat syyt ja perustelut asiakirjan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottamiselle Saksassa. Kun Saksan viranomaisten vastaus saapuu komission k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi, komissio ilmoittaa viipym(cid:228)tt(cid:228) parlamentin j(cid:228)senelle asian jatkotoimenpiteist(cid:228). Komissio haluaa kuitenkin korostaa sit(cid:228), ett(cid:228) Euroopan tuliaseenkantolupa muodostaa ainoan kaikkien j(cid:228)senvaltioiden tunnustaman asiakirjan, joka antaa j(cid:228)senvaltioiden kansalaisille, ja erityisesti mets(cid:228)st(cid:228)jille ja urheiluampujille, mahdollisuuden siirt(cid:228)(cid:228) v(cid:228)liaikaisesti tuliase useamman j(cid:228)senvaltion l(cid:228)pi. Lis(cid:228)ksi direktiivin 91/477/ET 12 artiklan 2 kohdan velvoitteiden mukaisesti komissio k(cid:228)sittelee Euroopan tuliaseenkantoluvan toimivuutta kertomuksessaan edell(cid:228) mainitun direktiivin soveltamisesta. Komissio toimittaa parlamentille ja neuvostolle kertomuksen vuoden 2000 kuluessa. (1) EYVL L 256, 13. 9. 1991. (2000/C 225 E/207) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2614/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Yhteis(cid:246)n varoin rahoitettavan Katerinin yleissairaalahankkeen toimeksiannossa ja toteuttamisessa ilmenneet rikkomukset ja ongelmat Kreikan valtion omistama sairaalayksik(cid:246)iden rakennusyritys (DEPANOM) antoi toimeksi Katerinin l(cid:228)(cid:228)nin yleissairaalan rakennushankkeen er(cid:228)(cid:228)lle yhteisyritykselle 26. marraskuuta 1996 huolimatta yrityksen tekem(cid:228)n tarjouksen poikkeuksellisen alhaisesta hinnasta ja muista toimeksiannon my(cid:246)nt(cid:228)misprosessissa ilmenneist(cid:228) rikkomuksista. Kilpailukomitea oli pyyt(cid:228)nyt selityst(cid:228) tarjouksen eritt(cid:228)in alhaiselle hinnalle, mutta ei kuitenkaan koskaan sit(cid:228) saanut, mink(cid:228) seurauksena DEPANOM p(cid:228)(cid:228)tti hankkeen toimeksiannosta ilman kilpailukomitean hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228). Edellisist(cid:228) seikoista on aiheutunut muun muassa hankkeen huomat- tava viiv(cid:228)styminen ja sen seurauksena 90 miljoonan drakman sakkorangaistuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)minen urakoitsi- jana toimivalle yhteisyritykselle. Ep(cid:228)tavallista oli, ett(cid:228) toisin kuin yleens(cid:228) vastaavissa tapauksissa, urakoitsija ei luopunut hankkeesta, vaan DEPANOM my(cid:246)nsi sille kahdeksan kuukauden jatkoajan hankkeen loppuun saattamiseksi. Nyt kun on kulunut 33 kuukautta toimeksiannon my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) ja viisi kuukautta hankkeen valmiiksi saattamisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan umpeutumisesta, rakennuksen perusrakenteetkaan eiv(cid:228)t ole viel(cid:228) pystyss(cid:228), ja arvioiden mukaan vasta noin 20 prosenttia hankkeesta on saatu valmiiksi. Euroopan komission p(cid:228)(cid:228)osasto XV ilmaisee 5. toukokuuta 1998 Kreikan asiasta vastaaville viranomaisille l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n varoituskirjeess(cid:228) varauksellisuutensa toimeksiantomenettelyn suhteen ja pelkonsa siit(cid:228), ett(cid:228) hanketta ei pystyt(cid:228) saattamaan valmiiksi. Voisiko komissio ilmoittaa minulle, mitk(cid:228) ovat syyt, jotka johtivat kyseisen kirjeen l(cid:228)hett(cid:228)miseen, kuka sen mielest(cid:228) on vastuussa tilanteesta ja ennen kaikkea aiheutuneista viiv(cid:228)stymisist(cid:228) sek(cid:228) voidaanko sen mielest(cid:228) perustellusti olettaa, ett(cid:228) hankkeen valmiiksi saattamista varten my(cid:246)nnetyt varat on menetetty lopullisesti? 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/187 Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2000) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) se on tutkinut t(cid:228)t(cid:228) tapausta saatuaan kantelun, jossa kyseenalaistetaan asianomaisen hankintasopimuksen tekomenettelyn laillisuus. Kantelun sis(cid:228)lt(cid:228)mien seikkojen perusteella komissio on ilmoittanut Kreikan viranomaisille l(cid:228)hetetyss(cid:228) kirjeess(cid:228) suhtautuvansa varauksella asianomaisen hankintamenettelyn tiettyjen osien laillisuuteen sek(cid:228) pyyt(cid:228)nyt viranomaisilta lis(cid:228)tietoja ja selvennyksi(cid:228). Hankintasopimuksen laillisuuden kyseenalaistavia tietoja on julkaistu my(cid:246)s Kreikan lehdist(cid:246)ss(cid:228). Komissio on halunnut t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) varmistaa tietojen paikkansapit(cid:228)vyyden ennen tutkimustensa loppuun saattamista. Asian tutkiminen saadaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen hyvin pian. Rakennushankkeen viiv(cid:228)styminen on tietenkin valitettavaa, mutta komission teht(cid:228)viin ei kuulu vastuun ottaminen t(cid:228)llaisessa tapauksessa. Komissio vakuuttaa lis(cid:228)ksi parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) hankkeen toteutukseen my(cid:246)nnetty(cid:228) yhteis(cid:246)n rahoi- tusosuutta tarkastellaan uudelleen sen j(cid:228)lkeen, kun komissio on saanut p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen edell(cid:228) mainitun kantelun k(cid:228)sittelyn. (2000/C 225 E/208) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2635/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Tuki ydinenergialle ja uusiutuville energiamuodoille 1. Voiko komissio esitt(cid:228)(cid:228) luettelon, josta ilmenee, miten paljon tukea on maksettu Euroopan yhteis(cid:246)jen talousarvion vastaavista budjettikohdista toisaalta ydinenergialle (fuusio mukaan lukien) ja toisaalta uusiu- tuville energiamuodoille (aurinko ja tuuli) yhteis(cid:246)jen perustamisen j(cid:228)lkeen? 2. Jos ei, miksi ei? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 2000) Komissio l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) suoraan kunnianarvoisalle j(cid:228)senelle ja parlamentin sihteerist(cid:246)lle pyydetyt tiedot. (2000/C 225 E/209) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2645/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Intialaisen nahkateollisuuden tukeminen Esitin viime vaalikaudella komissiolle kysymyksen (E-3822/98) (1). Komission antama vastaus oli kuitenkin vastaus toiseen esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)ni kysymykseen (P-3790/98) (2), vaikka t(cid:228)ll(cid:228) vastauksella ei ollut mit(cid:228)(cid:228)n tekemist(cid:228) esitt(cid:228)m(cid:228)ni kysymyksen kanssa. T(cid:228)m(cid:228) vuoksi minun on pyydett(cid:228)v(cid:228) komissiota uudestaan toimittamaan minulle luettelon hankkeista, joita Euroopan unioni on rahoittanut Intiassa intialaisen nahkateollisuuden (nahka- ja jalkineteollisuus) hyv(cid:228)ksi, sek(cid:228) n(cid:228)iden hankkeiden hyv(cid:228)ksymisp(cid:228)iv(cid:228)t ja niiden tavoitteet. (1) (2) EYVL C 142, 21. 5. 1999, s. 155. EYVL C 142, 21. 5. 1999, s. 150


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2622/99 af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen. Anlægsarbejde i Valle de Bustarviejo (Spanien).

eurovoc_concepts:
Community of Madrid
EU financing arrangements
Spain
State aid
application of EU law
environmental impact
hotel industry
impact study
protected area
town planning

