title: WRITTEN QUESTION E-2844/99 by Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) to the Commission. EU-supported research on climate change.

eurovoc_concepts:
EU research policy
Europe
climate change

text: 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/145 (2000/C 280 E/161) WRITTEN QUESTION E-2841/99 by Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Priority given to research tasks relating to the Arctic and polar regions What research tasks relating to the Arctic and polar regions have been identified as matters of priority by European Commission officials, or their advisers? Answer given by Mr Busquin on behalf of the Commission (10 February 2000) Research tasks relating to polar regions (Arctic and Antarctic) are described in the work programme under the area 2. 1. 4 Climate variability and abrupt climate changes (e. g. hydrological cycle and its link to polar processes, quantification of its changes and its impacts on and interactions with cryosphere). In addition, research on stratospheric ozone and impacts in the Arctic remains an important research task (e. g. Theseo: Third European stratospheric experiment on ozone). (2000/C 280 E/162) WRITTEN QUESTION E-2843/99 by Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Climate changes and variations on the mainland of the European continent What priority (cid:129) if any (cid:129) will be given under research task 2. 1. 4. (cid:145)Climate variability and abrupt climate change(cid:146) to understanding climate changes interacting with variations on the mainland (including moun- tains and lakes) of the European continent? (2000/C 280 E/163) WRITTEN QUESTION E-2844/99 by Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) to the Commission Subject: EU-supported research on climate change (18 January 2000) Has the Commission undertaken any analysis of the extent to which EU-supported research onclimate change and its future impact has given attention to the main European continental land mass relevant to the majority of EU citizens? Joint answer to Written Questions E-2843/99 and E-2844/99 given by Mr Busquin on behalf of the Commission (14 February 2000) The area (cid:145)Climate variability and abrupt climate changes(cid:146) does include understanding of climate changes and its impacts on European land masses both in the past and the future. For instance, the hydrological cycle and its interactions and impacts with the geosphere-biosphere are important research tasks


title: Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut - (kodifierad version)  (KOM(1999) 109 - C5-0067/1999 - 1997/0357(COD))

eurovoc_concepts:
banking
credit institution
right of establishment

formats: pdf print

text: 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 304/53 TEXTER ANTAGNA Tisdag 18 januari 2000 1. Rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut ***I (förfarande utan betänkande) C5-0067/1999 Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rätten att starta och driva verksam- het i kreditinstitut (kodifierad version) (KOM(1999) 109 0 C5-0067/1999 0 1997/0357(COD) (Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen) Förslaget godkändes. 2. Märkning och presentation av livsmedel samt reklam för livsmedel ***I (förfarande utan betänkande) C4-0212/1999 Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstift- ning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (kodifierad version) (KOM(1999) 113 0 C4-0212/1999 0 1999/0090(COD) (Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen) Förslaget godkändes. 3. Systemet för gemenskapernas egna medel * (förfarande utan betänkande) C4-0018/1998 Förslag till rådets förordning (EG, Euratom) om genomförande av beslut 94/728/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (kodifierad version)(kodifierad version) (KOM(1997) 652 0 C4-0018/1998 0 1997/0352(CNS) (Samrådsförfarandet) Förslaget godkändes. 4. EG-Demokratiska republiken São Tomé och Príncipe * (förfarande utan debatt) A5-0106/1999 Förslag till rådets förordning om antagande av protokollet om fastställande för perioden 1 juni 1999-31 maj 2002 av de fiskerättigheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och São Tomé och Príncipe när det gäller fiske utanför São Tomé och Príncipes kust (KOM(1999) 550 0 C5-0305/1999 0 1999/0228(CNS)) Förslaget godkändes


title: Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 94/55/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på väg (KOM(1999) 158 — C5-0004/1999 — 1999/0083(COD))

eurovoc_concepts:
approximation of laws
road transport
transport of dangerous goods
transport safety


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2761/99 från Mauro Nobilia (UEN) till kommissionen. Ekonomiskt stöd till sjötransporttjänster som trafikerar de italienska öarna (artikel 88.2 i EG-fördraget angående C/64/99-stödet ‐ tidigare NN 68/99).

eurovoc_concepts:
European Union
common transport policy
control of State aid
ferryboat
island
maritime shipping
maritime transport
trans-European network
transport network

formats: html pdf print

text: C 330 E/46 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 1. Vilka flygbolag har informerat kommissionen om de best(cid:228)mmelser som de inf(cid:246)rt f(cid:246)r att respektera de skyldigheter som de (cid:229)l(cid:228)ggs? 2. Vilka (cid:228)r de faktiska ers(cid:228)ttningar som passagerarna erh(cid:229)llit enligt dessa best(cid:228)mmelser? 3. Hur mycket verklig information finns tillg(cid:228)nglig i resebyr(cid:229)er och/eller p(cid:229) flygplatser f(cid:246)r passagerare som nekats ombordstigning? Dessutom, i vetskap om att f(cid:246)rslaget till f(cid:246)r(cid:228)ndring av denna f(cid:246)rordning f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r blockerat i r(cid:229)det och med tanke p(cid:229) att de f(cid:246)reskrivna best(cid:228)mmelserna bevisligen i h(cid:246)g grad inte respekteras, planerar kommissionen, i v(cid:228)ntan p(cid:229) att ett effektivare regelverk skall inf(cid:246)ras, att anv(cid:228)nda r(cid:228)ttsliga medel eller n(cid:229)gon annan slags (cid:229)tg(cid:228)rd gentemot de flygbolag som inte respekterar best(cid:228)mmelserna? (1) EGT L 36, 8. 2. 1991, s. 5. Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 mars 2000) Enligt f(cid:246)rordning (EEG) nr 295/91 som antogs av r(cid:229)det 1991 skall lufttrafikf(cid:246)retagen anm(cid:228)la regler som till(cid:228)mpas vid nekad ombordstigning p(cid:229) en gemenskapsflygplats. Dessa regler skall anm(cid:228)las b(cid:229)de till den ber(cid:246)rda medlemsstaten och till kommissionen. 58 flygbolag har gjort denna anm(cid:228)lan till kommissionen (jmf. den f(cid:246)rteckning som (cid:246)vers(cid:228)nts till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat). F(cid:246)rordningen inneh(cid:229)ller best(cid:228)mmelser om minimiers(cid:228)ttning (150 euro f(cid:246)r flygningar p(cid:229) upp till 3 500 km och 300 euro f(cid:246)r flygningar som (cid:246)verstiger 3 500 km) med h(cid:228)nsyn till den slutliga best(cid:228)mmelseort som anges i f(cid:228)rdbiljetten. I f(cid:246)rordningen anges (cid:228)ven att de regler som lufttrafikf(cid:246)retagen till(cid:228)mpar skall h(cid:229)llas tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r allm(cid:228)nheten vid f(cid:246)retagets f(cid:246)rs(cid:228)ljningskontor och incheckningsdiskar. Lufttrafikf(cid:246)retagen och f(cid:246)rs(cid:228)ljningskontoren best(cid:228)mmer sj(cid:228)lva vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som b(cid:246)r vidtas f(cid:246)r att f(cid:246)lja dessa best(cid:228)mmelser. EG-f(cid:246)rdraget ger f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte kommissionen m(cid:246)jlighet att vidta l(cid:228)mpliga r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder mot ett lufttrafikf(cid:246)retag i syfte att se till att reglerna om kompensation f(cid:246)ljs i enskilda fall. Om reglerna inte f(cid:246)ljs kan passagerarna emellertid f(cid:246)ra (cid:228)rendet inf(cid:246)r nationell domstol, eftersom f(cid:246)rordningen direkt tar till vara passagerarnas r(cid:228)ttigheter. Kommissionen k(cid:228)nner till ett relativt begr(cid:228)nsat antal f(cid:246)rfaranden av denna typ. Medlemsstaterna kan dessutom best(cid:228)mma om ytterligare p(cid:229)f(cid:246)ljder om reglerna inte f(cid:246)ljs. I v(cid:228)ntan p(cid:229) att r(cid:229)det skall anta kommissionens f(cid:246)rslag om (cid:228)ndring av den g(cid:228)llande f(cid:246)rordningen (1) och s(cid:228)rskilt med tanke p(cid:229) den tekniska utvecklingen (elektroniska biljetter) och utvecklingen p(cid:229) det driftm(cid:228)ssiga planet (samarbete mellan flygbolag) har kommissionen nyligen inlett en grundlig unders(cid:246)kning av till(cid:228)mp- ningen av f(cid:246)rordning (EEG) nr 295/91. Syftet (cid:228)r att f(cid:229) en (cid:246)verblick (cid:246)ver vilka metoder flygbolagen och de nationella myndigheterna i medlemsstaterna anv(cid:228)nder f(cid:246)r att se till att s(cid:229)dana regler antas och s(cid:228)kerst(cid:228)lla b(cid:228)sta m(cid:246)jliga s(cid:228)kerhet f(cid:246)r passagerarna samt (cid:246)ver hur ovann(cid:228)mnda utveckling inverkar p(cid:229) de nationella domstolarnas till(cid:228)mpning av lagstiftningen. (1) EGT C 351, 18. 11. 1998. (2000/C 330 E/051) SKRIFTLIG FR¯GA E-2761/99 fr(cid:229)n Mauro Nobilia (UEN) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Ekonomiskt st(cid:246)d till sj(cid:246)transporttj(cid:228)nster som trafikerar de italienska (cid:246)arna (artikel 88. 2 i EG- f(cid:246)rdraget ang(cid:229)ende C/64/99-st(cid:246)det (cid:129) tidigare NN 68/99) (cid:129) Det ovann(cid:228)mnda st(cid:246)det avser att s(cid:228)kerst(cid:228)lla territoriell kontinuitet mellan de italienska (cid:246)arna och fastlandet genom sj(cid:246)transporttj(cid:228)nster som trafikerar dessa (cid:246)ar. 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/47 (cid:129) Principen om territoriell kontinuitet, som (cid:228)r m(cid:229)let med det ovann(cid:228)mnda st(cid:246)det, grundar sig naturligt- vis p(cid:229) sj(cid:246)transporternas kvalitet och kvantitet. (cid:129) I Italien har f(cid:246)rbindelserna fr(cid:229)n och till Sardinien, som utf(cid:246)rs av Tirrenia, och f(cid:246)rbindelserna till och fr(cid:229)n de mindre (cid:246)arna, som utf(cid:246)rs av Caremar, Toremar och Siremar, under den sista tiden trafikerats av prototyper av s(cid:229) kallade h(cid:246)ghastighetsfartyg. (cid:129) F(cid:246)r dessa f(cid:246)rbindelser erh(cid:229)ller de ovann(cid:228)mnda sj(cid:246)transportf(cid:246)retagen det ifr(cid:229)gavarande st(cid:246)det. (cid:129) Likv(cid:228)l tycks prototyperna av h(cid:246)ghastighetsfartygen p(cid:229) grund av sin speciella konstruktion ha s(cid:228)mre navigeringsf(cid:246)rm(cid:229)ga vid d(cid:229)liga v(cid:228)derf(cid:246)rh(cid:229)llanden, (cid:228)n andra f(cid:228)rjor och b(cid:228)rplansb(cid:229)tar, och st(cid:229)r dessutom ofta still p(cid:229) grund av s(cid:228)rskilt underh(cid:229)ll. (cid:129) Det faktum att de ovann(cid:228)mnda f(cid:246)retagens h(cid:246)ghastighetsfartyg har s(cid:228)mre navigeringsf(cid:246)rm(cid:229)ga och ofta st(cid:229)r still strider i sj(cid:228)lva verket mot den princip om territoriell kontinuitet som (cid:228)r avg(cid:246)rande f(cid:246)r att det ifr(cid:229)gavarande st(cid:246)det skall ansl(cid:229)s. Kan kommissionen bekr(cid:228)fta ovanst(cid:229)ende uppgifter? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, skulle kommissionen kunna vidta (cid:229)tg(cid:228)rder gentemot de beh(cid:246)riga myndigheterna, s(cid:229) att de sj(cid:246)transporttj(cid:228)nster som trafikerar (cid:246)arna b(cid:229)de kvalitets- och kvantitetsm(cid:228)ssigt lever upp till principen om territoriell kontinuitet, vilket (cid:228)r en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r att st(cid:246)det skall godk(cid:228)nnas Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 mars 2000) Kommissionen vill betona att det (cid:228)r medlemsstatens uppgift att se till att principen om territoriell kontinuitet efterlevs. Vad g(cid:228)ller st(cid:246)d(cid:228)rende C 64/99 (tidigare NN 68/99) utreder kommissionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande utbetalningen av st(cid:246)det till (cid:148)Gruppo Tirrenia(cid:148). Att man inlett en unders(cid:246)kning tillk(cid:228)nnagavs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (1). Eftersom kommissionen inte har avslutat unders(cid:246)kningen (cid:228)n, kan den inte ta st(cid:228)llning till om de p(cid:229)st(cid:229)enden, i synnerhet vad g(cid:228)ller anv(cid:228)ndningen av h(cid:246)ghastighetsfartyg, som parlamentsleda- moten tar upp (cid:228)r riktiga. Kommissionen kommer (cid:228)nd(cid:229) att inom ramen f(cid:246)r ovann(cid:228)mnda unders(cid:246)kning ta h(cid:228)nsyn till de olika aspekterna vid anv(cid:228)ndningen av h(cid:246)ghastighetsfartyg. (1) EGT C 306, 23. 10. 1999. (2000/C 330 E/052) SKRIFTLIG FR¯GA E-2768/99 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Underh(cid:229)ll av vattenv(cid:228)garna i Europa Europas n(cid:228)t av inre vattenv(cid:228)gar ger (cid:129) i och med att det anv(cid:228)nds intensivt av sj(cid:246)farten p(cid:229) inre vattenv(cid:228)gar (cid:129) ett betydelsefullt och milj(cid:246)v(cid:228)nligt bidrag till en l(cid:246)sning p(cid:229) milj(cid:246)problemet. Sj(cid:246)farten p(cid:229) inre vattenv(cid:228)gar har ju alla m(cid:246)jligheter att bidra till att en del av godstransporterna l(cid:228)ggs om fr(cid:229)n landsv(cid:228)g till vattenv(cid:228)g. Transporterna (cid:246)ver vattenv(cid:228)gar k(cid:228)mpar dock med vissa sv(cid:229)righeter. En stor del av Europas n(cid:228)t av inre vattenv(cid:228)gar och s(cid:228)rskilt de sm(cid:229) vattenv(cid:228)garna underh(cid:229)lls och muddras inte tillr(cid:228)ckligt, vilket betyder att det l(cid:229)ngsamt slammar igen. F(cid:246)r att vi skall kunna ha ett finmaskigt n(cid:228)t av vattenv(cid:228)gar som betj(cid:228)nar ett s(cid:229) stort omr(cid:229)de som m(cid:246)jligt b(cid:246)r myndigheterna se till att dessa vattenv(cid:228)gar till(cid:229)ter fartyg med ett djupg(cid:229)ende p(cid:229) minst 2,5 meter. Kan kommissionen ge mig besked om kommissionen (cid:228)r beredd att ta ett initiativ till att st(cid:246)da att en stor del av de europeiska (sm(cid:228)rre) kanalerna skall underh(cid:229)llas s(cid:229) att de till(cid:229)ter ett djupg(cid:229)ende p(cid:229) minst 2,5 meter?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2841/99 från Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen. Prioritering när det gäller forskning om Arktis och polarregionerna.

