title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2782/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione. Misure antidumping sui prodotti siderurgici di paesi terzi.

eurovoc_concepts:
anti-dumping measure
anti-subsidy proceeding
economic survey
import (EU)
iron and steel industry
iron and steel product
operation of the Institutions
plate
third country

text: C 330 E/50 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 Se non ritenga che provvedimenti di questo tipo possano avere come effetto indiretto quello di mortificare la fantasia e la tradizione napoletana, che ha portato la sua pizza ad essere la piø conosciuta ed apprezzata nel mondo intero, con ricadute anche da un punto di vista occupazionale visto che a questo punto rischiano di scomparire dal mercato pizzerie e panifici legati ad una produzione di tipo artigianale? Se non ritenga infine opportuno intervenire, magari con nuove normative la quali, invece di penalizzare, legittimino definitivamente e tutelino le tipicit(cid:224) dei prodotti tradizionali di qualit(cid:224) di ogni paese membro dell(cid:146)Unione europea? Risposta data dal sig. Liikanen in nome della Commissione (1o febbraio 2000) La Commissione Ł a conoscenza delle notizie diffuse dalla stampa italiana e da altri mezzi di informazione in Italia circa la presunta esistenza di una direttiva in materia di igiene che potrebbe vietare l(cid:146)uso dei tradizionali forni a legna nelle pizzerie italiane. La Commissione pu(cid:242) confermare che si tratta di notizie totalmente infondate e che di fatto non esistono e non stati proposti requisiti di tipo igienico riguardanti i forni a legna utilizzati nelle pizzerie. igiene riguardante i sistemi tradizionali di cottura della pizza Ł La legislazione europea in materia di contenuta nella direttiva 93/43/CEE del Consiglio, del 14 giugno 1993, sull(cid:146)igiene dei prodotti alimen- tari (1). Tuttavia, tale direttiva non stabilisce alcuna disposizione relativa al divieto dei forni a legna utilizzati nelle pizzerie. In realt(cid:224), la direttiva non menziona nØ i forni, nØ altre attrezzature specifiche per la preparazione dei cibi. Applicabile a diversi tipi di attivit(cid:224) in campo alimentare, praticate mediante un(cid:146)ampia gamma di strumenti di preparazione e di cottura, la direttiva contiene principi molto generali in materia di igiene dei prodotti alimentari. Le attrezzature che vengono a contatto degli alimenti devono essere mantenute in buono stato e sottoposte a regolare manutenzione al fine di ridurre al minimo i rischi di contaminazione degli alimenti. Le attrezzature devono inoltre essere pulite e, se necessario, disinfettate, al pari dell(cid:146)area circostante che deve consentire un(cid:146)adeguata pulizia. Attualmente la Commissione sta valutando una proposta per la rielaborazione e fusione in un testo unico di tutte e 14 le direttive in materia di igiene degli alimenti, ivi compresa la direttiva 93/43/CEE. Ci(cid:242) non comporterebbe alcuna modifica all(cid:146)attuale legislazione sui metodi di preparazione e di cottura della pizza. Obiettivo primario di tale iniziativa sar(cid:224) quello di combattere i rischi per la salute legati agli alimenti, alla loro produzione e preparazione in tutte le fasi del ciclo produttivo, dal produttore al consumatore. Qualora venissero individuati particolari rischi inaccettabili per la salute, legati alla produzione, prepara- zione e cottura di un alimento qualsiasi, e per i quali l(cid:146)adozione di misure a livello europeo rappresenta la soluzione migliore, la Commissione esaminer(cid:224) quale sia la maniera piø incisiva possibile per tutelare la salute dei consumatori. (1) GU L 175 del 19. 7. 1993. (2000/C 330 E/055) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2782/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Misure antidumping sui prodotti siderurgici di paesi terzi (18 gennaio 2000) Prima di dimettersi, il Commissario Leon Brittan, agendo stranamente, non ha preso, come avrebbe dovuto, la decisione di imporre dazi provvisori antidumping in caso di importazione di fogli di acciaio in rotoli laminati a caldo (hot rolled coil) dalla Bulgaria, dall(cid:146)India, dall(cid:146)Iran, dal Sudafrica, da Taiwan e dalla Iugoslavia, benchŁ un(cid:146)inchiesta condotta dalla Commissione europea abbia comprovato che ci(cid:242) danneggia l(cid:146)industria siderurgica europea; ha invece destinato, a sei mesi dopo, l(cid:146)adozione di una decisione finale alla 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/51 nuova Commissione. L(cid:146)aumento delle importazioni da tali paesi ha comportato un surplus degli stock e, successivamente, la loro svendita a un punto tale che gli utili delle industrie siderurgiche europee sono passati dal 17-18 % all(cid:146)inizio del 1998 al -3 % alla fine dell(cid:146)anno e al -10 % nei primi mesi del 1999. Il Commissario, esaminando l(cid:146)anno 1998 nel suo complesso, ha concluso che il danno subito alla fine dell(cid:146)anno fosse minimo. Tuttavia, conformemente alla decisione n. 2277/96/CECA (1), art. 6. 1, ai fini di una conclusione rappresentativa, viene scelto «un periodo d(cid:146)inchiesta che per il dumping comprende di norma almeno i sei mesi immediatamente precedenti l(cid:146)inizio del procedimento». Se si segue lo spirito e la lettera di tale decisione, si trae la conclusione che il danno per la siderurgia europea Ł stato enorme (gli utili sono -10 % nei primi mesi del 1999). Pertanto, si sarebbero dovute passati dal 17-18 % nel 1998 al immediatamente adottare misure provvisorie antidumping, tanto piø che Ł prevista la possibilit(cid:224) di imporle al piø tardi entro nove mesi dall(cid:146)inizio dell(cid:146)inchiesta. Pu(cid:242) la Commissione dire: 1. per quale ragione Ł stata seguita tale tattica, 2. 3. se sono state rispettate le disposizioni dell(cid:146)articolo 6 della decisione 2277/96 relativa alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi terzi, se intende adottare misure definitive antidumping entro il termine previsto di sei mesi 8. 10. 1999? iniziato l(cid:146) (1) GU L 308 del 29. 11. 