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/83 Det er rigtigt, at Det Forenede Kongerige har indfłrt nogle nationale foranstaltninger, der forłger omkostningerne ved slagtning af svin. Der har fundet nogle uformelle kontakter sted mellem Kommis- sionen og de britiske myndigheder for at drłfte, hvilken form en stłtte kan antage. P(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt har Kommissionen dog ikke modtaget nogen formel meddelelse om forslag til stłtte. For at en stłtte kan accepteres, skal den naturligvis opfylde betingelserne i EF-traktaten. Stłtten błr is(cid:230)r fremme den łkonomiske udvikling i sektoren. Stłtte, der blot skal opveje handelstab, er i princippet ikke tilladt efter EF-reglerne. Der findes for tiden eksportrestitutioner for et stort udsnit af svinekłdsprodukter inklusive fersk og frosset kłd og forarbejdede produkter. Eksportrestitutionerne er til stor hj(cid:230)lp for EU(cid:146)s svinekłdsmarked og lettede udfłrslen af n(cid:230)sten 800 000 tons svinekłd til tredjelande i 1999. Da presset p(cid:229) EU(cid:146)s svinekłdsmarked har varet ved, har Kommissionen opretholdt forholdsvis hłje eksportrestitutioner i mere end et (cid:229)r. Det er rigtigt, at Kommissionen ikke l(cid:230)ngere udbetaler ekstra hłje eksportrestitutioner for fersk og frosset kłd til Rusland. Denne eksport nyder dog fortsat godt af de normale eksportrestitutioner. Det skal understreges, at Kommissionen ved fasts(cid:230)ttelsen af eksportrestitutioner skal tage hensyn til den begr(cid:230)nsede efterspłrgsel p(cid:229) eksportmarkederne, de begr(cid:230)nsede budgetmidler s(cid:229) vel som de kvantitative forpligtelser inden for Verdenshandelsorganisationen WTO. Kommissionen har drłftet andre mulige foranstaltninger (f. eks. oprette frivillige fonde) med medlems- staterne ved flere lejligheder, men disse ideer har hidtil kun f(cid:229)et lidt opbakning fra de fleste medlemsstater. Kommissionen overvejer dog fortsat dette punkt. (2000/C 303 E/075) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2622/99 af Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Anl(cid:230)gsarbejde i Valle de Bustarviejo (Spanien) En privat virksomhed łnsker at bygge et hotel i Valle de Bustarviejo (den autonome region Madrid, Spanien), n(cid:230)rmere betegnet i omr(cid:229)det Tejera, der i sin helhed er klassificeret som s(cid:230)rligt beskyttet omr(cid:229)de, der ikke kan anvendes til bym(cid:230)ssig bebyggelse. Ifłlge Bustarviejos borgmester er projektet, som er et privat initiativ, godkendt i henhold til den regionale miljłforvaltnings, den regionale bygge- og anl(cid:230)gsforvaltnings og kommunens regler. Medlemmer af miljł-, kultur-, kvinde-, j(cid:230)ger- og kv(cid:230)gavlerorganisationer har imidlertid p(cid:229)peget, at der ikke er gennemfłrt undersłgelser af virkningerne p(cid:229) de lokale vilde planter og dyr, hvoraf mange tilhłrer fredede arter, og de mener, at gennemfłrelsen af projektet vil f(cid:229) meget negative virkninger for dalen, ikke blot hvad ang(cid:229)r dens udseende, men ogs(cid:229) dens miljł, da projektet vil hente vand fra dalens b(cid:230)k eller en brłnd. De h(cid:230)vder, at et (cid:229)rligt forbrug p(cid:229) 7. 000 m3 vand vil p(cid:229)virke landbruget, kv(cid:230)gavlen og skovbruget, og at spildevand fra over 100 personer vil betyde sikker fare for forurening af dalens b(cid:230)k. Den lokale Leader-aktionsgruppe for Sierra Norte i den autonome region Madrid vil stłtte projektet med 16 millioner pesetas. Kan Kommissionen p(cid:229) denne baggrund efterprłve om bestemmelserne i direktiv 85/ 337/EF (1) om vurdering af virkningerne p(cid:229) miljłet samt levestedsdirektivet 92/43/EF (2) er blevet overholdt i forbindelse med dette konkrete projet, og om det er i overensstemmelse med Leader-programmets miljłm(cid:229)l? (1) EFT L 175 af 5. 7. 1985, s. 40. (2) EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7. C 303 E/84 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. februar 2000) Tilladelsen til at bygge et vandrerhjem i sports- og naturcentret blev givet til bygherren »Valle de los abedules S. L. « af de kommunale myndigheder i Bustarviejo og er en af foruds(cid:230)tningerne for, at den lokale aktionsgruppe Galsinma kan yde stłtte, der medfinansieres af EU-fondene. Det er en betingelse for ydelse af EU-stłtte, at myndighederne giver tilladelse til at drive dette vandrerhjem under overholdelse af alle g(cid:230)ldende bestemmelser. Den nationale lovgivning, der danner grundlag for gennemfłrelsesbestemmelserne for byggetilladelsen og driftstilladelsen, skal v(cid:230)re forenelig med EU-direktiverne. Et af kravene er forpligtelsen til at opfylde de betingelser, der er fastsat i den rapport, som »Direcci(cid:243)n General de Educacion y prevenci(cid:243)n Ambiental« har udarbejdet. Hvis disse betingelser ikke er opfyldt, kan der ikke gives nogen driftstilladelse. Det skal bem(cid:230)rkes, at landsbyen Bustarviejo ligger meget t(cid:230)t (1-2 km) ved »Cuenca del Rio Lozoya y Sierra Norte, ES3110002«, som Spanien har foresl(cid:229)et som en lokalitet af jf. R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af f(cid:230)llesskabsbetydning i Natura 2000, naturtyper samt vilde dyr og planter. Kommissionen kan ikke ud fra de oplysninger, som det (cid:230)rede medlem har givet, og de i forespłrgslen fremfłrte argumenter fra miljłorganisationer og andre organisationer konkludere, at R(cid:229)dets direktiv 85/ 337/E(cid:216)F af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning p(cid:229) miljłet og R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F ikke er blevet overholdt. (2000/C 303 E/076) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2625/99 af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: F(cid:230)llesskabsmidler til jordsk(cid:230)lvet i Umbria Siden september 1997, hvor Umbria blev ramt af et jordsk(cid:230)lv, har i tusindvis af borgere, der som fłlge af jordsk(cid:230)lvet mistede hus og hjem, boet i containere. Bortset fra nogle historiske monumenter er genop- bygningen af de jordsk(cid:230)lvsramte omr(cid:229)der endnu ikke p(cid:229)begyndt, og nu p(cid:229) t(cid:230)rsklen til en ny vinter er befolkningen udmattet. Den Europ(cid:230)iske Union har afsat midler til stłtte for den katastroferamte befolk- ning. Kan Kommissionen oplyse: 1. om den rent faktisk har overfłrt midler til den italienske stat i forbindelse med 1997-jordsk(cid:230)lvet? 2. hvor store belłb der er tale om? 3. 4. til hvilke form(cid:229)l de p(cid:229)g(cid:230)ldende belłb var bestemt? til hvilke form(cid:229)l stłtten reelt er blevet anvendt? 5. om den agter at neds(cid:230)tte en undersłgelseskommission om menneskerettigheder for at hj(cid:230)lpe den jordsk(cid:230)lvsramte befolkning og kontrollere, om f(cid:230)llesskabsmidlerne er blevet anvendt til stłtte for de hjemlłse og for genopbygningen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. februar 2000) Kommissionen vedtog den 4. august 1998 beslutningerne om (cid:230)ndring af beslutningerne om de samlede programmeringsdokumenter (SPD) for EF(cid:146)s strukturinterventioner i forbindelse med m(cid:229)l 5b i regionerne Marche og Umbrien. Med vedtagelsen af disse beslutninger har de nationale myndigheder og Kommis-