eurovoc_concepts:
EU research policy
climate change
polar region
stratospheric pollution

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/145 (2000/C 280 E/161) SKRIFTLIG FR¯GA E-2841/99 fr(cid:229)n Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Prioritering n(cid:228)r det g(cid:228)ller forskning om Arktis och polarregionerna Vilken forskning om Arktis och polarregionerna skall prioriteras, enligt kommissionens tj(cid:228)nstem(cid:228)n och r(cid:229)dgivare? Svar fr(cid:229)n Philippe Busquin p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 februari 2000) Forskning som ber(cid:246)r polarregionerna (Arktis och Antarktis) omfattas av arbetsprogrammet f(cid:246)r omr(cid:229)de 2. 1. 4 Klimatvariationer och pl(cid:246)tsliga klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar (t. ex. den hydrologiska cykeln och dess samband med polarprocesser, kvantifiering av f(cid:246)r(cid:228)ndringar och dess inverkan p(cid:229) och samspel med kryosf(cid:228)ren). Dessutom (cid:228)r forskning om stratosf(cid:228)riskt ozon och effekter i Arktis ett viktigt forskningstema (t. ex. Theseo (cid:129) Third European stratospheric experiment on ozone, det tredje europeiska stratosf(cid:228)riska ozonexperi- mentet). (2000/C 280 E/162) SKRIFTLIG FR¯GA E-2843/99 fr(cid:229)n Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar och variationer p(cid:229) den europeiska kontinentens fastland Vilken prioritet kommer att ges inom forskningsomr(cid:229)de 2. 1. 4 om klimatvariationer och snabba klimatf(cid:246)r- (cid:228)ndringar (cid:229)t arbetet att (cid:246)ka kunskapen om hur klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar samverkar med f(cid:246)r(cid:228)ndringar av den europeiska kontinentens fastland (med anknytning till bland annat berg och sj(cid:246)ar)? (2000/C 280 E/163) SKRIFTLIG FR¯GA E-2844/99 fr(cid:229)n Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: EU-finansierad forskning om klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar (18 januari 2000) Har kommissionen analyserat i vilken utstr(cid:228)ckning den EU-finansierade forskningen om klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar och dess f(cid:246)ljder har riktat uppm(cid:228)rksamheten mot den huvudsakliga landmassan p(cid:229) den europeiska kontinenten, som (cid:228)r av avg(cid:246)rande betydelse f(cid:246)r de flesta europeiska medborgare? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-2843/99 och E-2844/99 ingivet av Philippe Busquin f(cid:246)r kommissionen (14 februari 2000) Omr(cid:229)det (cid:148)Klimatvariationer och snabba klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar(cid:148) omfattar f(cid:246)rst(cid:229)elsen f(cid:246)r klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar och deras tidigare och framtida p(cid:229)verkan p(cid:229) europeiska landmassor. Ett viktigt forskningsomr(cid:229)de (cid:228)r exempelvis vattnets kretslopp och dess samverkan med och p(cid:229)verkan p(cid:229) geosf(cid:228)ren-biosf(cid:228)ren


title: Η μεταρρύθμιση της Επιτροπής - Συμβουλευτικό έγγραφο

eurovoc_concepts:
European Commission
action programme
administration of the Institutions
financial management
institutional reform


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2849/99 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle. Päätös sosiaalivakuutukseen oikeutettujen piirin laajentamisesta ja rajoittamisesta (uusi kuninkaallinen asetus KB 746).

eurovoc_concepts:
Netherlands
free movement of workers
infringement of EU law
pension scheme
residence

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/147 Kyseisen esitteen sivulla 12 kerrotaan mitk(cid:228) ovat hyv(cid:228)ksytyt henkil(cid:246)todistukset. Ainoa hyv(cid:228)ksytty ei- alankomaalainen todistus on muu kuin alankomaalainen passi. EU-kansalaisten ja yhteis(cid:246)n ulkopuolisten kansalaisten kesken ei tehd(cid:228) eroa. Katsooko komissio, ett(cid:228) esitteen mukainen Alankomaiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) on ristiriidassa asiaa koskevan 1. EU-lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n kanssa, erityisesti sen henkil(cid:246)iden vapaata liikkuvuutta ja syrjinn(cid:228)n kieltoa koskevien periaatteiden kanssa? 2. Onko kyse syrjinn(cid:228)st(cid:228), j(cid:228)senvaltioiden ajokortit eiv(cid:228)t? jos alankomaalainen ajokortti kelpaa henkil(cid:246)todistukseksi, mutta muiden 3. Onko kyse syrjinn(cid:228)st(cid:228), jos EU-j(cid:228)senvaltioiden henkil(cid:246)kortteja ei hyv(cid:228)ksyt(cid:228), vaan ainoastaan passit, siit(cid:228) huolimatta, ett(cid:228) kyseiset henkil(cid:246)kortit kelpaavat ulkomaan matkoilla ja Alankomaat hyv(cid:228)ksyy oman henkil(cid:246)korttinsa? Joissakin tapauksissa ulkomainen passi ei yksin(cid:228)(cid:228)n ole riitt(cid:228)v(cid:228), vaan siin(cid:228) on oltava mukana 4. oleskelulupa. Eik(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228)kin ole kyse syrjinn(cid:228)st(cid:228)? 5. Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) saadakseen tilanteeseen muutoksen? 6. Jos Alankomaiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) on yhdenmukainen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen kanssa, mutta esite ei sit(cid:228) ole, voiko komissio siin(cid:228) tapauksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228), ett(cid:228) esitett(cid:228) muutetaan, kun otetaan huomioon, ett(cid:228) esite k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) miellet(cid:228)(cid:228)n sitovaksi ohjeeksi? Antonio Vitorinon komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2000) Komissio ottaa yhteytt(cid:228) Alankomaiden viranomaisiin saadakseen tarvittavat tarkennukset arvoisan parla- mentin j(cid:228)senen ilmoittamiin seikkoihin. Se k(cid:228)sittelee my(cid:246)s tarvittaessa asiaa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (entinen 169 artikla) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn menettelyn mukaisesti. (2000/C 280 E/166) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2849/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s sosiaalivakuutukseen oikeutettujen piirin laajentamisesta ja rajoittamisesta (uusi kuninkaalli- nen asetus KB 746) Alankomaissa tuli 1. tammikuuta voimaan muutos, joka koskee p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) sosiaalivakuutukseen oikeutettu- jen piirin laajentamisesta ja rajoittamisesta (uusi kuninkaallinen asetus KB 746). T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan ne el(cid:228)kkeell(cid:228) olevat, jotka nauttivat pitk(cid:228)aikaista el(cid:228)kett(cid:228) ja asuvat toisessa j(cid:228)senvaltiossa, eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) kuulu vakuutuksen piiriin. Useiden mielest(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on ristiriidassa asetuksen 1408/71 (1) ja yhteis(cid:246)n oikeus- k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n kanssa. 1. Alankomaiden hallitus ei ole t(cid:228)t(cid:228) mielt(cid:228), kuten valtiosihteeri Hoogervorstin Alankomaiden parlamen- tin alahuoneen j(cid:228)senen Verburgille antamasta vastauksesta ilmenee. Valtiosihteeri perustelee kantansa yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen 11. kes(cid:228)kuuta 1998 asiassa C-275/96 A. Kuusij(cid:228)rvi v. Riksf(cid:246)rs(cid:228)kringsverket antamalla p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) ja vuonna 1991 tehdyll(cid:228) asetuksen muutoksella. Puoltaako komissio t(cid:228)t(cid:228) kantaa? Voisiko se ilmoittaa, miten asia C-275/96 liittyy kyseiseen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asiaan, sill(cid:228) kysymyksen esitt(cid:228)j(cid:228) ei havaitse selv(cid:228)(cid:228) yhteytt(cid:228) asian C-275/96 ja kyseisen Alankomaiden asetuksen muuttamisen v(cid:228)lill(cid:228)? Jos komissio katsoo, ett(cid:228) kiisteltyyn asetukseen tehty ristiriitainen muutos on mahdollisesti yhteis(cid:246)n 2. lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vastainen, mihin toimiin se aikoo ryhty(cid:228)? (1) EYVL L 149, 5. 7. 1971, s. 2. C 280 E/148 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) Komission saamien tietojen mukaan on todella niin, ett(cid:228) 1. tammikuuta 2000 l(cid:228)htien Alankomaiden sosiaaliturvaan kuuluvia, aikaisemmin Alankomaissa tapahtuneen ammatinharjoittamisen perusteella my(cid:246)nnett(cid:228)vi(cid:228) pitk(cid:228)aikaisia etuuksia (WAO, AOW) saavat henkil(cid:246)t, jotka asuvat toisessa j(cid:228)senvaltiossa, eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) kuulu pakollisen sosiaalivakuutuksen piiriin Alankomaissa. T(cid:228)st(cid:228) lainmuutoksesta seuraa, ett(cid:228) pakollisia sosiaaliturvamaksuja ei en(cid:228)(cid:228) pid(cid:228)tet(cid:228) ja ett(cid:228) kyseisill(cid:228) henkil(cid:246)ill(cid:228) ei ole en(cid:228)(cid:228) oikeutta esimerkiksi perhe-etuuksiin (AKW), lesken- ja orvonel(cid:228)kkeeseen (ANW) tai korvauksiin sairaudesta aiheutuvista erityis- kuluista (AWBZ). V(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 65-vuotiailla on kuitenkin oikeus ottaa vapaaehtoinen vakuutus (ANW) j(cid:228)lkeenj(cid:228)(cid:228)vien sosiaaliturvan varmistamiseksi. On syyt(cid:228) tutkia t(cid:228)m(cid:228)n lainmuutoksen p(cid:228)tevyytt(cid:228) suhteessa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n, erityisesti sosiaa- liturvaj(cid:228)rjestelmien soveltamisesta yhteis(cid:246)n alueella liikkuviin palkattuihin ty(cid:246)ntekij(cid:246)ihin ja heid(cid:228)n per- heenj(cid:228)seniins(cid:228) 14. kes(cid:228)kuuta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 (1) tiettyihin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiin, joita yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on tulkinnut muun muassa asiassa C-275/96 (2), Kuusij(cid:228)rvi, 11. 6. 1998 antamassaan tuomiossa. Tuomioistuin katsoi siin(cid:228), ett(cid:228) asetus (ETY) N:o 1408/71 ei ole ristiriidassa j(cid:228)senvaltion sellaisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n kanssa, jonka mukaan ty(cid:246)nteon lopettaneeseen henkil(cid:246)(cid:246)n sovelletaan j(cid:228)senvaltion lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)nen asuinpaikkansa on edelleen kyseisess(cid:228) valtiossa. Tuomioistuin my(cid:246)s katsoi, ett(cid:228) t(cid:228)llainen henkil(cid:246) menett(cid:228)(cid:228) oikeutensa j(cid:228)senvaltion lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n perus- teella my(cid:246)nnett(cid:228)viin perhe-etuuksiin, jos h(cid:228)n on muuttanut toiseen j(cid:228)senvaltioon ja asuu siell(cid:228) perheens(cid:228) kanssa. Komissio on saanut useita valituksia henkil(cid:246)ilt(cid:228), joita kyseinen Alankomaiden lakiuudistus koskee, ja on sen vuoksi pyyt(cid:228)nyt Alankomaiden viranomaisilta lis(cid:228)tietoja asiasta voidakseen ottaa kantaa t(cid:228)h(cid:228)n monitahoiseen kysymykseen. Komissio on saanut Alankomaiden viranomaisilta yksityiskohtaisen vastauk- sen, jonka se tutkii huolellisesti. (1) (2) EYVL L 28, 30. 1. 1997 (oikaisu). Kok. 1998, s. I-3419. (2000/C 280 E/167) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2851/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: EU:n kansalaisten syrjint(cid:228) niin sanotun koppeling-lain t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa Alankomaissa lokakuuta 1998 kysymykseeni E-2744/98 (1), joka koski EU-kansalaisten syrjint(cid:228)(cid:228) Komissio vastasi 20. julkisten palveluiden k(cid:228)ytt(cid:246)oikeudesta) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa. Vastauksessaan komissio koppeling-lain (laki totesi (cid:148)[komissio] ottaa yhteytt(cid:228) Alankomaiden viranomaisiin ottaakseen selv(cid:228)(cid:228) kyseisen lain soveltamis- alasta ja kirjallisista ohjeista (koppelingswet)(cid:148). Mit(cid:228) seurauksia komission yhteydenotolla oli? Katsooko komissio, ett(cid:228) koppeling-lain ja EU-kansalaisten v(cid:228)linen asia on nyt j(cid:228)rjestetty niin, ett(cid:228) syrjint(cid:228)(cid:228) ei esiinny? (1) EYVL C 118, 29. 4. 1999, s. 132. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2000) Komission on tiedustellut asiasta Alankomaiden viranomaisilta. N(cid:228)m(cid:228) ovat vahvistaneet, ett(cid:228) asuinpaikka- oikeuden Alankomaissa omaavia yhteis(cid:246)n kansalaisia kohdellaan yhdenvertaisesti Alankomaiden kansalais- ten kanssa, kuten yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ja sit(cid:228) tulkitseva tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) edellytt(cid:228)v(cid:228)t. Toisin sanoen yhteis(cid:246)n kansalaisilla on samat oikeudet kuin Alankomaiden kansalaisilla sosiaaliturvaan ja sosiaalisiin etuihin