1996, pag. 11. Risposta data dal sig. Lamy a nome della Commissione (22 febbraio 2000) La Commissione desidera precisare che oltre al procedimento antidumping concernente le importazioni di taluni prodotti laminati piatti di ferro o di acciaio non legato originario della Bulgaria, dell(cid:146)India, dell(cid:146)Iran, Iugoslavia, del Sudafrica e di Taiwan alla quale si riferisce l(cid:146)onorevole della Repubblica Federale di parlamentare, era stata parallelamente avviata anche un(cid:146)inchiesta antisovvenzioni concernente l(cid:146)India, il Sudafrica e Taiwan. Nell(cid:146)ambito di tali procedimenti la Commissione, in base alle informazioni disponibili nel mese di settembre 1999, ha concluso provvisoriamente che i risultati dell(cid:146)inchiesta erano controversi e che servivano ulteriori elementi di prova di un pregiudizio grave prima di poter adottare qualsiasi provvedimento. In queste circostanze, non Ł stato possibile determinare l(cid:146)esistenza di un pregiudizio grave entro la scadenza prevista per l(cid:146)eventuale imposizione di misure provvisorie. Di conseguenza si Ł deciso di proseguire l(cid:146)inchiesta e di raccogliere ulteriori informazioni. Nel settembre 1999 si Ł delineata una situazione eterogenea in base alla quale, da un lato, i prezzi ed i profitti (su base annuale) nel periodo 1997 (cid:129) 1998 erano aumentati mentre, dall(cid:146)altro, vi era stato un forte aumento delle importazioni, ed altri indicatori della situazione economica dell(cid:146)industria Comunitaria si erano deteriorati. Gli articoli 6, paragrafo 1, e 11, paragrafo 1 delle decisioni di base (rispettivamente, antidumping e antisovvenzioni) escludono la possibilit(cid:224) di modificare la durata del periodo dell(cid:146)inchiesta (PI) dopo l(cid:146)avvio di un(cid:146)inchiesta. Il periodo di un anno (1998) scelto come PI dall(cid:146)industria denunziante era ben noto a tutte le parti interessate ai summenzionati procedimenti. Tale fatto non Ł mai stato messo in discussione. In questi casi, qualsiasi cambiamento nella durata del PI avrebbe sottinteso una manipolazione incompatibile con il corretto ed oggettivo svolgimento dei procedimenti. Tuttavia, dopo la scadenza del termine per la Commissione ha continuato e completato l(cid:146)inchiesta ed ha l(cid:146)imposizione di misure provvisorie, analizzato le informazioni addizionali ricevute. Quest(cid:146)analisi supplementare Ł stata effettuata in particolare su base trimestrale, per categorie principali di prodotto e per tipo di contratto di vendita. Di conseguenza Ł emerso che la situazione economica C 330 E/52 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 dell(cid:146)industria si Ł deteriorata seriamente durante il periodo dell(cid:146)inchiesta. Effettivamente, Ł risultato che la redditivit(cid:224), il volume delle vendite, i prezzi di vendita, la produzione, ecc. , durante la seconda met(cid:224) del periodo dell(cid:146)inchiesta avevano avuto un andamento talmente negativo da configurare un pregiudizio grave. Inoltre, Ł stato constatato che tale situazione negativa si Ł protratta nel 1999. Le informazioni complementari tempo intercorso tra il forte aumento delle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni e l(cid:146)inizio del deterioramento della situazione economica dell(cid:146)industria comunitaria durante il PI. La Commissione ha concluso che l(cid:146)unica causa del pregiudizio erano le importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni. inoltre hanno permesso di capire le cause dell(cid:146)intervallo di La valutazione dei vari comunitario», ha dimostrato che non vi erano motivi impellenti che sconsigliassero l(cid:146)adozione di misure. interessi a livello di mercato comunitario, il cosiddetto «test dell(cid:146)interesse Su questa base la Commissione ha deciso di imporre misure antidumping e compensative definitive nel quadro dei summenzionati procedimenti (1). (1) Decisione n. 283/2000/CECA della Commissione del 4 febbraio 2000 (Antidumping)Decisione n. 284/2000/CECA della Commissione del 4 febbraio 2000 (Antisovvenzioni) (GU L 31 del 5. 2. 2000). (2000/C 330 E/056) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2804/99 di Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Preoccupazione per l(cid:146)accordo UE-Messico nel settore dell(cid:146)avocado comunitario Gli agricoltori della provincia di Malaga (Spagna), uno dei principali centri comunitari di produzione di avocado, hanno espresso preoccupazione in merito alle conseguenze che potranno scaturire per loro dalla firma del recente accordo commerciale tra l(cid:146)Unione europea e il Messico. Attualmente, il dazio doganale che grava sull(cid:146)avocado messicano in entrata nell(cid:146)UE Ł del 4 % nel periodo da gennaio a maggio, del 7,5 % da giugno a novembre, e del 5 % in dicembre. Grazie al trattato di libero scambio questi dazi scompariranno, provocando gravi danni al settore dell(cid:146)avocado comunitario. Pu(cid:242) la Commissione indicare in qual modo ha previsto di proteggere gli interessi dei produttori spagnoli di avocado dinanzi alle importazioni messicane di questo frutto, giacchØ essi subiranno forti ripercussioni a seguito della liberalizzazione determinata dall(cid:146)entrata in vigore del trattato di libero scambio tra l(cid:146)UE e il Messico? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (6 marzo 2000) Nel quadro dell(cid:146)accordo di libero scambio con il Messico, gli avocadi in provenienza da questo paese beneficeranno in effetti, a partire dal mese di luglio 2000, di una riduzione progressiva e lineare dei dazi doganali ad valorem all(cid:146)importazione nella Comunit(cid:224), che saranno completamente aboliti a partire dal 2008. La riduzione si operer(cid:224) su dazi di base che vanno dal 2,7 al 5,1 % (a seconda dei mesi). Inoltre, un contingente tariffario di 20 000 tonnellate, a dazio zero, verr(cid:224) applicato tra il 1o giugno e il 30 settembre, periodo che non corrisponde al periodo tradizionale di produzione comunitaria (ottobre-maggio). I produttori comunitari disporranno quindi di tempo sufficiente per adeguarsi allo smantellamento dei dazi applicabili alle importazioni di avocadi messicani nella Comunit(cid:224). Visto che i dazi ad valorem attualmente in vigore sono gi(cid:224) relativamente bassi(fra il 4 e il 5,6 % a seconda dei mesi), sembra poco probabile che l(cid:146)entrata in vigore dell(cid:146)accordo di libero scambio con il Messico possa incidere negativamente sulla produzione comunitaria di avocadi, caratterizzata da un grado di competitivit(cid:224) assai elevato


title: PREGUNTA ESCRITA E-2753/99 de Ole Krarup (EDD) a la Comisión. Utilización delictiva de billetes de euro de gran valor.