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2640/99 af Antonios Trakatellis (PPE-DE), Ioannis Marínos (PPE-DE) og Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen. Retsgrundlag for overdragelse af projekter og kvaliteten af disse projekters gennemførelse i Grækenland.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
application of EU law
award of contract
product quality
public works
works contract

text: C 280 E/92 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Det er sager, der reguleres af den schweiziske civilret og hvad ang(cid:229)r trafikulykker af den internationale aftale om det grłnne kort, som ogs(cid:229) hłrer under civilretten. Kommissionen har ingen kompetence p(cid:229) dette omr(cid:229)de og ingen befłjelser til at h(cid:229)ndtere erstatningskrav som fłlge af ulykker i tredjelande mod forsikringsselskaber i disse lande. Spłrgsm(cid:229)lene var ikke omfattet af forhandlingsmandatet for de syv sektoraftaler, og det var derfor ikke muligt at lade dem indg(cid:229) i forhandlingerne. Kommissionen har forelagt R(cid:229)det et forhandlingsresultat (1), og der er underskrevet aftaler i Luxembourg den 21. juni 1999. Det er nu op til Europa-Parlamentet, medlemsstaterne og R(cid:229)det at ratificere aftalerne p(cid:229) baggrund af deres egen vurdering. Kommissionen har rejst spłrgsm(cid:229)let for de schweiziske myndigheder i en mere generel sammenh(cid:230)ng. Den vil rejse spłrgsm(cid:229)let igen p(cid:229) den n(cid:230)ste młde i Den Blandede KomitØ for forsikringsaftalen, som afholdes i for(cid:229)ret 2000, selv om det strengt taget falder uden for rammerne af denne aftale. (1) KOM(1999) 229 endelig udg. (2000/C 280 E/094) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2640/99 af Antonios Trakatellis (PPE-DE), Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) og Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Retsgrundlag for overdragelse af projekter og kvaliteten af disse projekters gennemfłrelse i Gr(cid:230)ken- land Utilstr(cid:230)kkeligheden, den manglende gennemsigtighed og de konkurrenceforvridende virkninger af de bestemmelser, der g(cid:230)lder for overdragelse af projekter og programmer, samt sjusk og de gr(cid:230)ske kontrol- og tilsynsmyndigheders manglende evne til nłje at overv(cid:229)ge de f(cid:230)llesskabsprojekter, der er under gennemfłrelse, har skabt alvorlige problemer. Der er indgivet mange klager til Kommissionen i sager vedrłrende overdragelse af projekter, hvilket har medfłrt forsinkelser af gennemfłrelsen og fłlgelig tab af de p(cid:229)g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsbevillinger. P(cid:229) baggrund af, at det i forbindelse med den tredje f(cid:230)llesskabsstłtteramme 2000-2006 for Gr(cid:230)kenland, som er under udarbejdelse, er bestemt, at der skal ydes 9 billioner drakmer til gennemfłrelse af forskellige infrastrukturprojekter og udviklingsprogrammer, samt at der i lyset af De Olympiske Lege i 2004 forventes yderligere projekter gennemfłrt, bedes Kommissionen besvare fłlgende: 1. Hvad er situationen i Gr(cid:230)kenland, ikke alene hvad ang(cid:229)r gennemfłrelse men ogs(cid:229) overholdelse af f(cid:230)llesskabsbestemmelserne i forbindelse med retsgrundlaget for kontrakter og overdragelse af projek- ter? 2. Hvordan vurderes overholdelsen af disse regler, og hvilke foranstaltninger vil Kommissionen tr(cid:230)ffe i tilf(cid:230)lde af overtr(cid:230)delse af f(cid:230)llesskabsbestemmelser og forvridning af vilk(cid:229)rene for det p(cid:229)g(cid:230)ldende markeds funktion? 3. I forbindelse med hvilke projekter er der konstateret sjusk af Det Specialiserede Kontrolorgan (ESPEL) i Gr(cid:230)kenland, og i forbindelse med hvilke af disse projekter er de ansvarlige blevet p(cid:229)lagt błder og sanktioner? 4. Hvordan vil man i Gr(cid:230)kenland sikre gennemsigtigheden og trov(cid:230)rdigheden af ordningen for over- dragelse og udfłrelse af projekter samt bek(cid:230)mpelse af sjusk, s(cid:229) det bliver muligt at begr(cid:230)nse forsinkelserne og opn(cid:229) en hłjere udnyttelsesgrad af bevillingerne og bedre kvalitet af de projekter, der er under gennemfłrelse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (1. marts 2000) Kommissionen skal oplyse de (cid:230)rede parlamentsmedlemmer om, at Gr(cid:230)kenland faktisk har gennemfłrt visse af direktiverne om offentlige udbud. Det drejer sig om R(cid:229)dets direktiv 93/36/E(cid:216)F af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsm(cid:229)derne ved offentlige indkłb (1), R(cid:229)dets direktiv 93/37/E(cid:216)F af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsm(cid:229)derne med hensyn til indg(cid:229)else af offentlige bygge- og anl(cid:230)gskon- trakter (1), R(cid:229)dets direktiv 92/50/E(cid:216)F af 18. juni 1992 om samordning af fremgangsm(cid:229)derne ved indg(cid:229)else 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/93 af offentlige tjenesteydelsesaftaler (2) og R(cid:229)dets direktiv 89/665/E(cid:216)F af 21. december 1989 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrłrende anvendelsen af klageprocedurerne i forbindelse med indg(cid:229)else af offentlige indkłbs- samt bygge- og anl(cid:230)gskontrakter (3). De nationale gennemfłrelsesbestem- melser synes ikke at give s(cid:230)rlige problemer, hvad ang(cid:229)r forenelighed med EF-reglerne. Der er derimod stadig betydelige forsinkelser, hvad ang(cid:229)r gennemfłrelsen af direktiverne vedrłrende offentlige udbud inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation. Det drejer sig om R(cid:229)dets direktiv 93/38/E(cid:216)F af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsm(cid:229)derne ved tilbudsgivning inden for transport og telekommunikation (1) og R(cid:229)dets direktiv 92/13/E(cid:216)F af vand- og energiforsyning samt 25. februar 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrłrende anvendelse af EF- reglerne for fremgangsm(cid:229)den ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation (4), samt om direktiv 97/52/EF (5) om (cid:230)ndring af direktiv 92/50/E(cid:216)F, 93/36/E(cid:216)F og 93/37/E(cid:216)F for at tage hłjde for R(cid:229)dets godkendelse af den internationale aftale om offentlige udbud som led i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT). P(cid:229) grund af manglende indberet- ning fra de gr(cid:230)ske myndigheders side af de nationale forskrifter til gennemfłrelse af disse direktiver, har Kommissionen indledt overtr(cid:230)delsesprocedurer og besluttet at indbringe visse af sagerne for Domstolen. Kommissionen skal desuden oplyse de (cid:230)rede parlamentsmedlemmer om, at den fłrer tilsyn med, at fremgangsm(cid:229)derne med hensyn til indg(cid:229)else af kontrakter med det offentlige anvendes korrekt i alle medlemsstaterne. Med dette m(cid:229)l for łje samarbejder Kommissionen fłrst og fremmest med de nationale myndigheder inden for rammerne af »pakkemłder« for at fremme kendskabet til EF-reglerne p(cid:229) dette omr(cid:229)de og sikre, at de anvendes korrekt. Desuden undersłger den klager og kan indlede overtr(cid:230)delses- procedurer i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169) tilf(cid:230)lde af, at de nationale myndigheder handler i modstrid med EF-reglerne. i Hvad ang(cid:229)r en forbedring af systemet for overdragelse af offentlige arbejder som helhed med henblik p(cid:229) en mere effektiv anvendelse af f(cid:230)llesskabsbevillingerne, skal Kommissionen erindre om, at der under EF- stłtterammerne (EFSR II) er oprettet en f(cid:230)lles »steering committee«, som har foresl(cid:229)et en r(cid:230)kke bestem- melser, hvoraf visse er blevet gennemfłrt for lang tid siden. Kommissionen forventer, at denne omstruk- turering vil forts(cid:230)tte, og at der vil blive truffet en r(cid:230)kke nłdvendige foranstaltninger for at sikre, at de myndigheder, som udfłrer arbejderne, overholder bestemmelserne. Hvad ang(cid:229)r spłrgsm(cid:229)let om kvaliteten af de arbejder, der modtager f(cid:230)llesskabsstłtte, og de undersłgelser, der er foretaget af Det Specialiserede Kontrolorgan (ESPEL), henvises de (cid:230)rede parlamentsmedlemmer til de svar, der er givet p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-1912/99 fra Hadzidakis (6) og E-2017/99 fra Papayannakis (7). (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) EFT L 199 af 9. 8. 1993. EFT L 209 af 24. 7. 1992. EFT L 395 af 30. 12. 1989. EFT L 76 af 23. 3. 1992. EFT L 328 af 28. 11. 1997. Se side 2. Se side 5. (2000/C 280 E/095) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2648/99 af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Forurening fra elektromagnetiske błlger Den 11. eksponering for elektromagnetiske felter 0 Hz-300 GHz (KOM(98) 268). juni 1998 offentliggjordes forslaget til R(cid:229)dets henstilling om begr(cid:230)nsning af befolkningens I Italien og navnlig i Rom er man s(cid:230)rdeles bevidst om problemet med forurening fra elektromagnetiske błlger, bl. a. takket v(cid:230)re mobiliseringen fra borger- og forbruger- og miljłsammenslutningsside