title: QUESTION ÉCRITE E-2787/99 posée par Bart Staes (Verts/ALE) à la Commission. Financements communautaires en faveur de l'école de langue et de culture sarde de Quartu S. Elena.

eurovoc_concepts:
EU programme
Italy
Sardinia
educational institution
minority language

text: C 280 E/128 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (15 fØvrier 2000) La Commission a rØcemment Øtendu les destinations Øligibles pour le subventionnement des exportations d(cid:146)oranges (cid:224) toutes les destinations, c(cid:146)est-(cid:224)-dire, entre autres, (cid:224) tous les pays tiers rŁglement (CE) no 67/2000 de la Commission, du 12 janvier 2000, fixant les restitutions (cid:224) l(cid:146)exportation dans le secteur des fruits et lØgumes (1). Cette mesure simplifie considØrablement les procØdures administratives pour obtenir le paiement de la restitution. En ce qui concerne les citrons, le taux de restitution a ØtØ augmentØ de 35 (cid:224) 45 tonnes en raison des difficultØs d(cid:146)Øcoulement actuelles de ce produit vers les pays tiers. Pour le surplus, la Commission prie l(cid:146)Honorable Parlementaire de bien vouloir se rØfØrer aux rØponses (cid:224) ses questions E-393/99 (2) et E-2327/99 (3). (1) (2) (3) JO L 9 du 13. 1. 2000. JO C 341 du 29. 11. 1999. JO C 219 E du 1. 8. 2000, p. 147. (2000/C 280 E/138) QUESTION (cid:201)CRITE E-2787/99 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Financements communautaires en faveur de l(cid:146)Øcole de langue et de culture sarde de Quartu S. Elena Dans la commune de Quartu S. Elena, la premiŁre Øcole de langue sarde de Sardaigne risque de devoir fermer ses portes du fait que les financements espØrØs de la rØgion Sardaigne et de l(cid:146)Union europØenne ne sont toujours pas parvenus et on risque d(cid:146)annuler les cours pour l(cid:146)annØe scolaire 1999-2000, pour laquelle il y a de trŁs nombreux inscrits. Quartu S. Elena, commune pionniŁre dans l(cid:146)utilisation officielle du sarde (y compris dans les documents internes (cid:224) la commune), pourrait interrompre une initiative culturelle qui a remportØ en 1998 un extraordinaire succŁs: onze cycles scolaires et presque trois cents participants. L(cid:146)Øcole avait comme objectif que tous arrivent (cid:224) comprendre, lire et Øcrire en sarde: ce projet de promotion a commencØ (cid:224) se dØvelopper avec l(cid:146)arrivØe de financements rØgionaux de la loi 26, de 20 000 Øcus de l(cid:146)Union europØenne et d(cid:146)un financement de 50 millions de lires de la commune, soit un total d(cid:146)environ 150 millions de lires italiennes qui a permis de commencer par des le(cid:231)ons gratuites pour les adultes et les enfants. (cid:192) prØsent, ne disposant plus de fonds pour poursuivre l(cid:146)initiative, la commune de Quartu S. Elena a lancØ un appel (cid:224) l(cid:146)Union europØenne et (cid:224) la rØgion Sardaigne afin que les financements ne soient pas rØduits. AprŁs avoir transmis les demandes pour financer le projet «Deu fueddu su sardu», l(cid:146)administration communale a conclu une alliance avec une Øcole catalane de Xabia dans la rØgion de Valence et avec l(cid:146)universitØ de Corse en prØparant un cycle de le(cid:231)ons qui aurait dØj(cid:224) dß commencer. Quartu a ensuite postulØ (cid:224) un avis de concours international dont l(cid:146)objectif Øtait de sauvegarder et de promouvoir la richesse du patrimoine culturel europØen formØ d(cid:146)une mosa(cid:239)que de plus de cinquante communautØs linguistiques. Compte tenu de l(cid:146)importance et du sØrieux de ce projet didactique et culturel consacrØ (cid:224) une langue rØgionale et minoritaire reconnue officiellement par le Bureau europØen des langues de moindre diffusion, la Commission estime-t-elle indispensable d(cid:146)intervenir immØdiatement pour financer les activitØs de l(cid:146)Øcole de langue et de culture sarde de Quartu S. Elena,empŒchant ainsi la fermeture de celle-ci? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (10 fØvrier 2000) L(cid:146)apprentissage et la diffusion des langues minoritaires contribuent (cid:224) maintenir la diversitØ linguistique et culturelle de l(cid:146)Union. La CommunautØ promeut les langues rØgionales et minoritaires autochtones de l(cid:146)Union par la mise en (cid:156)uvre de l(cid:146)action «Promotion et sauvegarde des langues et cultures rØgionales et minoritaires», financØe par la ligne budgØtaire B3-1000. 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/129 L(cid:146)Øcole de langue sarde de Quartu S. Elena a bØnØficiØ de l(cid:146)aide communautaire pour le lancement du projet en tant que projet pilote en 1998. La prioritØ de l(cid:146)aide communautaire et sa nØcessaire valeur ajoutØe porte (cid:224) privilØgier les nouvelles initiatives qui ne pourraient Œtre rØalisØes sans l(cid:146)aide de l(cid:146)action de la CommunautØ. Si le projet a ØtØ reprØsentØ en 1999, il n(cid:146)a pu Œtre retenu qu(cid:146)en liste de rØserve, d(cid:146)autres projets s(cid:146)Øtant rØvØlØs de meilleure qualitØ ou plus pressants, et malheureusement la limite budgØtaire n(cid:146)a pas permis de le financer. (2000/C 280 E/139) QUESTION (cid:201)CRITE P-2788/99 posØe par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) la Commission (7 janvier 2000) Objet: Discrimination (cid:224) l(cid:146)encontre des rØgions ØloignØes et pØriphØriques de l(cid:146)Union europØenne lors de l(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)action «VariabilitØ climatique et changements climatiques soudains» dans le cadre du programme EESD La Commission peut-elle donner l(cid:146)assurance que lors de l(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)action 2. 1. 4 «VariabilitØ climatique et changements climatiques soudains» dans le cadre du programme EESD, elle veillera (cid:224) ce que les rØgions ØloignØes et pØriphØriques de l(cid:146)Union europØenne, qui Øchappent (cid:224) l(cid:146)influence directe de l(cid:146)homme et revŒtent dŁs lors une importance fondamentale pour la comprØhension de la variabilitØ climatique naturelle et oø les recherches peuvent Œtre onØreuses, ne seront pas dØfavorisØes pour des raisons de coßt? RØponse donnØe par M. Busquin au nom de la Commission (11 fØvrier 2000) la Comme pour tous les thŁmes de l(cid:146)action-clØ concernant le climat et biodiversitØ (qui comprend Øgalement des travaux de recherche sur la variabilitØ du climat et les changements climatiques soudains) prØvue par le programme de recherche spØcifique concernant l(cid:146)Ønergie, l(cid:146)environnement et le dØveloppement durable (1), la qualitØ et la pertinence des liens avec le programme de travail sont les principaux critŁres d(cid:146)Øvaluation des propositions. Le manuel d(cid:146)Øvaluation des propositions prØsentØes au titre du CinquiŁme programme-cadre prØcise bien que les projets sont choisis en fonction de la qualitØ, en toute impartialitØ et dans le respect du principe de l(cid:146)ØgalitØ de traitement. le changement climatique, Il est Øvident que l(cid:146)on continuera de soutenir des projets de recherche de haute qualitØ, sous rØserve des recommandations faites par les Øvaluateurs et du budget disponible. Plusieurs projets qui sont en train d(cid:146)Œtre rØalisØs dans le cadre du QuatriŁme programme-cadre de recherche et de dØveloppement technolo- gique concernent des rØgions «ØloignØes et pØriphØriques» de la CommunautØ et des rØgions extØrieures (cid:224) la CommunautØ, comme l(cid:146)Arctique et l(cid:146)Antarctique. (1) JO L 64 du 12. 3. 1999. (2000/C 280 E/140) QUESTION (cid:201)CRITE P-2789/99 posØe par Paul Coßteaux (UEN) (cid:224) la Commission (7 janvier 2000) Objet: (cid:201)tiquetage en langue fran(cid:231)aise des produits vendus en France/conformitØ avec la directive sur l(cid:146)Øtiquetage L(cid:146)avocat gØnØral Ruiz-Jarabo Colomer estime que la lØgislation fran(cid:231)aise, qui impose un Øtiquetage en langue fran(cid:231)aise sur les denrØes alimentaires en France, est contraire (cid:224) la directive europØenne sur l(cid:146)Øtiquetage


title: PERGUNTA ESCRITA E-2724/99 apresentada por Rosa Miguélez Ramos (PSE) à Comissão. Projecto Aeolus.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
competence of the Member States
environmental impact
power plant
wind energy

text: C 280 E/114 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/120) PERGUNTA ESCRITA E-2724/99 apresentada por Rosa MiguØlez Ramos (PSE) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Projecto Aeolus A UE financia, no (cid:226)mbito do programa Leonardo e atravØs do projecto Aeolus, a investiga(cid:231)ªo e forma(cid:231)ªo profissional em energias alternativas. Entre elas figura a energia e(cid:243)lica que, a par das vantagens que oferece, contØm alguns inconvenientes, tais como os altos n(cid:237)veis de ru(cid:237)do gerados pelos aparelhos e o impacto visual que estes engenhos de grandes dimensıes produzem sobre a paisagem, instalados frequentemente em zonas de alto valor paisag(cid:237)stico. Dada a exigŒncia comunitÆria de que, atØ ao ano 2010, se produza pelo menos 10 % da energia elØctrica atravØs de energias renovÆveis e dado o nœmero, que aumenta de ano para ano, de parques e(cid:243)licos que se instalam por toda a parte, ponderou a Comissªo a necessidade de solicitar um estudo de impacto ambiental para os parques e(cid:243)licos cuja instala(cid:231)ªo seja financiada por fundos comunitÆrios? Estaria a Comissªo disposta a efectuar um estudo das condi(cid:231)ıes que permitirªo reduzir, na medida do poss(cid:237)vel, o referido impacto? Resposta dada pela ComissÆria Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (22 de Fevereiro de 2000) O ponto 3i do Anexo II da Directiva 97/11/CEE do Conselho, que altera a Directiva 85/337/CEE relativa (cid:224) avalia(cid:231)ªo dos efeitos de determinados projectos pœblicos e privados no ambiente (1), prevŒ a realiza(cid:231)ªo de uma avalia(cid:231)ªo dos efeitos no ambiente (AEA) para as instala(cid:231)ıes destinadas (cid:224) explora(cid:231)ªo da energia e(cid:243)lica para a produ(cid:231)ªo de energia. O artigo 4o da directiva mencionada indica que, para os projectos enumerados no Anexo II, os Estados- -membros podem decidir se os projectos devem ou nªo ser submetidos a uma AEA, com base num exame caso a caso ou com base em limiares ou critØrios estabelecidos pelo Estado-membro. Compete, pois, ao Estado-membro determinar se um projecto deve ou nªo ser submetido a uma AEA. Em caso afirmativo, poderªo prever-se medidas destinadas a reduzir o seu impacto no ambiente. (1) JO L 73 de 14. 3. 1997. (2000/C 280 E/121) PERGUNTA ESCRITA E-2725/99 apresentada por Rosa MiguØlez Ramos (PSE) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Sinistralidade laboral na pesca A sinistralidade laboral na actividade da pesca atinge nœmeros alarmantes na Uniªo Europeia. Concreta- mente, as condi(cid:231)ıes especiais em que trabalham os pescadores provocam acidentes mortais. Dispıe a Comissªo de dados por pa(cid:237)ses sobre a evolu(cid:231)ªo da sinistralidade laboral na actividade da pesca nos œltimos anos? Poderia fornecer dados pormenorizados sobre a mortalidade no sector? Poderia a Comissªo fornecer o nœmero de mortos por naufrÆgio e o nœmero de mortos resultante de outro tipo de causas (acidentes a bordo, etc. )? Que medidas estÆ a Comissªo a adoptar ou tenciona adoptar para reduzir estes acidentes?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2741/99 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission. Initiativen zur Förderung einer Multikulturalität, die über den Schutz der regionalen Identität hinaus auch die Identität der in den Mitgliedstaaten ansässigen Einwanderer schützt.