eurovoc_concepts:
drug traffic
euro
illicit trade

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/123 Respuesta de la Sra. Reding en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de marzo de 2000) En el marco de la campaæa europea de sensibilizaci(cid:243)n de la opini(cid:243)n pœblica con respecto a la violencia la Comisi(cid:243)n ha subvencionado en BØlgica el proyecto del consejo de mujeres contra las mujeres, franc(cid:243)fonas belgas, de alcance nacional, as(cid:237) como el del Lobby Europeo de Mujeres, de alcance transnacional. La Comisi(cid:243)n no puede evaluar en este estadio la incidencia de los proyectos en cuesti(cid:243)n, en la medida en que su realizaci(cid:243)n aœn no ha concluido. La campaæa europea comenz(cid:243) en marzo de 1999 y terminarÆ en mayo de 2000. Del 4 al 6 de mayo se celebrarÆ en Lisboa una conferencia de clausura organizada en colaboraci(cid:243)n con la Presidencia portuguesa, en el marco de la cual se presentarÆ un informe de evaluaci(cid:243)n de la campaæa. Sus resultados se tendrÆn en consideraci(cid:243)n para la elaboraci(cid:243)n de toda acci(cid:243)n futura en este Æmbito. La Comisi(cid:243)n recuerda a Su Seæor(cid:237)a que, en el contexto de la iniciativa Daphne (1997-1999), ha prestado apoyo a 150 acciones desarrolladas por organizaciones activas en el Æmbito de la lucha contra la violencia que afecta a las mujeres, entre ellas algunas en BØlgica, y que proseguirÆ esta acci(cid:243)n en el marco de la iniciativa Daphne (2000-2003). Se env(cid:237)a directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento una lista con los proyectos aprobados en el marco de esta campaæa. (2000/C 280 E/131) PREGUNTA ESCRITA E-2753/99 de Ole Krarup (EDD) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Utilizaci(cid:243)n delictiva de billetes de euro de gran valor Ciertas investigaciones llevadas a cabo en los Estados Unidos han revelado que s(cid:243)lo una parte del total de los billetes de 100 d(cid:243)lares que se emiten se utiliza en el circuito econ(cid:243)mico oficial norteamericano, de lo que se deduce que el resto de los billetes entran de otra forma en otros circuitos, por ejemplo, en la econom(cid:237)a clandestina y como medio de transacci(cid:243)n en relaci(cid:243)n con el narcotrÆfico. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n si ha estudiado el papel internacional que pueden desempeæar los billetes de euro de gran valor (que pueden alcanzar un valor hasta cinco veces superior al billete de d(cid:243)lar mÆs valioso) en los c(cid:237)rculos delictivos, por ejemplo, como medio de transacci(cid:243)n en el trÆfico de estupefacientes? Respuesta del Sr. Solbes Mira en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de febrero de 2000) Actualmente, varios Estados miembros participantes (cid:129)BØlgica, Alemania, Italia, Luxemburgo, Pa(cid:237)ses Bajos y Austria(cid:129) cuentan con billetes de banco de alto valor, que van de los 200 € a los 600 €. En Alemania, por ejemplo, existe un billete de banco de 1000 DM. De modo que por lo menos una parte de la poblaci(cid:243)n europea estÆ acostumbrada a utilizar billetes de banco de alto valor para transacciones y como reserva de valor. Cabe aæadir, ademÆs, que actualmente los billetes mÆs altos de euro ya estÆn sustituyendo a varios de los billetes nacionales mÆs altos. Es muy probable, ademÆs, que los billetes de euro, una vez introducidos, circulen en cantidades apreciables fuera de la zona del euro puesto que el euro es una de las monedas mÆs importantes del mundo. Pero evidentemente es dif(cid:237)cil evaluar el grado en que el euro vaya a ser utilizado en transacciones ilegales. Todav(cid:237)a mÆs dif(cid:237)cil resulta predecir si los billetes de 200 € y de 500 € van a tener alguna influencia en ese uso. De hecho, tal como seæala Su Seæor(cid:237)a, parece efectivamente que los billetes de d(cid:243)lar desempeæan un importante papel en las transacciones relacionadas con la econom(cid:237)a sumergida y con el trÆfico de drogas a pesar de lo limitado de su valor nominal. A partir del 2001 la Comisi(cid:243)n se esforzarÆ, en los l(cid:237)mites de su competencia, por detectar toda circulaci(cid:243)n desproporcionada de billetes de euro que pueda estar relacionada con transacciones ilegales


title: Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonanto rakennerahastoista ja niiden yhteensovittamisesta koheesiorahaston kanssa - Ohjelmien laatimisohjeet ohjelmakaudeksi 2000-2006 (KOM(1999) 344 - C5-0122/1999 - 1999/2127(COS))

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Structural Funds
coordination of financing