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 62/2000 af 12. januar 2000 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 13. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 9/3 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 62/2000 af 12. januar 2000 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2038/1999 af 13. september 1999 om den fælles markedsordning for sukker (1), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1422/ 95 af 23. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser for import af melasse inden for sektoren for sukker og om forordning (EØF) nr. 785/68 (2), særlig artikel ændring af 1, stk. 2 og artikel 3, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) I forordning (EF) nr. 1422/95 fastsættes, at cif-prisen ved import af melasse, i det følgende benævnt »den repræ- sentative pris«, i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EØF) nr. 785/68 (3); denne pris fastsættes for den standardkvalitet, der er defineret i artikel 1 i nævnte forordning; fastsættes den repræsentative pris for melasse beregnes for et EF- grænseovergangssted, som er Amsterdam; denne pris skal beregnes på grundlag af de gunstigste købsmulig- heder på verdensmarkedet, som konstateres på grundlag af noteringer eller priser på dette marked, der er justeret under hensyntagen til eventuelle kvalitetsforskelle i forhold til standardkvaliteten for melasse blev defineret ved forordning (EØF) nr. 785/68; standardkvaliteten; skal der tages hensyn til ved konstateringen af de gunstigste købsmuligheder på verdensmarkedet samtlige oplysninger om tilbud på verdensmarkedet, om konsta- terede priser på vigtige markeder i tredjelande samt om købekontrakter indgået i den internationale samhandel, som Kommissionen har fået kendskab til enten gennem medlemsstaterne eller på eget initiativ; ved denne konstatering kan et gennemsnit af flere priser lægges til grund i henhold til artikel 7 i forordning (EØF) nr. 785/68 på betingelse af, at dette gennemsnit kan anses som repræsentativt for markedets faktiske tendens; vedrører en ringe mængde, der ikke er repræsentativ for markedet; der skal heller ikke tages hensyn til tilbuds- priser, som ikke kan anses for repræsentative for marke- dets faktiske udvikling; for at opnå sammenlignelige oplysninger vedrørende melasse af standardkvalitet skal priserne alt efter kvali- teten af den tilbudte melasse forhøjes eller nedsættes i det omfang, der følger af anvendelsen af artikel 6 i forordning (EØF) nr. 785/68; undtagelsesvis kan en repræsentativ pris i et begrænset tidsrum opretholdes på uændret niveau, når den tilbuds- pris, der har tjent som grundlag for den foregående konstatering af den repræsentative pris, ikke er kommet til Kommissionens kendskab, og de foreliggende tilbuds- priser, som ikke synes at være tilstrækkeligt repræsenta- tive for markedets faktiske tendens, ville føre til pludse- lige og væsentlige ændringer i den repræsentative pris; når der eksisterer en forskel mellem udløsningsprisen for det pågældende produkt og den repræsentative pris, bør der fastsættes tillægsimporttold på betingelserne i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1422/95; såfremt importtolden suspenderes i medfør af artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, bør der fastsættes særlige beløb for denne told; anvendelse af disse bestemmelser giver anledning til at fastsætte de repræsentative priser og tillægsimporttolden for de pågældende produkter som anført i bilaget til nærværende forordning; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker — (5) (6) (7) (8) (9) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De repræsentative priser og tillægstolden ved import af de i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1422/95 omhandlede produkter fastsættes som angivet i bilaget. (4) der skal ikke tages hensyn til oplysningerne, når det ikke drejer sig om produkter af sund og sædvanlig handels- tilbuddet nævnte pris kun kvalitet, eller når den i (1) EFT L 252 af 25. 9. 1999, s. 1. (2) EFT L 141 af 24. 6. 1995, s. 12. (3) EFT L 145 af 27. 6. 1968, s. 12. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 13. januar 2000. L 9/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 1. 2000 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 12. januar 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen til forordning om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker BILAG KN-kode Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt (EUR) Told, der skal opkræves ved import som følge af suspension, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, pr. 100 kg netto af det pågældende produkt (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,63 7,07 0,14 0,09 — — (1) Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 785/68, som ændret. (2) Dette beløb erstatter i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95 toldsatsen i den fælles toldtarif fastsat for disse produkter


title: WRITTEN QUESTION E-2631/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission. Granting of protected designation of origin to the cake known as Spongata tipica emiliana, produced in the provinces of Reggio Emilia and Parma.

eurovoc_concepts:
Emilia-Romagna
application of EU law
confectionery product
designation of origin

text: 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/89 Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (28 January 2000) The Commission considers that the requests to register (cid:145)aceto balsamico tradizional di Modena(cid:146) and (cid:145)aceto balsamico tradizional di Reggio Emilia(cid:146) as products with a protected designation of origin do indeed meet the conditions laid down in Council Regulation (EEC) No 2081/92 of 14 July 1992 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs (1). Accordingly, it presented a draft Regulation on awarding these products (cid:145)protected designation of origin(cid:146) status to the regulatory committee on geographical indications and designations of origin. The vote in this committee resulted in no opinion being delivered. In such circumstances, Article 15 of the Regulation requires the Commission to submit to the Council, without delay, a proposal on the measures to be taken. The Council votes on this proposal by qualified majority. If, however, it fails to produce a ruling within three months of the matter being referred to it, the proposed measures are adopted by the Commission. (1) OJ L 208, 24. 7. 1992. (2000/C 280 E/091) WRITTEN QUESTION E-2631/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (12 January 2000) Subject: Granting of protected designation of origin to the cake known as (cid:145)Spongata tipica emiliana(cid:146), produced in the provinces of Reggio Emilia and Parma A traditional cake known as Spongata, made of honey, walnuts, flour and raisins, has been produced in the provinces of Reggio Emilia and Parma since Roman times. In the Middle Ages spices were added to the recipe. Proof of the cake(cid:146)s popularity can be found in a letter dating back to 1557 which said that, owing to a serious famine, production of the cake had been prohibited in Reggio Emilia that year. This century, several producers of traditional Spongata cakes from Emilia-Romagna have won prizes in national and international competitions for the distinctive features and quality of their product. This typical cake from Emilia-Romagna is appreciated, sold and eaten not only in Emilia-Romagna itself but also in other Italian regions and, recently, even abroad. Even now the cake is produced in the provinces of Reggio Emilia and Parma by small, sometimes family- run firms, where it is made according to the ancient recipes and age-old tradition. In the light of the above, does the Commission not believe that the traditional Spongata cake from Reggio and Parma should be protected in that it is a typical regional cake which has been made for centuries using traditional recipes and that it consequently meets all the requirements for being granted a protected designation of origin? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (31 January 2000) The Commission is not in a position to express a detailed opinion on the product mentioned by the Honourable Member without more precise information, in particular that provided for in the specification within the meaning of Article 4 of Council Regulation (EEC) No 2081/92 of 14 July 1992 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and food- stuffs (1). C 280 E/90 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 Those concerned need to apply to the Italian Ministry for Agricultural Policy for registration of a designation of origin or geographical indication within the meaning of the above-mentioned Regulation. The procedure is that if the Ministry considers that the application is justified and contains the necessary information, it forwards the complete file to the Commission for registration at Community level. The Commission would point out for the evaluation of certain products which are clearly distinguishable from other similar products, the regulation applicable is Regulation (EC) No 2082/92 on certificates of specific character, which refers to a specific and traditional method of production. The Commission will give due consideration to any application from a national authority for the registration of a designation of origin or certificate of specific character for the product in question that (1) OJ L 208, 24. 7. 1992. (2000/C 280 E/092) WRITTEN QUESTION E-2632/99 by W. G. van Velzen (PPE-DE) to the Commission (12 January 2000) Subject: Millennium-compliance of the Albanian aviation sector Considerable thought has been given to the question of the millennium, which is a cause of concern to many. Now that there are fewer than thirty days to go, it appears that not all of Europe can make a safe transition to the new century. Albania has still not submitted a report to the ICAO (International Civil Aviation Organisation) on the millennium compliance of airports in Albania. Clearly, not only the ICAO but the EU, too, has an interest in clear information on whether its neighbour is millennium-compliant. On 24 November 1999 the Commission referred to negotiations with Albania and the political, institutional and economic problems involved. 1. Is the Commission aware of the possible risks to the Union from this situation in Albania with regard to the millennium question and aviation? Which of these risks does the Commission regard as most important? How does the Commission envisage being able to limit the risks to EU citizens of an aviation system 2. in the immediate vicinity of the European Union which is not millennium-compliant? 3. What role did the millennium question play in the Commission(cid:146)s conclusion (24 November 1999) that at present it is not possible to formulate an official proposal for negotiating guidelines on an agreement with Albania on stability and accession? 4. What action will the Commission take to obtain clarity on whether the Albanian aviation sector is millennium-compliant? In the absence of any clarity on this from the Albanian side, is the Commission prepared to issue a 5. warning not to fly to Albania or use Albanian airlines at the end of the year? 6. Given the special nature of these questions, can the Commission reply before 31 December 1999?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2636/99 esittäjä(t): Hans-Peter Mayer (PPE-DE) komissiolle. Uusiutuvat energiamuodot ja komission tavoitteet.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU law
credit
domestic market
electrical energy
electrical industry
energy production
import (EU)
renewable energy