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
Friesland
Netherlands
education of foreigners
language teaching
regional language

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/121 (2000/C 280 E/128) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2741/99 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Initiativen zur F(cid:246)rderung einer Multikulturalit(cid:228)t, die (cid:252)ber den Schutz der regionalen Identit(cid:228)t hinaus auch die Identit(cid:228)t der in den Mitgliedstaaten ans(cid:228)ssigen Einwanderer sch(cid:252)tzt In verschiedenen Mitgliedstaaten, auch in den Niederlanden, wird an Universit(cid:228)ten, privaten und (cid:246)ffentli- chen Schulen mit Unterrichtsmethoden f(cid:252)r Einwanderer aus der Gemeinschaft oder au(cid:223)erhalb experimen- tiert, wonach die Sprache des Wohnsitzlandes in der jeweiligen Kultur und Muttersprache der Zielgruppe gelehrt wird. Diese Methoden erweisen sich als sehr wirksam und werden erfolgreich auch in manchen Regionen angewandt, wie beispielsweise in Friesland, wo die dortige Regional- bzw. Minderheitssprache f(cid:252)r Ein- wanderer gelehrt wird; f(cid:252)r die dies einen weiteren Schritt zur vollst(cid:228)ndigen Integration bedeutet. Die Aufwertung der eigenen Identit(cid:228)t auf jeder Ebene erm(cid:246)glicht u. a. eine bessere und wirksamere Bek(cid:228)mpfung von Rassismus und Fremdenfeindlichkeit sowie des Entstehens von politischem und kulturellem Extremis- mus. Kann die Kommission angeben, wie sie dazu steht, solche Initiativen zu pr(cid:252)fen und eine Finanzierung auf europ(cid:228)ischer Ebene vorzusehen, um multikulturelle Unterrichtsmethoden zu f(cid:246)rdern, die die Identit(cid:228)t aller B(cid:252)rger auf jeder Ebene achten, nicht nur die lokale und regionale Identit(cid:228)t, sondern die Identit(cid:228)t der auf dem Gebiet der Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union legal ans(cid:228)ssigen Einwanderer? Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission (1. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission unterst(cid:252)tzt seit langem Initiativen zur F(cid:246)rderung der Multikulturalit(cid:228)t und der Integration von in den Mitgliedstaaten ans(cid:228)ssigen Zuwanderern. Diese Tradition reicht zur(cid:252)ck bis zur Genehmigung der Richtlinie 77/486/EWG des Rates vom 25. Juli 1977 (cid:252)ber die schulische Betreuung der Kinder von Wanderarbeitnehmern (1). Seit 1977 hat die Kommission in ihre Arbeitsprogramme stets die (cid:132)interkulturelle Erziehung(cid:147) als Mittel zur positiven und aktiven Bew(cid:228)ltigung von sozialer und kultureller Vielfalt einbezogen. Dieser Geist erf(cid:252)llte das gesamte SOKRATES-Programm, in dem eine spezielle Aktion im Rahmen von Comenius sich mit der interkulturellen Erziehung und den Kindern von Wanderarbeitnehmern befa(cid:223)te. Die unter diese Aktion fallenden Initiativen werden auch im Verlauf der zweiten Phase des SOKRATES-Programms gef(cid:246)rdert und bezuschu(cid:223)t, da die interkulturelle Bildung k(cid:252)nftige Generationen auf ein Zusammenleben in einer demokratischen, pluralistischen Gesellschaft vorbereitet und zur Chancengleichheit f(cid:252)r alle B(cid:252)rger beitr(cid:228)gt. Wie der Herr Abgeordnete vielleicht wei(cid:223), stellt die Kommission au(cid:223)er f(cid:252)r die T(cid:228)tigkeiten des SOKRATES- Programms auch Beihilfen f(cid:252)r Ma(cid:223)nahmen zur F(cid:246)rderung und zum Schutz der Regional- und Minder- heitensprachen und -kulturen bereit. Zu den vorrangigen Bereichen geh(cid:246)ren Bildungsprojekte und Lehr- material. Diese Aktion soll den autochthonen Sprachen zugute kommen, die von jeher von einem Teil der Bev(cid:246)lkerung in den Mitgliedstaaten bzw. in den L(cid:228)ndern des Europ(cid:228)ischen Wirtschaftsraums (EWR) gesprochen werden. Die Kommission pr(cid:252)ft derzeit die M(cid:246)glichkeit, ein einschl(cid:228)giges mehrj(cid:228)hriges Aktions- programm vorzuschlagen. (1) ABl. L 199 vom 6. 8. 1977


title: QUESTION ÉCRITE E-2853/99 posée par Ilda Figueiredo (GUE/NGL) à la Commission. Stratégie de délocalisation de la multinationale Ford.

eurovoc_concepts:
Portugal
collective dismissal
employment policy
industrial restructuring
multinational enterprise
transfer of businesses

text: C 219 E/186 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (11 fØvrier 2000) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (2000/C 219 E/240) QUESTION (cid:201)CRITE E-2853/99 posØe par Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: StratØgie de dØlocalisation de la multinationale Ford (18 janvier 2000) La politique de dØlocalisation des multinationales produit toujours ses effets au Portugal, oø elle touche les travailleurs. L(cid:146)un des exemples les plus rØcents est celui de la multinationale nord-amØricaine Ford, dont la politique de restructuration prØvoit l(cid:146)abandon de l(cid:146)usine d(cid:146)Azambuja, sa revente (cid:224) Opel et la cessation de l(cid:146)assemblage du modŁle «Transit» au Portugal, dans le courant du premier trimestre de l(cid:146)an 2000. L(cid:146)emploi de plus de 300 travailleurs est en jeu. Quelles mesures la Commission compte-t-elle prendre afin de mettre un terme (cid:224) cette stratØgie de Ford et de dØfendre les emplois des travailleurs? RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (16 mars 2000) Tout en regrettant l(cid:146)impact social nØgatif de la dØcision annoncØe par Ford relative (cid:224) son usine de la Commission rappelle (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire qu(cid:146)il ne lui appartient pas Azambuja, Portugal, d(cid:146)interfØrer dans les dØcisions prises par les entreprises, telles que celle visØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire, sauf s(cid:146)il s(cid:146)avŁre que le droit communautaire n(cid:146)a pas ØtØ respectØ. Rien n(cid:146)indique (cid:224) ce stade (et rien n(cid:146)est mentionnØ dans la question) que ceci soit le cas. lØgislations (cid:201)tats membres En tout Øtat de cause, la Commission rappelle qu(cid:146)au moins trois directives communautaires pourraient s(cid:146)avØrer applicables au cas d(cid:146)espŁce: la directive 98/59/CE du Conseil du 20 juillet 1998 concernant le la direc- rapprochement des tive 77/187/CEE du Conseil, du 14 fØvrier 1977, concernant le rapprochement des lØgislations des (cid:201)tats membres relatives au maintien des droits des travailleurs en cas de transferts d(cid:146)entreprises, d(cid:146)Øtablissements ou de parties d(cid:146)Øtablissements (2); et la directive 94/45/CE du Conseil, du 22 septembre 1994, concernant l(cid:146)institution d(cid:146)un comitØ d(cid:146)entreprises europØen ou d(cid:146)une procØdure dans les entreprises de dimension communautaire et groupes d(cid:146)entreprises de dimension communautaire en vue d(cid:146)informer et de consulter les travailleurs (3). relatives aux licenciements collectifs (1), (1) (2) (3) JO L 225 du 12. 8. 1998. JO L 61 du 5. 3. 1977 (directive rØvisØe par la directive 98/50/CE (cid:129) JO L 201 du 17. 7. 1998). JO L 254 du 30. 9. 1994. (2000/C 219 E/241) QUESTION (cid:201)CRITE E-0032/00 posØe par Anna Karamanou (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Construction d(cid:146)une centrale nuclØaire (cid:224) Akuyu (19 janvier 2000) Alors que la Turquie s(cid:146)apprŒte (cid:224) prendre une dØcision dØfinitive quant (cid:224) la construction d(cid:146)une centrale nuclØaire (cid:224) Akuyu, dans une rØgion exposØe aux risques sismiques, de nouveaux ØlØments ont ØtØ portØs (cid:224) la connaissance du public, qui viennent s(cid:146)ajouter aux prØcØdentes questions consacrØes (cid:224) ce sujet


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2844/99 di Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) alla Commissione. Ricerca finanziata dall'UE per quanto riguarda il cambiamento climatico.

text: 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/145 (2000/C 280 E/161) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2841/99 di Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Attivit(cid:224) di ricerca prioritarie concernenti le regioni polari e artiche Pu(cid:242) la Commissione indicare quali sono le attivit(cid:224) di ricerca concernenti qualificate come prioritarie dai servizi della Commissione o dai loro consulenti? le regioni polari e artiche Risposta data dal signor Busquin in nome della Commissione (10 febbraio 2000) I compiti di ricerca relativi alle regioni polari (Artide e Antartide) sono descritti nel programma di lavoro nell(cid:146)ambito dell(cid:146)area 2. 1. 4 Variabilit(cid:224) del clima e mutamenti climatici (ad esempio il ciclo idrologico e le sue connessioni con i processi polari, la quantificazione dei suoi cambiamenti ed impatti sulla criosfera e le relative interazioni). Inoltre, la ricerca sull(cid:146)ozono stratosferico e gli impatti che esercita sulla regione artica continua ad essere un importante compito di ricerca (si veda ad esempio Theseo, il terzo esperimento europeo sull(cid:146)ozono stratosferico). improvvisi (2000/C 280 E/162) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2843/99 di Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Cambiamenti climatici e variazioni della superficie del continente europeo Pu(cid:242) la Commissione indicare quale priorit(cid:224) verr(cid:224) se del caso attribuita, nel quadro delle attivit(cid:224) di ricerca di cui al punto 2. 1. 4. la variabilit(cid:224) del clima e i cambiamenti climatici repentini), alla comprensione del modo in cui i cambiamenti climatici interagiscono con le variazioni della superficie del continente europeo (incluse montagne e laghi)? (concernenti (2000/C 280 E/163) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2844/99 di Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Ricerca finanziata dall(cid:146)UE per quanto riguarda il cambiamento climatico La Commissione ha intrapreso un(cid:146)analisi della portata in cui la ricerca finanziata dall(cid:146)UE sul cambiamento climatico e sull(cid:146)impatto futuro sia stata rivolta alla principale massa terrestre del continente europeo che interessa la maggioranza dei cittadini UE? Risposta comune data dal sig. Busquin in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-2843/99 e E-2844/99 (14 febbraio 2000) Nel compito di ricerca «variabilit(cid:224) del clima e cambiamenti climatici improvvisi» rientra anche la comprensione dei cambiamenti del clima e dei relativi impatti passati e futuri sulla superficie terrestre europea. Ad esempio, il ciclo idrologico e le sue interazioni ed impatti con la geosfera e la biosfera rappresentano importanti compiti di ricerca


title: PREGUNTA ESCRITA E-2748/99 de Gérard Deprez (PPE-DE) a la Comisión. Normas comunes relativas a un sistema de compensación por denegación de embarque.