formats: pdf print

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 304/57 Tiistai 18. tammikuuta 2000 (cid:1) ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, (cid:1) ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A5-0104/1999), 1. hyväksyy komission ehdotuksen näin muutettuna; pyytää saada komission ehdotuksen uudelleen käsiteltäväksi, jos komissio aikoo tehdä siihen huomat- 2. tavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; 3. kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. 7. Rakennerahastot ja niiden yhteensovittaminen koheesiorahaston kanssa A5-0108/1999 Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta rakennerahastoista ja niiden yhteensovittamisesta koheesiorahaston kanssa ! Ohjelmien laatimisohjeet ohjelmakaudeksi 2000!2006 (KOM(1999) 344 ! C5-0122/1999 ! 1999/2127(COS)) Euroopan parlamentti, joka (cid:1) ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(1999) 344 (cid:1) C5-0122/1999), (cid:1) ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 158 artiklan ja sitä seuraavat artiklat sekä sen 299 artiklan 2 kohdan, (cid:1) ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan ja sen 11 artiklan 3 kohdan b alakohdan, (cid:1) ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 (2) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tuki- rahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoami- sesta ja erityisesti sen 1 artiklan, (cid:1) ottaa huomioon komission ensimmäisen kertomuksen taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta (KOM(1996) 542 (cid:1) C4-0016/1997), (cid:1) ottaa huomioon kuudennen kertomuksen Euroopan unionin alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta ja kehityksestä (SEC(1999) 66 (cid:1) C5-0120/1999), (cid:1) ottaa huomioon komission asiakirjassa Agenda 2000 (cid:1) Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia (KOM(1997) 2000) esitetyt ehdotukset taloudellisen ja sosiaalisen koheesion lujittamiseksi sekä 18. kesäkuuta 1998 antamansa päätöslauselman (3) komission tiedonannosta Agenda 2000 (cid:1) Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, ensimmäinen osa, II luku, Taloudellinen ja sosiaalinen koheesio, (cid:1) ottaa huomioon komission suuntaviivat, jotka koskevat ensisijaisia tavoitteita rakennerahasto-ohjel- mien tarkistamisessa vuoden 1999 loppuun (C4-0640/1997), (cid:1) ottaa huomioon 19. marraskuuta 1998 (4) antamansa päätöslauselman liittymistä valmistelevasta rakennepolitiikan välineestä ja 6. toukokuuta 1999 (5) tekemänsä päätöksen rakennerahastoja koske- vista yleisistä säännöksistä, (cid:1) ottaa huomioon toukokuussa 1999 hyväksytyn yhteisön aluekehityssuunnitelman (ESDP), 2. heinä- kuuta 1998 antamansa päätöslauselman aluesuunnittelusta ja yhteisön aluekehityssuunnitelmasta (6) ja 4. ja 5. lokakuuta 1999 Tampereella kokoontuneiden aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaavien ministerien hyväksymän toimintasuunnitelman, (1) EYVL L 161, 26. 6. 1999, s. 1. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 80. (3) EYVL C 210, 6. 7. 1998, s. 189. (4) EYVL C 379, 7. 12. 1998, s. 164. (5) EYVL C 279, 1. 10. 1999, s. 292. (6) EYVL C 226, 20. 7. 1998, s. 42. C 304/58 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Tiistai 18. tammikuuta 2000 (cid:1) ottaa huomioon viidennen ympäristöalan toimintaohjelman ja siitä 22. huhtikuuta 1993 antamansa päätöslauselman (1), (cid:1) ottaa huomioon yhteisön neljännen naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan keskipitkän aikavälin toimintaohjelman (1996 (cid:1) 2000) (KOM(1995) 381) sekä siitä 17. marraskuuta 1995 anta- mansa päätöslauselman (2), (cid:1) ottaa huomioon komission tiedonannon Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toi- mintakehys (KOM(1998) 605) sekä siitä 4. toukokuuta 1999 antamansa päätöslauselman (3), (cid:1) ottaa huomion komission tiedonannon pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta (KOM(1997) 610) ja komission tiedonannon eurooppalaisista pienille ja keskisuu- ja mahdolliset kehityksen esteet rille yrityksille (KOM(1997) 187) sekä niistä 5. marraskuuta 1998 (4) ja 17. syyskuuta 1998 (5) antamansa päätöslau- selmat, suunnatuista pääomamarkkinoista: näkymät (cid:1) ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan unionin paikallisten kehitys- ja työllistämisaloittei- den kannustamisstrategiasta (KOM(1995) 273) sekä 6. syyskuuta 1996 antamansa päätöslauselman (6), (cid:1) ottaa huomion komission tiedonannon ympäristöstä ja työllisyydestä (KOM(1997) 592) sekä siitä 16. heinäkuuta 1998 antamansa päätöslauselman (7), (cid:1) ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (KOM(1996) 511) sekä siitä 20. lokakuuta 1998 antamansa lausun- non (8), (cid:1) ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä maatalouden ja maa- seudun kehittämisen valiokunnan, talous- ja raha-asioiden valiokunnan, työllisyys- ja sosiaalivaliokun- nan, teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja kalatalousvaliokunnan lausun- not (A5-0108/1999), A. on tietoinen siitä, että sisämarkkinoilla taloudellisen toiminnan kasvu keskittyy suuriin keskuksiin hei- kommassa asemassa olevien alueiden ja ympäristön kustannuksella ja että integraation edut eivät hyö- dytä kaikkia samalla tavoin ja siksi rakenne- ja koheesiorahastot ovat keskeisiä välineitä alueellisten erojen kaventamisen ja koko yhteisön tasapainoisen kehityksen kannalta, B. C. katsoo, että ohjeisiin