text: C 330 E/30 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 70/157/ETY (5). Se koskee ajoneuvojen tyyppihyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228) ja p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) yhten(cid:228)ismarkkinoille. Sit(cid:228) ei kuiten- kaan sovelleta liikenteest(cid:228) johtuvaan ymp(cid:228)rist(cid:246)meluun. Vuotta 2000 koskevaan komission ty(cid:246)ohjelmaan sis(cid:228)ltyy ehdotuksen laatiminen melua koskevaksi kehysdirektiiviksi. (1) EYVL L 296, 21. 11. 1996. (2) EYVL L 163, 29. 6. 1999. (3) EYVL L 350, 28. 12. 1998. (4) EYVL L 350, 28. 12. 1998. (5) EYVL L 42, 23. 2. 1970. (2000/C 330 E/032) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2636/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hans-Peter Mayer (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Uusiutuvat energiamuodot ja komission tavoitteet Monissa j(cid:228)senvaltioissa tuetaan kansallisilla tukitoimilla s(cid:228)hk(cid:246)n tuotantoa uusiutuvien energial(cid:228)hteiden avulla. Esimerkiksi Saksassa on voimassa laki uusiutuvien energial(cid:228)hteiden avulla tuotetun s(cid:228)hk(cid:246)virran jakelusta. Neuvoston ja Euroopan parlamentin vaatimuksesta Euroopan komissio on valmistellut direktii- viehdotuksen s(cid:228)hk(cid:246)n tuottamisesta uusiutuvien energial(cid:228)hteiden avulla. Sen mukaan tilanteessa, jossa uusiutuvien energial(cid:228)hteiden avulla tuotetun s(cid:228)hk(cid:246)n osuus tietyn j(cid:228)senvaltion koko s(cid:228)hk(cid:246)nkulutuksesta on 5 %, s(cid:228)hk(cid:246)markkinat avataan sis(cid:228)markkinoiden periaatteiden mukaisesti vuodesta 2010 alkaen my(cid:246)s uusiutuvien energial(cid:228)hteiden avulla tuotetun s(cid:228)hk(cid:246)n tuonnille muista j(cid:228)senvaltioista. Haluaisin esitt(cid:228)(cid:228) kaksi t(cid:228)t(cid:228) suunniteltua menettely(cid:228) koskevaa kysymyst(cid:228): 1. Saksassa pankit my(cid:246)nt(cid:228)v(cid:228)t uusiutuviin energial(cid:228)hteisiin liittyviin hankkeisiin tavallisesti 12 (cid:129) 15 vuoden lainoja. Vuoteen 2010 asetettu aikaraja merkitsisi n(cid:228)iden lainojen loppumista ja johtaisi siihen, ett(cid:228) uusiutuviin energial(cid:228)hteisiin erikoistuneet pienet ja keskisuuret yritykset joutuisivat rahoitukselli- sesti vaikeaan tilanteeseen. T(cid:228)m(cid:228) olisi t(cid:228)ysin vastoin pyrkimyst(cid:228) tukea uusiutuvia energiamuotoja. 2. Samalla EU itse toimii vastoin tavoittelemaansa CO2-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228). Pyyd(cid:228)n komissiota kommentoimaan asiaa. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (29. helmikuuta 2000) Yhteis(cid:246)n mahdollisissa ehdotuksissa s(cid:228)hk(cid:246)n tuottamista uusiutuvista energianl(cid:228)hteist(cid:228) koskevaksi direktii- viksi on otettava huomioon kaksi tavoitetta. Ensinn(cid:228)kin kaikissa j(cid:228)senvaltioissa olisi huomattavasti lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)n tuotantoa uusiutuvista energianl(cid:228)hteist(cid:228), mik(cid:228) edist(cid:228)isi ratkaisevasti Kiotossa tehtyjen sitoumusten t(cid:228)ytt(cid:228)mist(cid:228) sek(cid:228) ohjeellista tavoitetta, joka koskee uusiutuvista l(cid:228)hteist(cid:228) per(cid:228)isin olevan energian osuuden kasvattamista nykyisest(cid:228) kuudesta prosentista kahteentoista prosenttiin kotimaisesta energian bruttokulu- tuksesta vuoteen 2010 menness(cid:228), kuten on esitetty uusiutuvia energianl(cid:228)hteit(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) valkoisessa kirjassa. Toisena tavoitteena on uusiutuvista energianl(cid:228)hteist(cid:228) per(cid:228)isin olevan s(cid:228)hk(cid:246)n tuominen v(cid:228)hitellen s(cid:228)hk(cid:246)n sis(cid:228)markkinoille. Useat yhteis(cid:246)t, jotka edustavat uusiutuvista l(cid:228)hteist(cid:228) per(cid:228)isin olevaan energiaan liittyvi(cid:228) teknologioita, ovat korostaneet tilannetta vakiinnuttavan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n tarpeellisuutta. Se vakuuttaisi mahdolliset sijoittajat ja rahoituslaitokset siit(cid:228), ett(cid:228) pitk(cid:228)aikaiset investoinnit s(cid:228)hk(cid:246)(cid:228) uusiutuvista energianl(cid:228)hteist(cid:228) tuottaviin laitok- siin ovat kannattavia. Direktiiviss(cid:228) olisi lis(cid:228)ksi otettava huomioon tarve parantaa j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)n yhdenmukaisuutta siten, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa toteutettavat tukiohjelmat olisivat yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)n mukaisia. Komission on tarkoitus p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) l(cid:228)hiaikoina mahdollisista toimenpiteist(cid:228) direktiiviluonnosta koskevaksi ehdotukseksi


title: QUESTION ÉCRITE E-2662/99 posée par Glenys Kinnock (PSE) à la Commission. Impact de la libéralisation des marchés de fournitures sur les pays en développement.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
developing countries
impact study
liberalisation of the market
public contract