eurovoc_concepts:
air transport
application of EU law
consumer information
consumer protection
indemnification
legal process
regulation (EU)
reservation
transport user

text: 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/45 graves en los que intervengan sustancias peligrosas (2), por la que se derog(cid:243) la Directiva 82/501/CEE del Consejo, de 24 de junio de 1982, relativa a los riesgos de accidentes graves en determinadas actividades industriales (3), si la instalaci(cid:243)n en cuesti(cid:243)n se ajustara a las definiciones establecidas en los art(cid:237)culos 2 y 3 de la Directiva 96/82/CE. El art(cid:237)culo 4 de la Directiva 84/360/CEE establece que, en el caso de las instalaciones en funcionamiento despuØs del 1 de julio de 1987, o que hayan sido construidas o autorizadas despuØs de esa fecha, «la autorizaci(cid:243)n s(cid:243)lo se podrÆ conceder cuando la autoridad competente se haya asegurado de: 1) que se han tomado todas las medidas adecuadas de prevenci(cid:243)n de la contaminaci(cid:243)n atmosfØrica, incluyendo la utilizaci(cid:243)n de la mejor tecnolog(cid:237)a disponible, a condici(cid:243)n de que la aplicaci(cid:243)n de dichas medidas no ocasione gastos excesivos; 2) que la explotaci(cid:243)n de la instalaci(cid:243)n no producirÆ contaminaci(cid:243)n atmosfØrica de un nivel significativo debido, en particular, a la emisi(cid:243)n de sustancias enumeradas en el Anexo II; 3) que no se superarÆ ningœn valor l(cid:237)mite de emisi(cid:243)n aplicable; 4) que se tendrÆn en cuenta todos los valores l(cid:237)mites de calidad del aire aplicables». El art(cid:237)culo 12 establece lo siguiente: «Los Estados miembros seguirÆn la evoluci(cid:243)n de la mejor tecnolog(cid:237)a disponible y de la situaci(cid:243)n del medio ambiente. A la vista de dicho examen, impondrÆn, si es necesario, unas condiciones adecuadas a las instalaciones autorizadas de conformidad con la presente Directiva, teniendo en cuenta, por un lado, dicha evoluci(cid:243)n y, por otro, la conveniencia de que no ocasionen gastos excesivos a las instalaciones de que se trate, en atenci(cid:243)n, en particular, a la situaci(cid:243)n econ(cid:243)mica de las empresas pertenecientes a la categor(cid:237)a considerada. » El art(cid:237)culo 5 de la Directiva 96/82/CE, y anteriormente el art(cid:237)culo 3 de la Directiva 82/501/CEE, obliga al industrial a tomar cuantas medidas sean necesarias para prevenir accidentes graves y limitar sus consecuencias para las personas y el medio ambiente. El art(cid:237)culo 14 de la Directiva 96/82/CE, y anteriormente el art(cid:237)culo 10 de la Directiva 82/501/CEE, establece que, tan pronto como sea posible despuØs de un accidente grave, el industrial deberÆ notificarlo a las autoridades competentes y proporcio- narles informaci(cid:243)n sobre las circunstancias del accidente, las sustancias peligrosas que intervengan en el mismo, los datos disponibles para evaluar los efectos del accidente en las personas y el medio ambiente, y las medidas de emergencia adoptadas. Por su parte, las autoridades competentes deberÆn cerciorarse de que industrial toma las medidas paliativas necesarias. Asimismo, deberÆn recoger toda la informaci(cid:243)n el necesaria para un anÆlisis completo del accidente. Al no estar al corriente de la situaci(cid:243)n descrita por Su Seæor(cid:237)a, la Comisi(cid:243)n adoptarÆ las medidas oportunas para recoger informaci(cid:243)n detallada al respecto y garantizar la observancia de la normativa comunitaria. Los trabajadores expuestos a sustancias qu(cid:237)micas estÆn cubiertos por las medidas establecidas en la normativa comunitaria sobre salud y seguridad en el lugar de trabajo; a saber: las Directivas 80/1107/ CEE (4), 89/391/CEE (5), 89/654/CEE (6), 89/655/CEE (6), 89/656/CEE (6), 90/394/CEE (7) y 98/24/CEE (8) del Consejo. De conformidad con el art(cid:237)culo 137 del Tratado CE (antiguo art(cid:237)culo 118A), dichas Directivas establecen los requisitos m(cid:237)nimos que han de cumplirse en el lugar de trabajo a fin de garantizar que se han adoptado todas las medidas necesarias para prevenir o controlar de manera adecuada la exposici(cid:243)n de los trabajadores a las sustancias qu(cid:237)micas. (1) DO L 188 de 16. 7. 1984. (2) DO L 10 de 14. 1. 1997. (3) DO L 230 de 5. 8. 1982. (4) DO L 327 de 3. 12. 1980. (5) DO L 183 de 29. 6. 1989. (6) DO L 393 de 30. 12. 1989. (7) DO L 196 de 26. 7. 1990. (8) DO L 131 de 5. 5. 1998. (2000/C 330 E/050) PREGUNTA ESCRITA E-2748/99 de GØrard Deprez (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Normas comunes relativas a un sistema de compensaci(cid:243)n por denegaci(cid:243)n de embarque ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n facilitar informaci(cid:243)n sobre el grado actual de aplicaci(cid:243)n de las disposiciones del Reglamento 295/91 (1) del Consejo, por el que se establecen normas comunes relativas a un sistema de compensaci(cid:243)n por denegaci(cid:243)n de embarque en el transporte aØreo regular, y precisar, en particular: C 330 E/46 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 1. 2. 3. ¿QuØ transportadores aØreos le han notificado las disposiciones que han adoptado para cumplir con las obligaciones que les incumben? ¿CuÆles son las compensaciones efectivas recibidas por los viajeros segœn estas disposiciones? ¿CuÆl es el grado de informaci(cid:243)n efectivo facilitado en las agencias o aeropuertos a los viajeros a los que se ha denegado el embarque? Por otra parte, habida cuenta de que la propuesta por la que se modifica este Reglamento estÆ bloqueada en el Consejo y visto el grado, muy elevado, de incumplimiento de las disposiciones previstas, piensa la Comisi(cid:243)n interponer un recurso o emprender cualquier otra acci(cid:243)n frente a las compaæ(cid:237)as aØreas que no las respetan, a la espera de la adopci(cid:243)n de una reglamentaci(cid:243)n mÆs eficaz? (1) DO L 36 de 8. 2. 1991, p. 5. Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de marzo de 2000) El Reglamento (CEE) no 295/91, adoptado por el Consejo en 1991, prevØ un sistema de notificaci(cid:243)n de las normas aplicables por las compaæ(cid:237)as aØreas en las salidas de aereopuertos comunitarios en caso de negaci(cid:243)n del embarque. Esta notificaci(cid:243)n se dirige tanto al Estado miembro afectado como a la Comisi(cid:243)n. 58 compaæ(cid:237)as aØreas han procedido a dicha notificaci(cid:243)n a la Comisi(cid:243)n (vØase lista remitida a su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a general del Parlamento). El Reglamento prevØ l(cid:237)mites de compensaci(cid:243)n m(cid:237)nima (150 € para vuelos de hasta 3500 kil(cid:243)metros y 300 € para vuelos de mÆs de 3500 kil(cid:243)metros) que pueden limitarse al precio del billete hasta el destino final. Por otra parte, establece en general que las normas aplicables por las compaæ(cid:237)as aØreas se pondrÆn a disposici(cid:243)n del pœblico en las agencias y mostradores de registro de la compaæ(cid:237)a. La compaæ(cid:237)as aØreas y las agencias podrÆn elegir las medidas adecuadas para cumplir esta obligaci(cid:243)n. Actualmente, el Tratado CE no constituye para la Comisi(cid:243)n un marco adecuado para iniciar una acci(cid:243)n contra una compaæ(cid:237)a aØrea con objeto de garantizar el respeto de las normas de compensaci(cid:243)n en casos individuales. El Reglamento crea derechos directamente en favor de los pasajeros, de modo que Østos tienen la posibilidad de presentar un recurso ante los tribunales nacionales para hacer respetar estos derechos. La Comisi(cid:243)n tiene conocimiento de un nœmero relativamente limitado de procedimientos los Estados miembros tienen la posibilidad de introducir sanciones iniciados en este sentido. AdemÆs, complementarias en caso de violaci(cid:243)n del Reglamento. En espera de la aprobaci(cid:243)n por el Consejo de una propuesta de la Comisi(cid:243)n por la que se modifica en Reglamento actual (1) y, en particular, tras los œltimos progresos tecnol(cid:243)gicos (billete electr(cid:243)nico) y operativos (acuerdos entre compaæ(cid:237)as), la Comisi(cid:243)n ha iniciado recientemente un examen profundo del estado de aplicaci(cid:243)n del Reglamento (CEE) no 295/91. Este examen deber(cid:237)a conducir a un balance de las prÆcticas aplicadas por las compaæ(cid:237)as aØreas y las autoridades nacionales en los Estados miembros para garantizar la aprobaci(cid:243)n de dichas normas y una protecci(cid:243)n mejor de los pasajeros, as(cid:237) como del impacto de los citados progresos tecnol(cid:243)gicos en la aplicaci(cid:243)n de las normas por los tribunales nacionales. (1) DO C 351 de 18. 11. 1998. (2000/C 330 E/051) PREGUNTA ESCRITA E-2761/99 de Mauro Nobilia (UEN) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Subvenciones a los servicios mar(cid:237)timos para las islas (apartado 2 del art(cid:237)culo 88 del Tratado CE con respecto a la ayuda C/64/99 (cid:129) ex NN 68/99) Considerando: (cid:129) que las subvenciones de referencia tienen como objetivo establecer, en el Æmbito de los servicios mar(cid:237)timos para las islas, una continuidad territorial entre estas islas y el continente;


title: QUESTION ÉCRITE E-2839/99 posée par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) à la Commission. Changements climatiques dans les programmes de recherche antérieurs et dans le cinquième programme-cadre.

eurovoc_concepts:
EU research policy
climate change

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/119 (2000/C 303 E/118) QUESTION (cid:201)CRITE E-2839/99 posØe par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Changements climatiques dans les programmes de recherche antØrieurs et dans le cinquiŁme programme-cadre Existe-t-il dans les programmes de recherche antØrieurs ainsi que dans le cinquiŁme programme-cadre des champs d(cid:146)investigation ou des mØthodologies de recherche qui prØsentent un intØrŒt pour la comprØhen- sion des processus relatifs aux changements climatiques? Dans l(cid:146)affirmative, y figurent-ils parce que les crØdits affectØs (cid:224) ces domaines au cours des annØes antØrieures Øtaient insuffisants ou bien parce que le nombre des demandes de financement a ØtØ trop limitØ ou bien encore, parce que la recherche demandØe Øtait trop vaste et qu(cid:146)il Øtait improbable qu(cid:146)elle puisse Œtre traitØe de maniŁre appropriØe dans le cadre d(cid:146)un seul programme-cadre? RØponse donnØe par M. Busquin au nom de la Commission (11 fØvrier 2000) La recherche sur le climat se poursuit au titre du CinquiŁme programme-cadre et porte notamment sur la variabilitØ du climat et les changements climatiques soudains. La comprØhension de ces phØnomŁnes est essentielle pour distinguer les variations climatiques naturelles et anthropogŁnes. Il s(cid:146)agit naturellement de travaux trŁs vastes et (cid:224) long terme. (2000/C 303 E/119) QUESTION (cid:201)CRITE E-2847/99 posØe par Lucio Manisco (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Restitution des marbres d(cid:146)Elgin Selon des rØvØlations publiØes par la presse du Royaume-Uni, le premier ministre britannique Tony Blair a pris la «dØcision catØgorique» de ne pas restituer (cid:224) la GrŁce les marbres du ParthØnon transportØs au Britisch Museum par Elgin. Il ignore ainsi les attentes lØgitimes du peuple grec, partagØes depuis plusieurs annØes par l(cid:146)opinion publique europØenne et la majoritØ des dØputØs de l(cid:146)Union. La Commission ne considŁre-t-elle pas qu(cid:146)elle devrait offrir ses bons offices en temps utiles afin de rØsoudre ce diffØrend en incitant le gouvernement du Royaume-Uni (cid:224) revenir sur sa dØcision? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (10 mars 2000) L(cid:146)article 151 (ex-article 128) du traitØ CE attribue une compØtence (cid:224) la CommunautØ pour encourager la coopØration dans le domaine culturel. La question soulevØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire ne relŁve pas de la compØtence de la CommunautØ mais, en raison du principe de subsidiaritØ, de la seule compØtence des (cid:201)tats membres. Cependant soucieuse qu(cid:146)une solution rapide soit trouvØe (cid:224) cette question, qui oppose le Royaume-Uni (cid:224) la GrŁce, la Commission est prŒte (cid:224) jouer un r(cid:244)le de mØdiateur politique dans cette affaire si ces deux (cid:201)tats membres en font la demande


title: Euroopan parlamentin päätöslauselma sitsemäs yleiskatsaus Euroopan unionin tehdasteollisuuden ja eräiden muiden alojen valtiontuista (KOM(1999) 148 - C5-0107/1999 - 1999/2110(COS))

eurovoc_concepts:
State aid
cultural heritage
economic development
processing industry
quality of the environment
social development