sisältyvää, työllisyyttä edistävää kestävän kehityksen ja parantuneen kilpailukyvyn korostusta on pidettävä tervetulleena, katsoo, että epäsuotuisimmat saarialueet luetaan alueisiin, joiden kehittämistä on pidettävä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 158 artiklan ensimmäisessä kohdassa määritellyn Euroopan unionin koheesiopolitiikan perustavana prioriteettina, minkä vuoksi komission olisi asetettava saarialueiden tär- keys oikeaan mittasuhteeseen antaessaan jäsenvaltioille ohjeitaan, D. ottaa huomioon, että komissio ja jäsenvaltiot ovat vastuussa ”kansalaisten Euroopasta”, joka takaa kai- kille tasa-arvoiset mahdollisuudet riippumatta alueesta tai yhteiskunnallisesta asemasta ja varmistaa samalla, että myös tulevien sukupolvien tarpeet voidaan tyydyttää, E. ottaa huomioon erityisesti rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1260/1999 1 artiklan, jossa asetetaan yhteisön rahastoille maantieteelliset ja sisällölliset tavoitteet, jotka vaativat sisällyttävää lähestymistapaa ohjelmien suunnitteluun ja yhteisön laaja-alaisten toiminta- linjojen kattavaa toteuttamista ohjelmissa, (1) EYVL C 150, 31. 5. 1993, s. 292. (2) EYVL C 323, 4. 12. 1995, s. 167. (3) EYVL C 279, 1. 10. 1999, s. 44. (4) EYVL C 359, 23. 11. 1998, s. 98. (5) EYVL C 313, 12. 10. 1998, s. 195. (6) EYVL C 277, 23. 9. 1996, s. 45. (7) EYVL C 292, 21. 9. 1998, s. 149. (8) EYVL C 341, 9. 11. 1998, s. 18. 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 304/59 Tiistai 18. tammikuuta 2000 F. G. katsoo, että Euroopan unionin aluepolitiikalle on muodostunut toinen toimintabudjetti rakennerahas- tojen ja koheesiorahastojen kautta ja että valittaessa toimia jäsenvaltioiden paikallisten ja alueellisten kumppaneiden tuella määrittelemiin ohjelmiin komission kehittämien ohjeiden on varmistettava yhteisön painopisteiden ensisijaisuus, toteaa, että varsinkin niiden yhteisön painopisteiden kannalta, joihin olisi hyvä keskittyä rakennetoi- mien tehokkuuden edistämiseksi, komission esittämä kuudes alueita koskeva kausitiedote on äärim- mäisen tärkeä ja mielenkiintoinen sekä sisällöltään että johtopäätöksiltään, etenkin koska siinä diagno- ja ottaa soidaan tekijöitä, huomioon, että komissio ilmoittaa aikovansa ottaa nämä seikat täysin huomioon ohjeita laatiessaan; ottaa huomioon, että ne neljä kohtaa, joilla aluekehitystä pystytään varmasti edistämään ja jotka vaa- tivat rakenneinvestointien keskittämistä, ovat: jotka todellisuudessa vaikuttavat Euroopan alueiden kilpailukykyyn, (cid:1) tuotantoperusta ja talousrakenne, (cid:1) teknologian ja tutkimuksen taso, (cid:1) osallistumisen mahdollistava infrastruktuuri, (cid:1) pätevä työvoima, H. katsoo, että rakennerahastojen uudistustavoitteet ovat Agenda 2000:n puitteissa keskittäminen, tehok- kuus ja hallintorakenteiden yksinkertaistaminen ja että komission tulee toteuttaa nämä tavoitteet ohjel- mien arviointiprosessin aikana, I. J. ottaa huomioon komission kesäkuussa 1998 Eurooppa-neuvostolle antaman tiedonannon strategiasta ympäristönäkökohtien sisällyttämiseksi Euroopan unionin politiikkaan (KOM(1998) 333) ja erityisesti sen päätelmät, joiden mukaisesti ympäristönäkökohtien sisällyttäminen unionin politiikkaan ei ole vaihtoehto vaan velvoite, ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta koskevan Euroopan yhteisön strategian (KOM(1998) 42) ja etenkin sen 25 kohdan, jossa korostetaan, että rakennerahastojen toimintaohjelmien sisällä on edis- tettävä kestävän aluekehityksen tavoitetta, K. ottaa huomioon, että edellä mainitun asetuksen (EY) N:o 1260/1999 10 artiklan 3 kohdan mukaan komission tehtävänä on julkistaa merkityksellisiä ja sovittuja yhteisön politiikkoja koskevat ohjeelliset laajat suuntaviivat kuukauden kuluessa siitä, kun tämä asetus tulee voimaan ja ennen kuin 42 artik- lassa tarkoitettu välitarkastus on tehty, ja että nämä ohjeet ovat keskeinen tekijä ohjelmia koskevissa neuvotteluissa ja niiden tarkistamisen yhteydessä, L. ottaa huomioon, että Euroopan parlamenttia ei kuultu ajoissa ohjeista eikä sillä ollut mahdollisuutta toteuttaa ohjeiden sisällön arviointia ennen niiden voimaantuloa, M. ottaa huomioon, että uudet tavoitteen 1 piiriin kuuluvat ohjelmat on suunniteltu ennen ohjeiden täy- täntöönpanoa, korostaa ohjeiden merkitystä, koska ne ovat välttämättömiä yhteisön uudistustavoitteiden, tehokkuu- 1. den, keskittämisen ja hallinnon yksinkertaistamisen, saavuttamiseksi, korostaa myös rakennepolitiikan eurooppalaista ulottuvuutta ja pitää myönteisenä komission oikea-aikaista tiedottamista; katsoo, että ohjeet ovat tärkeä suuntaa-antava apuväline jäsenvaltioille ja alueille ensisijaisten tavoit- 2. teiden asettamisessa ohjelmien suunnitteluvaiheessa ja johdonmukaisen kokonaistavoitteen, epäedullisessa asemassa olevien tai kehitysvaikeuksista kärsivien alueiden, kestävän kehityksen ja aktiivisen ja ennaltaeh- käisevän työllisyyden tukemisen, saavuttamisessa; odottaa, että näin syntyy mahdollisimman suuria yhteis- vaikutuksia kaikkien välineiden ja rahoitusresurssien sekä ympäristö-, talous- ja sosiaalipoliittisten toimien välistä tasapainoa; C 304/60 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Tiistai 18. tammikuuta 2000 3. pitää rakennetukien kehittymisenä sitä, että ohjeet on jaoteltu aiheiden mukaisesti, koska vain siten ne tukevat sisällyttävää lähestymistapaa uusissa suunnitelmissa ja ohjelmissa, joiden tulee perustua hajaute- tusti laadittuihin