text: C 374 E/8 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/008) QUESTION (cid:201)CRITE E-2661/99 posØe par Glenys Kinnock (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Pays en dØveloppement et commerce mondial (12 janvier 2000) Sachant que la plupart des pays en dØveloppement ne disposent ni des ressources humaines ni de la capacitØ technique requises pour gØrer l(cid:146)actuel agenda de l(cid:146)OMC et qu(cid:146)ils ne participent pas au groupe de travail volontaire pour l(cid:146)accord sur les marchØs publics, la Commission apporte-t-elle une aide d(cid:146)une nature ou d(cid:146)une autre permettant aux pays en question de participer (cid:224) ce dØbat? (2000/C 374 E/009) QUESTION (cid:201)CRITE E-2662/99 posØe par Glenys Kinnock (PSE) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: Impact de la libØralisation des marchØs de fournitures sur les pays en dØveloppement La Commission a-t-elle effectuØ des Øtudes qui mettent en Øvidence l(cid:146)impact de la libØralisation des marchØs de fournitures sur les pays en dØveloppement? Dans la nØgative, compte-t-elle en effectuer? (2000/C 374 E/010) QUESTION (cid:201)CRITE E-2663/99 posØe par Glenys Kinnock (PSE) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: LibØralisation des marchØs publics L(cid:146)interprØtation du mandat de nØgociation de l(cid:146)UE selon laquelle cette derniŁre compte introduire la libØralisation des marchØs publics dans le prochain cycle de nØgociations de l(cid:146)OMC est-elle correcte? Dans l(cid:146)affirmative, de quelle maniŁre la Commission entend-elle concilier cet objectif avec son engagement (cid:224) l(cid:146)Øgard des pays en dØveloppement, en particulier l(cid:146)article 178 du traitØ d(cid:146)Amsterdam selon lequel les politiques extØrieures de la CommunautØ devraient Œtre cohØrentes et ne devraient pas porter prØjudice aux efforts dØployØs pour venir en aide aux pays en dØveloppement. Compte tenu de cette obligation juridique, de quelle maniŁre la Commission estime-t-elle que la libØralisation des marchØs de fournitures constituera un avantage pour les pays en dØveloppement? RØponse commune aux questions Øcrites E-2661/99, E-2662/99 et E-2663/99 donnØe par M. Lamy au nom de la Commission (8 fØvrier 2000) Les dØpenses engagØes dans le cadre des marchØs publics (sans tenir compte des achats publics dans le domaine de la dØfense) reprØsentent au moins 10 (cid:224) 15 % du produit intØrieur brut (PIB) de la plupart des pays. L(cid:146)absence de rŁgles multilatØrales rØgissant les conditions d(cid:146)engagement de telles dØpenses signifie que les gouvernements peuvent continuer (cid:224) appliquer, en matiŁre de marchØs publics, des politiques et des pratiques qui sont source de discriminations et de distorsions dans les Øchanges commerciaux. Les procØdures de passation de marchØs opaques et/ou discriminatoires pŁsent sur les objectifs de dØveloppement (cid:224) long terme de certains pays, car elles subventionnent des industries non compØtitives et crØent un environnement propice (cid:224) la corruption. C(cid:146)est ce que confirment des recherches empiriques menØes par d(cid:146)autres pays et organisations. En outre, la libØralisation des Øchanges (cid:224) laquelle sont parvenus


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 64/2000 af 12. januar 2000 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: L 9/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 1. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 64/2000 af 12. januar 2000 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2038/1999 af 13. september 1999 om den fælles markedsordning for sukker (1), særlig artikel 18, stk. 5, tredje afsnit, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 14/ 2000 (2); anvendelsen af de bestemmelser, der er nævnt i forord- ning (EF) nr. 14/2000 på de oplysninger, som Kommissionen har kendskab til, fører til at ændre de for tiden gældende eksportrestitutioner i overensstemmelse med bilaget til nærværende forordning — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De i bilaget til forordning (EF) nr. 14/2000 fastsatte eksportre- stitutioner for de produkter, som er nævnt i artikel 1, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 2038/1999, i uforarbejdet stand og ikke denaturerede, ændres til de beløb, der er angivet i bilaget. Denne forordning træder i kraft den 13. januar 2000. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 12. januar 2000. På Kommissionens vegne Margot WALLSTRÖM Medlem af Kommissionen (1) EFT L 252 af 25. 9. 1999, s. 1. (2) EFT L 3 af 6. 1. 2000, s. 4. 13. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 9/7 til Kommissionens forordning af 12. januar 2000 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand BILAG Produktkode 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Restitutionsbeløb — EUR/100 kg — 43,38 43,72 43,38 43,72 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4716 — EUR/1 % sakkarose × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 47,16 49,75 47,53 1701 99 90 9100 0,4716 — EUR/1 % sakkarose × 100 kg — (1) Dette beløb anvendes for råsukker med et udbytte på 92 %. Såfremt det udførte råsukkers udbytte ikke udgør 92 %, beregnes størrelsen af den restitution, der skal anvendes, i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 19, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2038/1999. (2) Denne fastsættelse blev forordning (EØF) nr. 2689/85 (EFT L 255 af 26. 9. 1985, s. 12), ændret ved forordning (EØF) nr. 3251/85 (EFT L 309 af 21. 11. 1985, s. 14). ved Kommissionens suspenderet


title: WRITTEN QUESTION E-2628/99 by Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) and Gian Gobbo (TDI) to the Commission. Participation of the President of the Commission, Romano Prodi, in the Italian election campaign.

eurovoc_concepts:
Italy
President of the Commission
election campaign
freedom of expression
freedom of opinion
political figure
political morality