text: C 304/72 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Tiistai 18. tammikuuta 2000 20. pyytää komissiota ottamaan käyttöön sisämarkkinoiden tulostaulujen kaltaisen tulostaulun; katsoo, että tämän avulla voidaan keskittyä siihen, missä jäsenvaltiossa valtiontukia käytetään eniten ja missä vähi- ten; pyytää komissiota julkaisemaan vuosittain asiakirjan, 21. kilpailukykyyn, hintatasoon ja tuotannontekijöiden liikkuvuuteen; jossa analysoidaan valtiontukien vaikutusta 22. vahvistaa kannattavansa valtiontukia, joiden katsotaan perustuvan yhteiseen etuun ja joita myönne- tään esimerkiksi tutkimuksen ja kehityksen, pk-yritysten, koulutuksen, energiansäästön sekä ympäristön- suojelun aloilla; pitää kuitenkin tärkeänä, että komissio laatii tällaisille valtiontuille yhtenäiset perusteet ja ehdot; pyytää Kioton pöytäkirjassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi 23. jäsenvaltioita myöntämään enemmän tukea energiansäästön ja ympäristönsuojelun aloille, joiden osuus kaikista myönnetyistä tuista on ainoastaan kolme prosenttia; pyytää komissiota tarkastamaan nykyistä paremmin valtiontukien vaikutusten ohella myös verotus- 24. käytänteiden kilpailua vääristäviä vaikutuksia; pyytää komissiota tiedottamaan parlamentille säännöllisesti kilpailupolitiikan täytäntöönpanon vai- 25. heista unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa; 26. on sitä mieltä, että jäsenyyttä hakevien maiden on omaksuttava EU:n kilpailulainsäädännön oikeu- dellinen kehys kokonaisuudessaan; katsoo kuitenkin, että kilpailusäännösten soveltamista olisi tarkasteltava siirtymäkauden aikana yksittäistapauksissa joustavasti; kannustaa komissiota antamaan jäsenyyttä hakeville maille riittävästi apua kilpailusäännöksien mukauttamiseksi; pyytää komissiota antamaan parlamentille kertomuksen näkemyksistä, jotka koskevat kilpailupolitii- 27. kan kansainvälisen ulottuvuuden tulevaa hahmottelemista; kannattaa Maailman kauppajärjestön (WTO) merkittävämpää asemaa kansainvälisessä kilpailupolitii- 28. kassa; pyytää tästä syystä neuvostoa myöntämään komissiolle valtuudet käydä neuvotteluja, joilla pyritään kansainvälistä kilpailulainsäädäntöä koskevien monenvälisten sopimusten tekemiseen WTO:n puitteissa; pyytää samalla komissiota sisällyttämään lähestymistapoihin, joilla torjutaan kaupankäyntiä ja sijoitustoi- mintaa häiritseviä kilpailunvastaisia menettelyjä, yhtenäiset kilpailupolitiikan vähimmäisstandardit sekä riip- pumattoman kilpailuviranomaisen perustamisen kaikkiin WTO:n jäsenvaltioihin; 29. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja neuvostolle. 11. Tehdasteollisuudet valtiontuet A5-0087/1999 Seitsemäs yleiskatsaus Euroopan unionin tehdasteollisuuden ja eräiden muiden alojen valtiontuista (KOM(1999) 148 ’ C5-0107/1999 ’ 1999/2110(COS)) Euroopan parlamentti, joka. ottaa huomioon komission yleiskatsauksen (KOM(1999) 148. C5-0107/1999),. ottaa huomioon komission XXVIII:n kilpailupolitiikkaa koskevan kertomuksen (1998) (SEC(1999) 743. C5-0121/1999),. ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 2, 6, 87 ja 88 artiklan sekä 127 artiklan 2 kohdan,. ottaa huomioon 19. marraskuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission ensimmäisestä kerto- muksesta taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta (KOM(1996) 542) (1), (1) EYVL C 371, 8. 12. 1997, s. 89. 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 304/73. ottaa huomioon 13. marraskuuta 1996 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin teollisuuden rakenteellisista ja sijoittautumista koskevista uudistuksista (1), Tiistai 18. tammikuuta 2000. ottaa huomioon työjärjestyksen 160 artiklan,. ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0087/1999), A. ottaa huomioon, että sisämarkkinoiden moitteeton toiminta edellyttää kilpailupolitiikkaa koskevien selkeiden määräysten soveltamista, B. ottaa huomioon, että komissio on EY:n perustamissopimuksen mukaisesti ensisijaisesti vastuussa tukien yhteismarkkinoille soveltuvuuden arvioimisesta, C. ottaa huomioon, että 87 artiklan 2 ja 3 kohdan määräysten mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvilla valtiontuilla olisi osaltaan edistettävä muun muassa taloudellista ja sosiaalista kehitystä, tärkeiden koko Euroopan edun mukaisten hankkeiden toteutusta, tiettyjen talouselämän alojen kehitystä sekä kulttuu- ria, kulttuuriperinnön säilyttämistä ja ympäristön suojelua, D. ottaa huomioon, että unionin jäsenvaltiot ovat yhteensä myöntäneet kyseisille aloille vuosittain tukea keskimäärin 95 miljardia euroa vuosina 1995. 1997 ja että tehdasteollisuuden osuus tästä määrästä on ollut noin 40 prosenttia, E. F. ottaa huomioon, että sekä jäsenvaltioiden myöntämä kokonaistuki että tehdasteollisuudelle myönnetty tuki on vähentynyt huomattavasti edelliseen ajanjaksoon, 1993. 1995, verrattuna (kokonaistuki väheni 13 prosenttia ja tehdasteollisuuden tuki 3,8 prosentista 2,6 prosenttiin jalostusarvosta), ottaa kuitenkin huomioon, että tämä väheneminen johtuu ensisijaisesti Saksan uusille osavaltioille myönnettävän tuen supistumisesta, G. ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden henkeä kohti laskettu valtiontuki vaihtelee voimakkaasti, vaikka erot ovatkin pienenemässä, ja että tämä vaihtelu johtuu ainakin osittain erilaisista taloussykleistä ja -rakenteista, H. ottaa huomioon, että tehdasteollisuus saa eniten valtiontukea työntekijää kohti Italiassa, Saksan uusissa osavaltioissa (koska lähentymistoimia ei ole vielä saatettu täysin päätökseen) ja Irlannissa, mutta Irlanti tukee tätä alaa selvästi eniten, jos otetaan huomioon sekä kansallinen tuki että yhteisön tuki, I. J. ottaa huomioon, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiet- tyihin valtion monialaisen tuen muotoihin annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (2) 7 artik- lassa ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtai- sista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 28 artiklassa säädetään sellaisen neuvoa- antavan valtiontukikomitean perustamisesta, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja, mutta jossa ei ole Euroopan parlamentin edustajia, ottaa huomioon, että komissiolle on annettu edellä mainitulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 994/98 valtuudet määritellä ryhmäpoikkeuksia koskevat määräykset kyseisen asetuksen 1 ja 2 artiklassa asetet- tujen rajoitusten mukaisesti, K. ottaa huomioon, että valtiontukea annetaan hyvin erilaisin tavoin, ja että komission katsauksessa ei ole käsitelty kaikkia tapoja, Valtiontukea koskevat yleiset huomautukset 1. katsoo, että sisämarkkinoiden sekä talous- ja rahaliiton moitteeton toiminta edellyttää tehokasta kil- pailupolitiikkaa; tunnustaa, että valtiontukien valvonta on merkittävä osa kilpailupolitiikkaa, ja pitää tästä syystä myönteisenä komission tällä alalla tekemää työtä, joka on johtanut valvontavälineiden merkittävään paranemiseen; (1) EYVL C 362, 2. 12. 1996, s. 147. (2) EYVL L 142, 14. 5. 1998, s. 1. (3) EYVL L 83, 27. 3. 1999, s. 1. C 304/74 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Tiistai 18. tammikuuta 2000 2. korostaa kuitenkin, että EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaan valtion tuki katsotaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi tietyin edellytyksin; ottaa huomioon, että 87 artiklan 3 kohdan e alakohdassa määrätään, että neuvosto voi päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta muiden tuki- muotojen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille; kehottaa neuvostoa ottamaan parlamentin tiiviimmin mukaan kaikkeen lainsäädäntömenettelyyn liittyvään päätöksentekoon ja ehdottaa, että nämä artiklat, joi- hin perustuvat päätökset neuvosto tekee määräenemmistöllä, siirretään seuraavassa hallitustenvälisessä kon- ferenssissa yhteispäätösmenettelyn piiriin; korostaa, että valtion tukitoimet ovat edelleen tarpeellisia 6 artiklassa (kestävä kehitys), 16 artiklassa 3. (yleistä etua koskevat palvelut) ja 158 artiklassa (taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus) tarkoitettu- jen yleistavoitteiden saavuttamiseksi; varoittaa valtiontuen mahdollisesta haitallisesta vaikutuksesta, erityisesti jos se kannustaa yrityksiä 4. siirtämään toimintaansa jäsenvaltiosta toiseen, koska se voi johtaa yritysten ”tukiosteluun”, josta ei koidu lisäarvoa EU:n yhteisille tavoitteille; vaatii, että edellä mainitulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 994/98 aloitettua tukien valvonnan uudel- 5. leensuuntaamista hyödynnetään tulevien tukia koskevien sääntöjen ja menettelyjen tehostamiseksi; 6. toivoo, että parlamentille tiedotetaan perusteellisesti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 koh- dan mukaisesta tiettyjen tukien ilmoitusvelvollisuudesta myönnettyjä poikkeuksia (”ryhmäpoikkeukset”) koskevien asetusten hyväksymisestä; vaatii, että parlamentille tiedotetaan säännöllisesti neuvoa-antavan val- tiontukikomitean antamista lausunnoista ja mahdollisista jäsenvaltioiden poikkeavista kannoista; pitää välttämättömänä, että tulevaisuudessa luodaan mekanismeja, joilla taataan, että tuet käytetään 7. niihin erikseen määriteltyihin tarkoituksiin, joita varten ne on myönnetty; 8. vaatii poistamaan EU:ssa myönnettävät lainvastaiset valtiontuet ja pahoittelee tietyissä jäsenvaltioissa myönnettävän lainvastaisen valtiontuen korkeaa tasoa; tällainen tuki antaa sitä saaville yrityksille epäoikeu- denmukaisia etuja ja vääristää kilpailua ja johtaa siten niukkojen resurssien tehottomaan ja epätaloudelli- seen jakoon; 9. on tietoinen kilpailusta vastaavan pääosaston henkilöstöongelmista, jotka vaikeuttavat sen nykyisten ja tulevien tehtävien hoitamista; pitää välttämättömänä riittämättömästi hyödynnettyjen voimavarojen akti- voimista, henkilöstön rakenteen tarkistamista ja resurssien uudelleenjakoa komissiossa kilpailun pääosaston moitteettoman toiminnan takaamiseksi; Seitsemättä yleiskatsausta koskevat huomautukset 10. pitää myönteisenä sekä Euroopan unionin valtiontukia koskevaa seitsemättä yleiskatsausta että sitä, että katsaus laaditaan nyt vuosittain; arvostaa sitä, että kilpailuasioista vastaava pääosasto tarjoaa kotisivuil- laan yleisiä ja tapauskohtaisia tietoja kansalaisille; toivoo tosin, että kansalaisille internetin kautta tarjotta- vien maksuttomien tietojen laajuutta ja laatua kehitetään edelleenkin; 11. pahoittelee, että valtiontukia koskevat tiedot annetaan yleensä erittäin suppeassa muodossa eikä nii- hin sisälly riittävän yksityiskohtaisia tietoja myönnetyn tuen tarkoituksista, asianomaisista aloista tai tukea saavista yhtiöistä; katsoo, että näitä tietoja tarvittaisiin, jotta kyettäisiin suorittamaan tyydyttävä poliittinen arviointi; 12. ottaa huomioon, että esitetyt luvut eivät käsittele kaikkia valtiontukia, etenkään niitä, jotka koskevat sotilasalalla tehtyjä tutkimus- ja kehitystyösopimuksia tai ydinenergia-alalla myönnettyä tutkimus- ja kehi- tystukea, ja pitää tätä poliittisesti ratkaisevana puutteena, joka olisi korjattava mahdollisimman pian; 13. pyytää tästä syystä, käsiteltävänä olevassa yleiskatsauksessa olevien tietojen erilaiset puutteet huomi- oon ottaen, komissiota tarkastelemaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa mahdollisuuksia paran- taa tietojen laatua ajoissa yhdeksättä yleiskatsausta varten; pyytää jäsenvaltioita toimittamaan kaikki pyy- dettävät tiedot ajoissa ja pitämään täydellisesti kirjaa myönnetyistä valtiontuista; 14. pitää myönteisenä, että yleiskatsauksessa käsitellään ensimmäistä kertaa valtiontukina myös erityisiä verojärjestelmiä ja kannustaa komissiota tarkastelemaan edelleen jäsenvaltioiden verojärjestelmiä tästä näkökulmasta; 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 304/75 Tiistai 18. tammikuuta 2000 15. pitää myönteisenä, että komissio on, myös ensimmäistä kertaa, esittänyt alustavan katsauksen suo- rien ulkomaisten investointien tukemiseen tarkoitetuista EU:n valtiontuista; on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että tällainen tuki voi kannustaa toiminnan siirtämiseen muualle ja on siten ristiriidassa niiden pyrkimysten kanssa, joilla pyritään edistämään työllisyyttä unionissa; toivoo, että tulevaan valtiontukia kos- kevaan tutkimukseen sisällytetään arviointi tällaisten tukien vaikutuksista yrityksiin ja työllisyyteen EU:ssa sekä vastaanottajamaiden teollisuuteen ja käsiteollisuuteen; pyytää komissiota toiminnassaan suosimaan C- ja D-tyypin kaltaisia tukivälineitä, jotka edellyttävät 16. tuensaajalta takaisinmaksua tai muutoin omia aktiivisia toimia; 17. pitää valitettavana, että yksittäisille yrityksille myönnettyjen tapauskohtaisten tukien määrä on muu- tamissa jäsenvaltioissa kasvanut jyrkästi, sillä tämänkaltaisilla tuilla voi helposti olla epätoivottuja, kilpailua vääristäviä vaikutuksia sisämarkkinoiden toimintaan; 18. tähdentää, että yhteisön ohjelmista ja välineistä myönnettävää tukea koskevia numerotietoja olisi käsiteltävä itse yleiskatsauksen tekstissä (eikä pelkästään liitteessä, kuten nyt on tehty), jotta kyettäisiin saa- maan selville tuetuille yrityksille myönnettyjen julkisten varojen kokonaismäärä; 19. toistaa pyyntönsä, jonka mukaan komission olisi esitettävä piakkoin ehdotus valtiontukea koske- vaksi luetteloksi, johon sisältyisivät kaikki yrityksille myönnetyn julkisen tuen muodot ja jossa olisi ilmoi- tettava ainakin tukea saaneiden yritysten nimet ja niiden kokoa koskevat tiedot; katsoo, että tämä luettelo on saatettava säännöllisesti, kuitenkin vähintään vuosittain, ajan tasalle ja julkaistava; 20. kehottaa komissiota sisällyttämään valtiontukea koskevaan luetteloon samanlaisen ”tulostaulun” kuin sisämarkkinoita koskevissa asioissa havainnollistaakseen, minkä jäsenvaltioiden valtiontuen taso on korkein ja minkä matalin; 21. pyytää komissiota hellittämättä pyrkimään kiinnittämään huomiota valtiontukea koskevaan luette- loon ja valtiontuen ”tulostauluun”, jotta ne jäsenvaltiot, jotka myöntävät laittomasti tukea omalle teollisuu- delleen muun Euroopan yritysten ja kuluttajien vahingoksi, julkistetaan ja saatetaan häpeään; pyytää komis- siota saattamaan luettelon Euroopan kansalaisten ja yritysten saataville Internetin kautta; pyytää komissiota soveltamaan valtiontukiin ”arvioivampaa” lähestymistapaa ja sisällyttämään yleis- jossa otetaan huomioon EY:n 22. katsaukseen jäsenvaltioiden valtiontukikäytänteitä koskevan arvioinnin, perustamissopimuksen 2 ja 6 artiklassa esitetyt unionin yleiset päämäärät; pyytää lisäksi komissiota sisällyttämään vuosittaiseen kertomukseensa joka toinen vuosi perusteelli- 23. sen arvion valtiontukikäytänteiden taloudellisista, sosiaalisista ja ympäristöä koskevista vaikutuksista (monialainen arviointi); korostaa tässä yhteydessä, että komission eri yksiköiden on tehtävä tiiviimpää yhteistyötä valtiontukien aiheuttamien taloudellisten ja muunlaisten vaikutusten arvioimiseksi; 24. pyytää komissiota täsmentämään päätelmiään (82 kohta) siitä, että ”noudattamalla valtiontukea kos- kevia yhteisön sääntöjä hyvissä ajoin ennen itse liittymistä, jäsenyyttä hakeneet maat voivat täyttää liitty- miselle asetetut kriteerit valtiontukien valvonnan alalla”, koska liittymistä edeltävä erityissääntely ja siirty- mäkausi voivat olla tarpeen monipuolisen, kilpailukykyisen ja kestävän talouselämän rakenteen luomiseksi näihin maihin; kehottaa komissiota perusteettomasti maksetun valtiontuen takaisinperinnän yhteydessä toteutta- 25. maan tehokkaita toimia perintää koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseksi; Erityiset alat 26. pitää moottoriajoneuvoille myönnettyjen valtiontukien määrää huolestuttavana, koska kyseinen tuki on kasvanut 24 prosenttia edelliskauteen verrattuna, mikä poikkeaa valtiontukien yleisestä suuntauksesta; epäilee, että näitä tukia ei kenties voida pitää EY:n perustamissopimuksen 6 artiklan mukaisina, kun ote- taan huomioon alan ylikapasiteetin lisääntyminen sekä autokannan kasvamisen aiheuttamat ympäristövai- kutukset; C 304/76 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Tiistai 18. tammikuuta 2000 27. pitää huolestuttavana sitä, että meriliikenteelle myönnetty tuki on joissakin yksittäisissä tapauksissa sekoitettu tehdasteollisuuteen kuuluvaan laivanrakennusteollisuuden tukeen, jota koskevat ylärajat on vah- vistettu erillisellä direktiivillä; kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, alueiden komite- 28. alle sekä talous- ja sosiaalikomitealle. * * * 12. Terästeollisuuden tuet (kertomus 1998) A5-0073/1999 Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma komission kertomuksesta yhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 18 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn komission päätöksen N:o 94 ’ 2496/96/EHTY (terästukisäännöt) täytäntöönpanosta (KOM(1999) 1998 vuonna C5-0104/1999 ’ 1999/2107(COS)) Euroopan parlamentti, joka. ottaa huomioon komission kertomuksen (KOM(1999) 94. C5-0104/1999),. ottaa huomioon 18 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn päätöksen N:o 2496/96/EHTY (1) 8 artiklan,. ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen, jonka voimassaolo päättyy vuonna 2002,. ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0073/1999), A. katsoo, että käsiteltävä kertomus koskee kuudensien terästukisääntöjen toista soveltamisvuotta, B. katsoo, että kilpailuehtojen huononeminen ja markkinoiden tasapainon vakavat häiriöt tulee välttää myös tulevaisuudessa, C. ottaa huomioon EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohdan, jonka mukaan kaikki valtioi- den muodossa tai toisessa hiili- ja terästeollisuudelle myöntämä tuki on kielletty, D. katsoo, että terästeollisuudelle myönnettävää tukea koskevat säännöt mahdollistavat poikkeuksen tie- tyissä tarkoin määritetyissä tapauksissa, pitää tervetulleena komission kertomusta terästukisääntöjen täytäntöönpanosta vuonna 1998; toteaa 1. kuitenkin, että kaikkia teräksen tuen osatekijöitä ei ole käsitelty; 2. korostaa, että valtionavun rajaaminen tutkimus- ja kehitystukeen, ympäristönsuojelutukeen, toimin- nan lakkautustukeen sekä erityiseen Kreikalle annettavaan tukeen muodostaa järkevän kehyksen kilpailun vääristymisen estämiselle; tukee komission 9 päivänä joulukuuta 1998 tekemää päätöstä aloittaa EHTY:n perustamissopimuksen 3. 88 artiklan nojalla päätöksen 2496/96/EHTY mukainen menettely; 4. vaatii jäsenvaltioita täyttämään ilmoittamisvelvollisuutensa tulevaisuudessa nykyistä aikaisemmin; 5. arvostelee sitä, että terästukisääntöjen kaikkea tukea koskevasta yksiselitteisestä sanamuodosta huoli- matta komissio on hyväksynyt useasti tukia sellaisille teräsalan yrityksille, jotka eivät kuulu tukisääntöjen piiriin; vaatii tämän epätasa-arvoisen kohtelun perustavaa arviointia myös Euroopan yhteisöjen tuomioistui- 6. men tuomiot huomioon ottaen; (1) EYVL L 338, 28. 12. 1996, s. 42