kehitys- ja uudelleensuuntautumissuunnitelmiin; 4. toteaa, että ohjeiden tulkintaa siirtymävaiheen ohjelmien yhteydessä ei selvitetä lainkaan; korostaa ohjeiden merkitystä sellaisen hajautetun, tehokkaan ja kattavan kumppanuuden välineenä, 5. jonka tulee tukeutua kaikkien alueellisten ja paikallisten toimijoiden osaamiseen ja sitoutumiseen, joiden koulutusta on ehdottomasti tuettava teknisen tuen avulla; vaatii siksi ohjeiden kehittämistä edelleen, koska toistaiseksi sen yhteistyökumppanien mukaan ottamiseen ei kuulu vähimmäisvaatimuksia tai ohjeis- tusta; 6. katsoo lisäksi, että rakennerahastojen varojen hallintaa pitäisi tämän johdosta hajauttaa ottaen huo- mioon sekä kumppanuuden tarjoamat mahdollisuudet että paikallisten ja alueviranomaisten asiantunte- muksen, kunhan vain rahastojen valvontaa tehostetaan ja unionin määrittelemiä tavoitteita noudatetaan; 7. pahoittelee, että komission asiakirjassa ei ole esitetty jäsenvaltioille suosituksia, joilla pyritään yksin- kertaistamaan kansallisia oikeudellisia menettelyjä ja määräyksiä sekä hankkeiden esittämistä ja käsittelyä koskevia menettelyjä, joita kansalliset viranomaiset soveltavat, sekä suosituksia rahoituksesta, toteuttamis- esta ja valvonnasta; katsoo, että eräiden jäsenvaltioiden määräykset ja hallinnosta johtuvat vaatimukset muodostavat toisinaan suuren esteen rakennerahastoista tukea hakeville toimijoille, etenkin pk-yrityksille, pienyrityksille ja käsityöläisille; 8. kehottaa komissiota keskittymään neuvotteluissaan jäsenvaltioiden kanssa uusista suunnitelmista ja ohjelmista siihen, että työvoimavaltaisille pk-yrityksille luodaan myönteinen toimintaympäristö, jossa on olemassa vaihtoehtoisille rahoituslähteille selkeät tavoitteet, mukaan lukien riskipääomat ja yksityiset rahoi- tussuunnitelmat, yrityksille suunnattuja tukipalveluita, mukaan lukien uusi tietotekniikka, sekä investointeja innovatiivisille aloille; 9. pitää tarpeellisena, että ohjeiden pohjalta komissio laatii dokumentin, johon kootaan parhaimmat käytännöt (best practices) ja analysoidaan ne, ja että tuloksista tiedotetaan laajasti rakennepolitiikan toimi- joille; pyytää komissiota kannustamaan kokemusten vaihtoa jäsenvaltioiden ja alueiden välillä vahvistaak- seen innovatiivisen ja hallinnollisen lähestymistavan parhaita käytäntöjä ja tutkiakseen mahdollisuutta luoda hankkeita kuvaava tietokanta; 10. katsoo, että ohjeita ei tulisi enää arvioida yksinomaan niiden sisällön perusteella vaan sen mukaan, kuinka käyttökelpoisia ne ovat komissiolle arviointivälineenä ohjelmia koskevissa neuvotteluissa; korostaa laaja-alaisten yhteisön toimintalinjojen noudattamista sekä sitä, että ohjelmien hyväksymisen tulee tapahtua tehokkaasti ja nopeasti, minkä yhteydessä on otettava huomioon yksityisen sektorin paikallisten järjestöjen osallistuminen suunnittelu- ja täytäntöönpanovaiheeseen ja varmistettava, että päätökseen saattavia strate- gioita varten on saatavilla neuvontaa ohjelmakauden lopulla; toteaa, että indikatiiviset ohjeet voivat tarjota ohjausta ainoastaan, jos edistymistä voidaan mitata 11. suhteessa tarkistettavissa oleviin tavoitteisiin ja yhteisön toimintalinjojen strategioiden noudattamiseen; pahoittelee, että käsiteltävänä olevassa asiakirjassa tämä vain todetaan lyhyesti ja katsoo, että asiaan on syytä puuttua; 12. pitää valitettavana sitä, että suuntaviivat eivät sisällä erityisiä määräyksiä eivätkä selvennystä sen suhteen, mikä koskee laajentumisen vaikutusta sekä kansallisiin ja alueellisiin rakennetukea vastaanottaviin viranomaisiin että hakijamaihin, ja kehottaa komissiota käsittelemään tätä asiaa tarkistaessaan ohjelmaa sen puolivälissä; 13. korostaa, että varojen käytön koordinointi tuottaa tuloksia vain, jos myös komissiossa ryhdytään eri osastojen rajat ylittävään työhön eikä yhteisön laaja-alaisia toimintalinjoja tarkastella ainoastaan alakohtai- sesti; mainitsee tässä yhteydessä erityisesti kaupunkien ja maaseudun kestävän kehityksen; 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 304/61 suosittelee komission kestävää kehitystä koskeviin suosituksiin liittyen jäsenvaltioiden integraatio- 14. politiikkojen johdonmukaistamista yhteisöalueen kehitysmallissa hyväksyttyjen suuntaviivojen mukaisesti; Tiistai 18. tammikuuta 2000 kritisoi sitä, että ohjeissa kiinnitetään hyvin vähän huomiota kaupunkialueisiin; pyytää komissiota 15. varmistamaan, että kaupunkihankkeiden rahoitusta on tarjolla kaikissa jäsenvaltioiden alueellisissa ohjel- missa ja tavoitesuunnitelmissa kaupunkien kestävään kehitykseen liittyvän kannustamisstrategian suuntavii- vojen mukaisesti ja siten, että taataan asianmukaiset resurssit ja yleiskattava tuki; 16. arvostelee sitä, että ohjeiden avulla ei ole kyetty ottamaan huomioon maaseudun kehittämisessä kaksitahoista merkitystä eurooppalaisen maatalousmallin uudistukselle ja taloudelliselle ja sosiaaliselle koheesiolle, ja toivoo, että komissio käyttää tehokkaammin hajautettua tukivälinettä maaseutualueiden ja kalastuksesta riippuvaisten alueiden kehittämiseen eikä rajoita mallialueiden tukemista Leader-yhteisöaloit- teeseen; 17. vaatii, että komissio huolehtii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa siitä, että suunnitelmissa otetaan paremmin huomioon kaupunkien ja maaseudun välisten yhteyksien elvyttämiseen tähtäävät yhdennetyt strategiat, ja korostaa uudelleen yhteisön aluekehityssuunnitelman perustavanlaatuista merkitystä; 18. korostaa, että poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi, rahoituksen yhteensovittamiseksi ja kumppa- nuuden toteuttamiseksi on taattava aluekehitysohjelmien, koheesiorahaston ja yhteisöaloitteiden suurempi yhtenäisyys ja koordinointi; 19. kannattaa rakennerahaston ja koheesiorahaston varojen tasapainoisempaa jakamista liikennemuoto- jen välisen tasapainon mukaisesti ja korostaa tässä yhteydessä erityisesti kestävyyttä, kuljetuksen turvalli- suutta ja kuljetusmuotojen yhteensovittamista perusteena sekä kehottaa komissiota ottamaan tämän perus- teen huomioon tukivaroja myönnettäessä; kehottaa komissiota antamaan ennen jäsenvaltioiden kanssa käytävien suunnitelmia koskevien neu- 20. vottelujen päättymistä parlamentille kertomuksen suunnitelmien suuntaviivoista, erityisesti suhteessa yhteisön laaja-alaisiin toimintalinjoihin ja mahdollisiin vaikeuksiin, jotka liittyvät tähän uuteen välineeseen; kehottaa komissiota ottamaan huomioon Euroopan parlamentin ehdotukset ohjeiden lopullista tar- 21. kistusta varten ohjelmien puolivälin arvioinnin yhteydessä ja muistuttaa komissiota menettelysäännöistä ja niistä johtuvista velvoitteista; kehottaa perustamaan puolivälin arvioinnin, suoritusvarausten jaon ja lopullisen arvioinnin sellaisiin 22. oikeudenmukaisiin ja käytännöllisiin kriteereihin, jotka kykenevät ottamaan huomioon kaikkien rakenteel- listen toimien ja aina monisyisten ohjelmien keskinäiset vaikutukset niin, että huomioon ei otettaisi aino- astaan määrällisiä indikaattoreita, vaan laadulliset näkökohdat, kuten Yhdistyneiden Kansakuntien inhimil- ja ohjelmien toteutuksen vaikutukset lisen kehityksen indeksin mittaamisessa käyttämät työllisyyteen, saisivat saman painoarvon; indikaattorit 23. muistuttaa komissiota siitä, että parlamenttia olisi kuultava jo kaikkien komission laatimien ohje- luonnosten suunnitteluvaiheessa; Työllisyys ja sosiaaliasiat 24. on pahoillaan siitä, että uutta ohjelmakautta 2000-2006 suunniteltaessa tavoite 3 ei voi täyttää tehtäväänsä rakennepolitiikan työllisyystoimien viitekehyksenä, sillä tavoitteen 3 suunnitelmat eivät vielä ole valmiit; pyytää, että tavoitteiden 1, 2 ja 3 välinen koordinaatio ja strateginen yhtenäisyys taataan, kun tehdään uusia suunnitelmia ja ohjelmia; 25. pyytää komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään alueellisissa sopimuksissa rakennetukien neuvottelu- ja koordinointikehyksenä paikallis- ja aluetason sopimuksia, sillä alueellisen sopimuksen mallin järjestelmäl- linen laajentaminen takaa kumppanuusperiaatteen oikean soveltamisen; C 304/62 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Tiistai 18. tammikuuta 2000 26. odottaa, että inhimillisten voimavarojen laatutason edistäminen riippuu tulevaisuudessa tarpeiden ja kasvumarkkinoiden kehittymisestä; vaatii tästä syystä, että tutkitaan tehokkaammin, millaisista erityisval- miuksia edellyttävistä palveluista on tulevaisuudessa kysyntää sekä tuetaan teknologian siirtoa pk-yrityksiin; korostaa, että on tärkeää kannustaa ohjelmia, joilla edistetään erityistoimin yli 40-vuotiaiden työt- 27. tömien työmarkkinoille paluuta, koska tämän ryhmän on vaikea mukautua uuteen teknologiaan ja talous- elämän nykyisiin vaatimuksiin; Teollisuus 28. pitää tärkeänä, että varsinkin koheesiomaissa laajennetaan tutkimusinfrastruktuuria sijoittamalla kor- keakouluja ja oppilaitoksia niin, että ne palvelevat entistä paremmin kehittymättömimpien alueiden asuk- kaita ja tekevät helpommaksi koulutettujen ihmisten jäämisen kotiseudulleen; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään kestävän aluekehityksen edistämiseksi enemmän joissa pyritään energiansäästöön ja investoidaan uusiutuviin 29. huomiota sellaisiin energia-alan ohjelmiin, energialähteisiin; Kilpailupolitiikka 30. toistaa jälleen kerran, että kansallisten ja alueellisten ohjelmien on täydellisesti noudatettava Euroo- pan unionin kilpailupolitiikkaa ja kilpailumääräyksiä erityisesti kilpailupolitiikkaa ja valtiontukea koskevien määräysten soveltamisessa; 31. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. * * * 8. Euroopan unionin alueiden sosiaalinen ja taloudellinen tilanne A5-0107/1999 Euroopan parlamentin päätöslauselma kuudennesta kausikertomuksesta Euroopan unionin alueiden sosiaalisesta ja taloudellista tilanteesta ja kehityksestä (SEC(1999) 66 ! C5-0120/1999 ! 1999/2123(COS)) Euroopan parlamentti, joka (cid:1) ottaa huomioon kuudennen kausikertomuksen (SEC(1999) 66 (cid:1) C5-0120/1999), (cid:1) ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta 20. heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2083/93 8 artiklan (1), (cid:1) ottaa huomioon 20. heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2082/93 asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 muuttamisesta (2), (cid:1) ottaa huomioon rakennerahastoihin vuodesta 2000 lähtien sovellettavista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (3), (cid:1) ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaan yhteisön tehtävä on edistää naisten ja miesten välistä tasa-arvoa ja poistaa epätasa-arvoa; ja ottaa huomioon yhteisön neljännen naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevan keskipitkän toimintaoh- jelman (1996-2000) (KOM(1995) 381) ja siitä 17. marraskuuta 1995 antamansa päätöslauselman (4), (1) EYVL L 193, 31. 7. 1993, s. 34. (2) EYVL L 193, 31. 7. 1993, s. 20. (3) EYVL L 161, 26. 6. 1999, s. 1. (4) EYVL C 323, 4. 12. 1995, s. 167