text: C 225 E/138 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/148) WRITTEN QUESTION E-2459/99 by Antonio Tajani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Raffaele Costa (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE), Enrico Ferri (PPE-DE) and Amalia Sartori (PPE-DE) to the Commission (16 December 1999) Subject: Incompatibility between the role of President of the Commission and election campaigning activities On 15 November 1999 the Italian newspaper (cid:145)Il Messaggero(cid:146) published an article stating that the President of the Commission, Romano Prodi, had personally taken part in the election campaign to support a certain Mr Parisi, who is standing in the parliamentary elections for the 12th constituency (Bologna), which are set to take place on 28 November. Should this information be confirmed, does the President of the Commission not consider that this kind of behaviour is in breach of the Treaty on European Union, and in particular of Article 213(2) (ex Article 157), according to which: the Community, be completely independent in the performance of their duties. In the performance of these duties, they shall neither seek nor take instructions from any government or from any other body. They shall refrain from any action incompatible with their duties. Each Member State undertakes to respect this principle and not to seek to influence the Members of the Commission in the performance of their tasks(cid:146)? the Commission shall, (cid:145)the Members of in the general interest of (2000/C 225 E/149) WRITTEN QUESTION E-2600/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (11 January 2000) Subject: Participation by Commissioners in direct political action by the parties or electoral coalitions to which they belong In the past, Commissioners such as Neil Kinnock, Jacques Delors and Emma Bonino have played an active role, while in office, in election campaigns and other political activities organised by the political parties to which they belonged. On 26 November 1999 Romano Prodi, president of the Commission, took part in the closing rally of Arturo Parisi(cid:146)s election campaign in Bologna, appearing on the dais and in effect declaring his support for the candidate, as reported by the Italian press agencies Ansa, And Kronos, Dire and Agi and on 27 November 1999 by various newspapers, starting with Resto del Carlino, which is published in Bologna and distributed throughout the Emilia and Romagna regions. Could the Commission state whether it considers that Commissioners should refrain, while in office, from taking part in direct political action and electoral campaigns organised by their own parties or electoral coalitions? Does it also agree that, by refraining from participating in direct political action organised by the parties to which they belong, Members of the Commission would uphold their role as representatives of all the citizens of the European Union? (2000/C 225 E/150) WRITTEN QUESTION E-2628/99 by Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) and Gian Gobbo (TDI) to the Commission (12 January 2000) Subject: Participation of the President of the Commission, Romano Prodi, in the Italian election campaign On Friday, 26 November 1999, the President of the Commission, Romano Prodi, participated in the final meeting of the election campaign of the Olive Tree (centre-left) candidate for the Chamber of Deputies by- election. 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/139 Other well-known members of the Italian coalition government, such as the Secretary of the Democratic Left, Walter Veltroni, also took part in what was a political event forming part of an election campaign during which Mr Prodi made statements supporting the Olive Tree candidate, Mr Parisi. Does the Commission not believe that the participation of its members (and particularly its President, 1. Mr Prodi) in events which are clearly part of an election campaign, as in the above case, is inappropriate? 2. Does it not consider this conduct to be in breach of the letter and the spirit of Article 213(2) of the Amsterdam Treaty, which stipulates that (cid:145)the Members of the Commission shall, in the general interest of the Community, be completely independent in the performance of their duties(cid:146)? Does Mr Prodi plan to participate in future election meetings of this kind in Italy, maybe of the other 3. two coalitions? Joint answer to Written Questions E-2459/99, E-2600/99 and E-2628/99 given by Mr Prodi on behalf of the Commission (7 February 2000) As the Commission has had frequent occasion to recall in reply to written and oral questions by Members of Parliament (1), the Members of the Commission are politicians carrying out a political function, who, while honouring the obligations imposed by this function, remain free to express their personal opinions quite independently and on their own responsibility. (1) The Honourable Members are referred in particular to the answer by Mr Rey to Oral Question No 10/68 by Mr Habib-Deloncle, and Commission answers to Written Questions No 44/83 by Mr Gendebien (cid:129) OJ C 197, 25. 7. 1983, No 1682/85 by Mr Vandemeulebroucke (cid:129) OJ C 55, 10. 3. 1986, E-1404/97 by Mr Pasty (cid:129) OJ C 391, 23. 12. 1997 and E-2617/98 by Mr Wibe (cid:129) OJ C 96, 8. 4. 1999. (2000/C 225 E/151) WRITTEN QUESTION E-2468/99 by Daniela Raschhofer (NI) to the Commission (16 December 1999) Subject: Transposition of Directive 91/174/EEC In 1997, the Austrian commercial beekeepers(cid:146) association lodged a complaint with the Commission regarding failure to transpose Directive 91/174/EEC (1). (cid:129) Has the Commission instituted inquiries in this connection? (cid:129) Has Austria given an opinion on the matter? (cid:129) Has the Commission completed its inquiries? (cid:129) What is the outcome of the inquiries? (1) OJ L 85, 5. 4. 1991, p. 37. Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (9 February 2000) The Commission has in fact received a complaint from the (cid:214)sterreichischer Imkerbund denouncing the fact that the regional authorities of Lower Austria, Carinthia and Styria have banned the keeping of Buckfast bees and challenging the compatibility of these measures with Council Directive 91/174/EEC of 25 March 1991 laying down zootechnical and pedigree requirements for the marketing of pure-bred animals and amending Directive 77/504/EEC and 90/245/EEC


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2673/99 från Mark Watts (PSE) till kommissionen. Import av åsnor från Central- och Östeuropa till EU för slakt.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU statistics
equidae
import (EU)
slaughter animal

text: C 374 E/10 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/011) SKRIFTLIG FR¯GA E-2673/99 fr(cid:229)n Mark Watts (PSE) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: Import av (cid:229)snor fr(cid:229)n Central- och (cid:214)steuropa till EU f(cid:246)r slakt Hur m(cid:229)nga levande (cid:229)snor importerades 1997 och 1998 fr(cid:229)n central- och (cid:246)steuropeiska l(cid:228)nder f(cid:246)r att slaktas i EU? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 januari 2000) I tullstatistiken g(cid:246)rs ingen skillnad mellan de olika anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)dena f(cid:246)r (cid:229)snor som importeras till gemenskapen. Det totala antalet s(cid:229)dana djur som under 1997 och 1998 importerades fr(cid:229)n Central- och (cid:214)steuropa (cid:228)r 4 715 respektive 7 467. Mer (cid:228)n 90 % av dem var av rum(cid:228)nskt ursprung och importerades till Italien. (2000/C 374 E/012) SKRIFTLIG FR¯GA E-2702/99 fr(cid:229)n Chris Davies (ELDR) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: Godk(cid:228)nnandef(cid:246)rfaranden f(cid:246)r projekt som s(cid:246)ker st(cid:246)d fr(cid:229)n ERUF De som ans(cid:246)ker om ERUF-medel f(cid:246)r att bygga industrifastigheter h(cid:228)vdar ofta att projektet kommer att generera arbete. Vad g(cid:246)r kommissionen f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att s(cid:229)dana anspr(cid:229)k (cid:228)r motiverade och i synnerhet f(cid:246)r att kontrollera att den syssels(cid:228)ttning som kan skapas verkligen utg(cid:246)rs av nya arbetstillf(cid:228)llen och inte s(cid:229)dana som f(cid:246)rs (cid:246)ver fr(cid:229)n andra industrier? Vad g(cid:246)r kommissionen f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att utvecklingen i fr(cid:229)ga om industriomr(cid:229)den som anl(cid:228)ggs i gr(cid:246)nomr(cid:229)den sker i enlighet med EU:s krav p(cid:229) att milj(cid:246)ns h(cid:229)llbarhet skall fr(cid:228)mjas genom att, till exempel, a) livsmilj(cid:246)er skyddas, b) utvecklingen av redan befintliga industriomr(cid:229)den prioriteras, och c) (cid:246)kad anv(cid:228)ndning av motorfordon motverkas? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 mars 2000) Kommissionen till(cid:228)mpar en s(cid:228)rskild metod f(cid:246)r att bed(cid:246)ma m(cid:229)len med syssels(cid:228)ttningsskapande (cid:229)tg(cid:228)rder. En sammanfattning av metoden (cid:229)terfinns i broschyren (cid:148)Counting the Jobs(cid:148) i serien (cid:148)Evaluation Documents(cid:148), och denna kommer att skickas direkt till Er och till parlamentets generalsekretariat. Ni p(cid:229)pekar i Ert brev att (cid:148)nya(cid:148) arbetstillf(cid:228)llen i sj(cid:228)lva verket kan best(cid:229) av jobb som f(cid:246)rsvunnit fr(cid:229)n andra verksamhetsorter, n(cid:229)got som ju bara skulle inneb(cid:228)ra en omf(cid:246)rdelning av befintliga arbetstillf(cid:228)llen. Denna m(cid:246)jlighet tas dock med i ber(cid:228)kningen d(cid:229) man unders(cid:246)ker hur m(cid:229)nga nya arbetstillf(cid:228)llen som skapas. Det st(cid:228)mmer att de flesta f(cid:246)rhandsbed(cid:246)mningar av syssels(cid:228)ttningseffekter baseras p(cid:229) bruttoskillnaden, men nettoeffekterna unders(cid:246)ks i st(cid:228)llet i mellanutv(cid:228)rderingar och inte minst i slututv(cid:228)rderingar. N(cid:228)r det g(cid:228)ller m(cid:229)let om en h(cid:229)llbar utveckling har kommissionen i sina riktlinjer f(cid:246)r programmen under perioden 2000(cid:141)2006 (1) betonat att man hellre b(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:246)ka (cid:148)(cid:229)teranv(cid:228)nda(cid:148) nedlagda industriomr(cid:229)den (cid:228)n exploatera obebyggda gr(cid:246)nomr(cid:229)den. Man har ocks(cid:229) fr(cid:229)n kommissionens sida p(cid:229)pekat vikten av att de transporter som f(cid:229)r st(cid:246)d ing(cid:229)r i n(cid:229)gon typ av strategi f(cid:246)r h(cid:229)llbara transportsystem. Riktlinjerna (cid:228)r i och f(cid:246)r


title: QUESTION ÉCRITE E-2615/99 posée par Chris Davies (ELDR) à la Commission. Subventions agricoles et environnement.