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2735/99 di Carlo Fatuzzo (PPE-DE) alla Commissione. Libero ingresso ai musei per cittadini comunitari della seconda età.

eurovoc_concepts:
cultural policy
culture
museum
tourism

text: C 26 E/8 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 26. 1. 2001 ecc. ). Contrariamente a quanto sembra indicare l(cid:146)onorevole, trasmesso alla Commissione le informazioni richieste sulla realizzazione effettiva di questi miglioramenti. Queste informazioni sono ora verificate dalla Commissione. le autorit(cid:224) italiane hanno effettivamente lavori e (1) Decisione della Commissione, del 16 settembre 1998, relativa ad un procedimento di applicazione del regolamento (CEE) n. 2408/92 (causa VII/AMA/11/98) (cid:129) norme italiane sulla ripartizione del traffico all(cid:146)interno del sistema aeroportuale di Milano), GU L 337 del 12. 12. 1998. (2001/C 26 E/009) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2735/99 di Carlo Fatuzzo (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Libero ingresso ai musei per cittadini comunitari della seconda et(cid:224) Il turismo culturale della seconda et(cid:224) in Europa Ł fonte di arricchimento culturale, di sano impegno del tempo libero e di creazione di molti nuovi posti di lavoro. Intende la Commissione intervenire con una direttiva per incrementarlo e agevolarne l(cid:146)accesso? Inoltre, pu(cid:242) la Commissione chiedere al Ministro italiano Melandri di modificare il regolamento pubblicato nella G. U. libero ingresso a monumenti, musei, scavi, parchi, ecc. , per estenderlo anche ai cittadini comunitari di et(cid:224) compresa tra i 55 e i 65 anni? italiana n. 253 del 27. 10. 1999, che limita agli ultrasessantacinquenni il Risposta del sig. Liikanen a nome della Commissione (13 marzo 2000) La Commissione Ł consapevole dell(cid:146)importanza del turismo culturale quale fonte di potenziali nuovi posti di lavoro. Pur tuttavia, non intende emettere una direttiva in materia. La questione dei gruppi che beneficiano in base all(cid:146)et(cid:224) del libero ingresso alle attrattive culturali in Italia Ł di competenza dello Stato stesso, in base al principio di sussidiariet(cid:224). (2001/C 26 E/010) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2750/99 di Dorette Corbey (PSE) alla Commissione (7 gennaio 2000) Oggetto: Cipro: tartarughe, protezione della natura e adesione 1. E(cid:146) la Commissione al corrente del dibattito in corso a Cipro sulla protezione della penisola di importante zona di nidificazione delle tartarughe marine? Secondo un elenco dell(cid:146)Unione Akamas, internazionale per la conservazione della natura (IUCN) tale gruppo comprende specie vulnerabili e a rischio. E(cid:146) stata la Commissione informata delle misure volte a proteggere l(cid:146)Akamas, approvate dal Parlamento cipriota nel 1998, ma non ancora dal Consiglio dei ministri? Ed Ł la Commissione al corrente del fatto che, nel frattempo, il potenziamento delle strutture alberghiere della zona sta continuando? 2. In vista della futura adesione di Cipro, ha la Commissione avviato discussioni in merito all(cid:146)inclusione della penisola di Akamas e in particolare delle spiagge di Asprokremmos, Lara e Toxeftra nella rete Natura 2000 dei siti protetti, istituita nell(cid:146)ambito delle direttive sugli habitat e sugli uccelli (rispettivamente la direttiva 92/43 (1) del 21 maggio 1992 e la direttiva 79/409 (2) del 2 aprile 1979)?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2831/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen. Evaluering af den igangværende forskning i klimaændringer.

text: C 280 E/142 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/153) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2830/99 af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Den (cid:229)rlige status over overholdelsen af n(cid:230)rhedsprincippet Kan Kommissionen som traktatens vogter freml(cid:230)gge en fuldst(cid:230)ndig liste over EU-foranstaltninger, som er blevet afskaffet eller standset som fłlge af Kommissionens (cid:229)rlige status over overholdelsen af n(cid:230)rheds- princippet? Kan Kommissionen redegłre for, hvordan den har til hensigt yderligere at forbedre anven- delsen af n(cid:230)rhedsprincippet i sit arbejdet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Romano Prodi (22. februar 2000) Som angivet i Kommissionens (cid:229)rsrapport til Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d »Bedre lovgivning« (1), tr(cid:230)kker Kommis- sionen hvert (cid:229)r de forslag, der af den ene eller anden grund er blevet uaktuelle, tilbage, herunder hvis det sker p(cid:229) grund af n(cid:230)rhedsprincippet (i 1999 trak Kommissionen 90 forslag tilbage), og den freml(cid:230)gger forslag om forenklinger af en r(cid:230)kke eksisterende f(cid:230)llesskabsretsakter, hvilket ofte sker med udgangspunkt i proportionalitetsprincippet. Siden Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Edinburgh i 1992 har Kommissionen fremlagt omkring 60 forenklingsforslag, hvoraf de 30 er blevet vedtaget af lovgivningsmagten. tilf(cid:230)lde, hvor det Kommissionen forsłger ligeledes at styrke anvendelsen af n(cid:230)rheds- og proportionalitetsprincippet gennem en skrupulłs overholdelse af protokollen til EF-traktaten. Det giver sig bl. a. udslag i, at den kun freml(cid:230)gger forslag i fremst(cid:229)r som en nłdvendighed, eller hvis F(cid:230)llesskabet kan gennemfłre lovgivningen mere effektivt end medlemsstaterne selv, den anvender alternativer til lovgivning og giver plads til selvregulering i medlemsstaterne, f. eks. hvad den sociale protokol ang(cid:229)r, den foresl(cid:229)r foranstalt- ninger, der giver en s(cid:229) stor manłvremargin som muligt p(cid:229) nationalt niveau, den v(cid:230)lger s(cid:229) enkle former for foranstaltninger som muligt, den reviderer sit evalueringssystem af forslagenes konsekvenser og styrker analysen af omkostninger og fordele ved sine initiativer og den foretager en grundigere hłring end tidligere af de berłrte parter. (1) »Bedre lovgivning 1996« CSF(96) 7, »Bedre lovgivning 1997« KOM(97) 626 endelig udg. og »Bedre lovgivning 1998«, KOM(98) 715 endelig udg. og KOM(1999) 526 endelig udg. (2000/C 280 E/154) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2831/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen Om: Evaluering af den igangv(cid:230)rende forskning i klima(cid:230)ndringer (18. januar 2000) Hvilken evaluering har Kommissionen foretaget af den mest avancerede forskning i klima(cid:230)ndringer i Europa, De Forenede Stater og i andre lande? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Philippe Busquin (11. februar 2000) Den aktuelle tekniske viden om klimaforskning globalt vurderes regelm(cid:230)ssigt af Det Tv(cid:230)rstatslige Panel for Klima(cid:230)ndring (IPCC) under De Forenede Nationer, hvor de fleste af F(cid:230)llesskabets projektkoordinatorer er direkte inddraget. Der blev i oktober 1998 under det łstrigske formandskab afholdt en stor konference (European climate science conference) i Wien ved slutningen af det fjerde rammeprogram for FTU (RP4) for at gennemg(cid:229) resultaterne og vurdere hvor langt den f(cid:230)llesskabsstłttede klimaforskning var n(cid:229)et. Konferencematerialet herfra er for nylig blevet offentliggjort som en CD-Rom (kan erhverves fra general- direktoratet for forskning og teknologisk udvikling (cid:129) se ogs(cid:229) »Recent results of EC(cid:146)s climate research«, Eds. Ghazi et al, publikation fra Forskning og teknologisk udvikling). De europ(cid:230)iske klimaforskningskredse spiller klart en hovedrolle i forskningen p(cid:229) verdensplan. Dette forhold blev ogs(cid:229) bekr(cid:230)ftet ved rapporterne fra Kommissionens overv(cid:229)gningspanel og panelet for fem(cid:229)rsvurdering. En af de anbefalede forbedringer er strłmlining af forskningen i retning af planm(cid:229)ls(cid:230)tninger og omhandles nu i det femte rammeprogram (RP5)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0055/00 υποβολή: Marie-Noëlle Lienemann (PSE) προς την Επιτροπή. Πρόγραμμα ανίχνευσης της Σ.Ε.Β..

eurovoc_concepts:
Switzerland
bovine spongiform encephalopathy
disease prevention
precautionary principle

text: 8. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 225 E/217 To a·ruro 16 thw 6hw odhgi·aw FPA ori·zei o·ti ta kra·th me·lh apalla·ssoyn apo· ton FPA orisme·new drasthrio·thtew dhmosi·oy symfe·rontow, o·pvw to e·rgo koinvnikh·w pro·noiaw apo· filanurvpike·w organv·seiw h· tiw yphresi·ew kai ta agaua· poy pare·xontai apo· mh kerdoskopike·w organv·seiw urhskeytikoy·, filanurvpikoy·, koinvnikoy· ktl. xarakth·ra. Vsto·so, oi organv·seiw ayte·w ypoxreoy·ntai na kataba·lloyn plh·rh FPA gia tiw agore·w toyw, ton opoi·o den mporoy·n na ekpe·soyn. Kata· syne·peia, orisme·new fore·w oi organv·seiw ayte·w bri·skontai se ako·mh dysmene·sterh ue·sh para· ea·n ypo·keintan se forologi·a. Den symfvnei· h Epitroph· o·ti ayth· h kata·stash anti·keitai sto pney·ma toy a·ruroy 13 thw 6hw odhgi·aw FPA; Symfvnei· h Epitroph· o·ti pre·pei na anala·bei ame·svw dra·sh me sto·xo na termatistei· ayth· h kata·stash, xvri·w na perime·nei thn egkata·stash toy oristikoy· systh·matow; Proti·uetai h Epitroph·, sthn pro·tash· thw gia e·na oristiko· sy·sthma FPA, na ejaire·sei apo· ton FPA tiw eisroe·w poy synde·ontai apeyuei·aw me to e·rgo filanurvpikv·n organv·sevn; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Febroyari·oy 2000) H Epitroph· diapistv·nei, o·pvw kai to Ajio·timo Me·low, o·ti to xronodia·gramma toy ne·oy progra·mmatow gia e·na ne·o koino· sy·sthma FPA, o·pvw ayto· ei·xe oristei· sthn anakoi·nvsh· thw toy 1996, den thrh·uhke kai o·ti to ue·ma e·xei perie·luei se adie·jodo. To pro·gramma toy 1996 proe·blepe stadiakh· porei·a prow to oristiko· kauestv·w, me prv·th fa·sh ton eksygxronismo· kai thn ple·on omoio·morfh efarmogh· toy isxy·ontow kauestv·tow FPA, me·sv tropopoih·sevn me sto·xo to ne·o koino· sy·sthma FPA. H Epitroph· ype·bale, prow to skopo· ayto·, seira· prota·sevn sto Symboy·lio alla· ayto· den kate·lhje se symfvni·a gia th ue·spish· toyw. Me ta dedome·na ayta· h strathgikh· se ue·mata FPA pre·pei na epanejetastei· se synergasi·a me ta kra·th me·lh. Vsto·so xreia·zontai entatike·w prospa·ueiew ston tome·a ayto· prokeime·noy na beltivuei· h kalh· leitoyrgi·a thw esvterikh·w agora·w. H dra·sh ayth· ua mporoy·se na periori·zetai, toyla·xiston se mi·a prv·th fa·sh, sth belti·vsh thw leitoyrgi·aw toy isxy·ontow systh·matow FPA, xvri·w na epidiv·ketai anagkastika· h meta·bash prow ne·o koino· sy·sthma FPA. Sto plai·sio toy eksygxronismoy· kai thw aploy·steyshw toy shmerinoy· systh·matow FPA, fai·netai aparai·thth h epaneje·tash toy a·ruroy 13. Ei·nai vsto·so poly· nvri·w gia na protauoy·n sygkekrime·new tropopoih·seiw prow ue·spish. Anti·ueta, den fai·netai na xreia·zetai epaneje·tash toy pararth·matow H se braxypro·uesmh ba·sh. Ei·nai ma·llon protimo·tero, sthn paroy·sa fa·sh, na efarmo·soyn ta kra·th me·lh thn odhgi·a 1999/85/EK toy Symboyli·oy thw 22aw Oktvbri·oy 1999 peri· tropopoih·sevw thw odhgi·aw 77/388/EOK gia th dynato·thta efarmogh·w, se peiramatikh· ba·sh meivme·noy FPA gia tiw yphresi·ew ychlh·w enta·sevw ergatikoy· dynamikoy· (1). Kata· ton tro·po ayto· ua xrhsimopoihuei· h empeiri·a apo· to pei·rama ayto·, empeiri·a h opoi·a ua apotele·sei antikei·meno emperistatvme·nhw e·kueshw tvn endiaferome·nvn kratv·n melv·n kai thw Epitroph·w, prin th lh·jh toy 2002. Me ta dedome·na ayta· ua ei·nai to·te dynato· na pragmatopoihuei· ple·on ektetame·nh epaneje·tash toy pararth·matow H. (1) EE L 277 thw 28. 10. 1999. (2000/C 225 E/249) GRAPTH ERVTHSH P-0055/00 ypobolh·: Marie-Noëlle Lienemann (PSE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Pro·gramma ani·xneyshw thw S. E. B. Me poion tro·po kai po·te h Eyrvpai¤kh· Epitroph· skopey·ei na efarmo·sei pro·gramma systhmatikh·w ani·xneyshw thw S. E. B. , o·pvw e·xei h·dh epixeirh·sei h Elbetikh· Synomospondi·a apo· to Ma·rtio toy 1999; Apo· to pro·gramma ayto· ani·xneyshw thw S. E. B. poy egkainia·suhke sthn Elbeti·a apokaly·ptetai o·ti to pauologiko· pri·on ei·nai poly· perisso·tero diadedome·no sto zviko· kefa·laio tvn booeidv·n ap(cid:146) o·so mporoy·same na fantastoy·me kai o·ti ta molysme·na zv·a ende·xetai na mpoyn sthn alysi·da diatrofh·w. C 225 E/218 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 Den ei·nai pra·gmati epei·gon kai anagkai·o, me ba·sh thn arxh· thw pro·lhchw, krith·rio poy epiba·lletai apo· to no·mo, na ri·jei a·pleto fvw h Epitroph· se o·lo ayto· to fobero· pro·blhma prin ypa·rjoyn kai a·llew diatrofike·w katastrofe·w sthn Eyrv·ph; Apa·nthsh toy k. Byrne Ej ono·matow thw Epitroph·w (9 Febroyari·oy 2000) (cid:211)pvw dh·lvsa sthn akro·ash env·pion toy Koinoboyli·oy pe·rysi to Septe·mbrio, pistey·v o·ti pre·pei na efarmostei· systhmatiko· pro·gramma ani·xneyshw thw SEB. H Epitroph· e·xei arxi·sei syzhth·seiw me ta kra·th me·lh gia thn eisagvgh· metauana·tivn programma·tvn ani·xneyshw thw SEB me skopo· na ypoba·llei pro·tash sthn mo·nimh kthniatrikh· epitroph· prin apo· ton Apri·lio toy 2000. (2000/C 225 E/250) GRAPTH ERVTHSH P-0099/00 ypobolh·: Francesco Musotto (PPE-DE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: H kata·stash sthn Kroati·a meta· tiw ekloge·w thw 3hw Ianoyari·oy 2000 Lamba·nontaw ypo·ch th strathgikh· shmasi·a thw Kroati·aw lo·gv toy mesolabhtikoy· ro·loy poy mporei· na diadramati·sei gia th staueropoi·hsh thw perioxh·w, kauv·w kai ton eyrvpai¤ko· prosanatolismo· thw xv·raw ayth·w, me tiw ako·loyuew ervth·seiw epidiv·ketai h dieykri·nish thw sta·shw thn opoi·a skopey·ei na thrh·sei h Epitroph· e·nanti thw ne·aw kroatikh·w kybe·rnhshw. H Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh proti·uetai na sygkroth·sei symboyleytikh· epixeirhsiakh· oma·da, v·ste na epitaxynuei· h proparaskeyastikh· drasthrio·thta thw Kroati·aw gia steno·terew sxe·seiw me thn (cid:201)nvsh; Ti ua pra·jei h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh gia na proseggi·sei th ne·a kroatikh· kybe·rnhsh, h opoi·a e·xei h·dh dv·sei shmei·a anoi·gmatow ape·nanti· thw; Ua efarmostei· plh·rvw sthn Kroati·a to pro·gramma Phare; Ua energh·sei h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh me taxy·thta, prokeime·noy na sthri·jei tiw ne·ew pleiochfike·w dyna·meiw sth lepth· ayth· metabatikh· fa·sh; Apa·nthsh toy k. Patten ej ono·matow thw Epitroph·w (8 Febroyari·oy 2000) H Epitroph· symmeri·zetai plh·rvw tiw apo·ceiw toy ajio·timoy me·loyw sxetika· me th gevstrathgikh· shmasi·a thw Kroati·aw kai ton kentriko· ro·lo poy e·xei h xv·ra ayth· gia th stauero·thta thw o·lhw perioxh·w. H Epitroph· uevrei· o·ti ta apotele·smata tvn eklogv·n kai o tro·pow diejagvgh·w toyw anoi·goyn mi·a ne·a epoxh· sthn prospa·ueia ekdhmokratismoy· thw Kroati·aw. Oi dhlv·seiw kai oi prv·tew kinh·seiw thw ne·aw hgesi·aw thw Kroati·aw ei·nai poly· enuarryntike·w prow to shmei·o ayto·. H Epitroph· ei·nai pepeisme·nh o·ti o ne·ow dro·mow ua odhgh·sei sy·ntoma, se peri·ptvsh poy h kybe·rnhsh synexi·sei na ton akoloyuei· sto te·low thw dieunoy·w apomo·nvshw thw xv·raw kai elpi·zei o·ti to isxyro· mh·nyma gia ekdhmokratismo· poy e·steilan oi kroa·tew ua gi·nei epi·shw para·deigma kai gia a·lloyw laoy·w kai xv·rew thw perioxh·w. H (cid:201)nvsh a·rxise h·dh na ste·lnei ta prv·ta enuarryntika· politika· sh·mata prow belti·vsh tvn sxe·sevn me thn Kroati·a kai ua dei·jei thn pro·uesh· thw na synergastei· me mi·a plh·rvw dhmokratikh· Kroati·a. O pro·edrow thw Epitroph·w pragmatopoi·hse epi·skech sthn Kroati·a stiw 14 Ianoyari·oy 2000 kai o armo·diow gia tiw ejvterike·w sxe·seiw epi·tropow ejeta·zei to endexo·meno na thn episkefuei· to taxy·tero dynato·. To Symboy·lio Genikv·n Ypoue·sevn thw 24hw Ianoyari·oy 2000 ka·lese to ne·o prvuypoyrgo· thw Kroati·aw na parastei· sthn prosexh· sy·skech· toy apo· 14 e·vw 20 Febroyari·oy kai apofa·sise th sy·stash mikth·w symboyleytikh·w oma·daw ergasi·aw Koino·thtaw/Kroati·aw poy ua apotelei· texniko· o·rgano gia thn oysiastikh· anaba·umish thw epikoinvni·aw me thn Kroati·a kai e·na prv·to me·so paroxh·w boh·ueiaw me sto·xo th dhmioyrgi·a steno·tervn sxe·sevn metajy· Kroati·aw kai Koino·thtaw. To Symboy·lio syzhta· prow to paro·n toyw o·royw entolh·w thw en lo·gv oma·daw ergasi·aw kai ua apofasi·sei sy·ntoma thn hmeromhni·a thw prv·thw thw synedri·ashw