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/81 (cid:201)tant donnØ que, conformØment (cid:224) l(cid:146)article 28 de l(cid:146)accord d(cid:146)association, la Turquie bØnØficie d(cid:146)une aide de l(cid:146)Union europØenne, la Commission voudrait-elle indiquer quelles exigences elle pose dans le cadre de la coopØration avec la Turquie eu Øgard au traitement de la minoritØ chrØtienne dans ce pays? RØponse donnØe par M. Verheugen au nom de la Commission (31 janvier 2000) Dans le cadre des aides accordØes sur le budget de la CommunautØ, le seul instrument financier dont peut actuellement bØnØficier la Turquie est le programme MEDA (rŁglement (CE) no 1488/96 du Conseil du 23 juillet 1996 relatif (cid:224) des mesures d(cid:146)accompagnement financiŁres et techniques (cid:224) la rØforme des structures Øconomiques et sociales dans le cadre du partenariat euro-mØditerranØen) (1). Aux termes de son article 3, le rŁglement MEDA se fonde sur le respect des principes dØmocratiques et de l(cid:146)(cid:201)tat de droit, ainsi que des droits de l(cid:146)homme et des libertØs fondamentales, dont la violation justifie l(cid:146)adoption de mesures appropriØes par le Conseil. Dans le cadre de la coopØration menØe avec la Turquie, la Commission met un accent particulier sur le respect de ces principes. Dans son dernier rapport sur la Turquie, adoptØ en octobre 1999, la Commission a fait un Øtat des lieux sur la base des «critŁres de Copenhague». Elle y conclut que, pour le moment, la Turquie ne remplit pas ces critŁres du point de vue politique. Pour ce qui est notamment du respect de la libertØ de religion, le cas de la Turquie laisse encore (cid:224) dØsirer. Les principales minoritØs chrØtiennes se composent de Grecs, d(cid:146)ArmØniens (reconnus comme minoritØs par le traitØ de Lausanne) et de Syriens (Syriens orthodoxes). Ces derniers ont rØcemment ØtØ victimes de discrimination et de harcŁlement. Les autres communautØs chrØtiennes sont des groupes ØvangØliques d(cid:146)origine amØricaine, eux aussi la grande Øglise de Constantinople, elle avait ØtØ transformØe en mosquØe juste aprŁs la prise de cette ville en 1453. C(cid:146)est le mŒme sort qu(cid:146)avaient subi plusieurs autres Øglises, notamment l(cid:146)Øglise St Sauveur de Chora devenue mosquØe de Kariye. AprŁs l(cid:146)institution de la RØpublique en 1923, Atat(cid:252)rk transforma ces deux Øglises en musØes avec accŁs libre aux croyants et non-croyants. Leurs mosa(cid:239)ques ont ØtØ rØvØlØes au public et remises (cid:224) neuf, et Aghia Sophia fait actuellement l(cid:146)objet d(cid:146)un important programme de restauration. trŁs souvent harcelØs. Quant (cid:224) Aghia Sophia, En dØcembre 1999, le Conseil europØen d(cid:146)Helsinki a demandØ (cid:224) la Commission d(cid:146)Ølaborer un partenariat pour l(cid:146)adhØsion (cid:224) soumettre au Conseil. Ce document devra fixer les exigences qu(cid:146)impose le respect des critŁres de Copenhague (cid:224) la Turquie, notamment les exigences politiques. Le problŁme de la libertØ de religion sera ØvoquØ par la mŒme occasion. (1) JO L 189 du 30. 7. 1996. (2000/C 303 E/073) QUESTION (cid:201)CRITE E-2615/99 posØe par Chris Davies (ELDR) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: Subventions agricoles et environnement Quelles mesures la Commission envisage-t-elle d(cid:146)adopter pour inflØchir le versement de subventions destinØes (cid:224) soutenir des activitØs agricoles notoirement prØjudiciables (cid:224) l(cid:146)environnement et pour encourager des mØthodes d(cid:146)exploitation respectueuses de ce dernier? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (28 janvier 2000) La stratØgie de la CommunautØ visant (cid:224) encourager les mØthodes agricoles respectueuses de l(cid:146)environne- ment comporte trois ØlØments clØs. C 303 E/82 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 Le rŁglement (CE) no 1259/1999 du Conseil, du 17 mai 1999, Øtablissant les rŁgles communes pour les rØgimes de soutien direct dans le cadre de la politique agricole commune (1), s(cid:146)applique aux paiements octroyØs aux agriculteurs dans le cadre des rØgimes de soutien relevant des organisations communes de marchØ. ConformØment (cid:224) l(cid:146)article 3, les (cid:201)tats membres prennent les mesures environnementales qu(cid:146)ils considŁrent appropriØes (et qui peuvent consister (cid:224) subordonner les aides (cid:224) des engagements agro- environnementaux ou (cid:224) imposer des exigences environnementales gØnØrales ou spØcifiques, constituant une condition de l(cid:146)octroi des paiements directs). Les (cid:201)tats membres dØfinissent les sanctions appropriØes aux consØquences du non-respect de ces exigences (par exemple, rØduction ou suppression des aides accordØes dans le cadre des organisations de marchØ). En application de l(cid:146)article 5, les sommes non versØes en raison du non-respect de ces conditions environnementales, ainsi que les sommes ØconomisØes par les (cid:201)tats membres ayant choisi de moduler les paiements directs (article 4), restent (cid:224) la disposition des (cid:201)tats membres et augmentent l(cid:146)enveloppe budgØtaire destinØe aux rØgimes de soutien respectueux de l(cid:146)environ- nement (actions agro-environnementales, indemnitØs compensatoires pour les zones dØfavorisØes et les zones soumises (cid:224) des contraintes environnementales, boisement). Le rŁglement (CE) no 1257/1999 du Conseil, concernant le soutien au dØveloppement rural par le Fonds europØen d(cid:146)orientation et de garantie agricole (2) (FEOGA), prØvoit des mesures agro-environnementales ciblØes, qui constituent les seules mesures que tout programme de dØveloppement rural doit obligatoire- ment inclure. De ce fait, elles occupent une place prØpondØrante dans la nouvelle politique de dØveloppe- revŒtent une importance particuliŁre dans la stratØgie agro-environnementale de la ment rural et CommunautØ. Les organisations communes de marchØ prØvoient Øgalement des dispositions environnementales. Certaines d(cid:146)entre elles ont ØtØ renforcØes. Sous le nouveau rØgime applicable (cid:224) la viande bovine, par exemple, les enveloppes nationales font dØsormais partie des paiements directs et peuvent Œtre liØes (cid:224) des conditions environnementales. Une augmentation des primes et l(cid:146)application de conditions environnementales plus sØvŁres ont permis de renforcer l(cid:146)efficacitØ des primes (cid:224) l(cid:146)extensification de l(cid:146)Ølevage. (1) (2) JO L 160 du 26. 6. 1999. JO L 160 du 26. 6. 1999. (2000/C 303 E/074) QUESTION (cid:201)CRITE E-2619/99 posØe par Robert Sturdy (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Aide (cid:224) la production britannique de viande porcine (12 janvier 2000) La Commission reconna(cid:238)t qu(cid:146)un certain nombre de facteurs ont plongØ les Øleveurs britanniques de porcs dans une crise financiŁre d(cid:146)une extrŒme gravitØ. La Commission envisage-t-elle d(cid:146)adopter l(cid:146)une ou l(cid:146)autre des mesures suivantes, afin d(cid:146)allØger ne fßt-ce que certaines des pressions qui contraignent de nombreux exploitants (cid:224) cesser leurs activitØs: 1. 2. la rØintroduction des restitutions (cid:224) l(cid:146)exportation pour la viande porcine communautaire; le soutien de la demande formulØe par le Royaume-Uni en faveur des aides d(cid:146)(cid:201)tat destinØes (cid:224) couvrir les coßts liØs (cid:224) l(cid:146)ESB, qui ont eu des incidences nØgatives sur la compØtitivitØ de la viande porcine britannique? La Commission peut-elle suggØrer d(cid:146)autres mesures susceptibles d(cid:146)Œtre adoptØes par le Royaume-Uni ou l(cid:146)Union europØenne et destinØes, dans le respect de la lØgislation communautaire, (cid:224) pallier le dØclin actuel du secteur britannique de la viande porcine? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (31 janvier 2000) La dure crise que traverse le marchØ de la viande porcine partout en Europe est certes regrettable. Toutefois, les prix bas de la viande porcine s(cid:146)expliquent avant tout par une surproduction continue