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2814/99 di Theodorus Bouwman (Verts/ALE) e Alexander de Roo (Verts/ALE) alla Commissione. Ijzeren Rijn ‐ traffico ferroviario in riserve naturali olandesi?.

eurovoc_concepts:
Netherlands
biotope
carriage of goods
environmental impact
environmental protection
protected area
rail network
rail transport

text: 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/55 (2000/C 330 E/059) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2814/99 di Theodorus Bouwman (Verts/ALE) e Alexander de Roo (Verts/ALE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Ijzeren Rijn (cid:129) traffico ferroviario in riserve naturali olandesi? (cid:201) noto alla Commissione che, stando a quanto riferito dai quotidiani Eindhovens Dagblad e De Limburger (dell(cid:146)11. 12. 1999), il ministro olandese dei trasporti Tineke Netelenbos intende autorizzare il passaggio di treni merci sul tracciato dell(cid:146)Ijzeren Rijn, in via permanente, nelle zone protette di Weerter-en Budelerberg (nei pressi di Weert e Budel) ai sensi della direttiva sugli habitat e, in via temporanea, nella zona di Meinweg presso Roermond anch(cid:146)essa protetta dalla suscitata direttiva? (cid:201) disposta la Commissione, ed in caso affermativo a quale data e ricorrendo a quali procedure, a richiamare il governo olandese alle proprie responsabilit(cid:224) per indurlo a recedere dalle proprie intenzioni di conculcare la normativa europea sulle riserve naturali nonchØ la direttiva sugli habitat nelle zone di Weerter-en Budelerberg e Meinweg? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (14 febbraio 2000) la Commissione non Ł al corrente di decisioni prese dalle autorit(cid:224) dei Paesi Bassi per autorizzare la riapertura della linea ferroviaria Ijzeren Rijn attraverso la zona di Weerterbergen, Budelerbergen e Meinweg. La Commissione non ha preso visione degli articoli di stampa menzionati dagli onorevoli In base alle informazioni che essa ha finora ricevuto (cid:129) ossia dichiarazioni del primo parlamentari. ministro dei Paesi Bassi (cid:129) le autorit(cid:224) dei Paesi Bassi effettueranno una valutazione di impatto ambientale nonchØ una valutazione in linea con l(cid:146)articolo 6, paragrafo 3 della direttiva 92/43/CEE del Consiglio, del 21 maggio 1992, relativa alla conservazione degli habitat naturali e seminaturali e della flora e della fauna selvatiche (1) prima di prendere una decisione sulla riapertura della linea ferroviaria Ijzeren Rijn. ¨ stato lavoro trilaterale con rappresentanti dei governi belga e tedesco per inoltre costituito un gruppo di esaminare l(cid:146)eventuale ristrutturazione della linea. Risulta alla Commissione che questo gruppo di lavoro sta esaminando l(cid:146)opportunit(cid:224) di ordinare altri studi tecnici sulla linea che riceveranno un sostegno comunitario nell(cid:146)ambito della rete transeuropea (TEN). A questo progetto di ristrutturazione della linea Ijzeren Rijn Ł gi(cid:224) stato assegnato 1 milione di EUR nell(cid:146)ambito dei finanziamenti TEN. La Commissione invita anche gli onorevoli parlamentari a prendere visione della sua risposta all(cid:146)interroga- zione scritta P-1875/99 (2) dell(cid:146)onorevole parlamentare de Roo, nella quale ha indicato la sua intenzione di chiedere alle autorit(cid:224) dei Paesi Bassi maggiori informazioni sulla riapertura della linea ferroviaria Ijzeren Rijn e sulle sue implicazioni con riferimento alle direttive pertinenti. Nella risposta essa ha anche indicato che non intendeva per il momento prendere altre iniziative in quanto dagli elementi a sua disposizione non risultavano violazioni di direttive. Dopo i successivi contatti avuti con le autorit(cid:224) dei Paesi Bassi, la Commissione non ravvisa motivi per cambiare la sua posizione. (1) GU L 206 del 22. 7. 1992. (2) GU C 170 E del 26. 6. 2000, pag. 113. (2000/C 330 E/060) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2816/99 di Roy Perry (PPE-DE) alla Commissione (7 gennaio 2000) Oggetto: Interreg e le regioni marittime frontaliere Inserendo talune regioni marittime frontaliere nell(cid:146)allegato agli orientamenti di Interreg, la Commissione ha riconosciuto la validit(cid:224) di aiutare tali regioni a collaborare strettamente nell(cid:146)ambito della componente A. Tuttavia la Commissione non riconosce che altre regioni marittime frontaliere possano avere validi motivi per essere inserite in Interreg IIIA, poichØ l(cid:146)elenco delle regioni ammissibili Ł attualmente circoscritta alle regioni che hanno beneficiato di Interreg A durante l(cid:146)ultimo periodo di programmazione. finanziamenti a titolo di


title: WRITTEN QUESTION P-0102/00 by Pietro-Paolo Mennea (ELDR) to the Commission. Request for specific recognition of amateur sport.

eurovoc_concepts:
EU law
EU policy
leisure
professional sport
social role
sport
sports body

text: 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/219 In terms of Community assistance, the Commission intends to conduct an evaluation mission in February 2000 which will enable it to identify needs and priorities. Changing policy on Phare assistance (which will in any event be substantially amended for countries in the region in 2000) and establishing contractual relations will depend solely on the attitude of the new government and its practical progress on outstanding political issues. The Commission is prepared to make the necessary proposals when the time comes. (2000/C 225 E/251) WRITTEN QUESTION P-0102/00 by Pietro-Paolo Mennea (ELDR) to the Commission Subject: Request for specific recognition of amateur sport (18 January 2000) Sport has a social function and plays a role as an integral part of the culture of the Community countries, as well as having educational, social, cultural and recreational aspects recognised in the Amsterdam Treaty. It is necessary to bear in mind the way sport is organised in Europe, its characteristics and recent developments. A distinction is made in the Member States between professional sport (organised by businesses) and amateur sport (organised by non-profit-making organisations). Amateur sport, as practised in the Member States, must be recognised as such by the various national sports federations, in accordance with the standards drawn up by those organisations and in compliance with the directives drawn up by the various national Olympic committees in the Member States. laws and the In view of the distinction between professional and amateur sport made by national regulations of it considers it the relevant sports organisations, can the Commission say whether appropriate to make an amendment to the Amsterdam Treaty recognising the specific nature of the sector of sport which national laws and the regulations of the sports organisations in the Member States define as amateur sport? Answer given by Mrs Reding on behalf of the Commission (18 February 2000) The Commission has recognised that sport is an essential instrument for social integration and education (1) in European society, and advocates a new partnership between the various actors in the sports sector (cid:129) sports organisations, national authorities and Community institutions (cid:129) in order to maintain and strengthen the social value of physical exercise and sport. With regard to the way in which sport is organised, the Commission would stress that there are significant differences from one Member State to another. Not all Member States have legislation relating to sport, in addition to which the differences between professional and amateur sport are not always defined clearly and precisely. As Advocate-General Cosmas emphasised in his Opinion (2), the economic or non-economic character of an athlete(cid:146)s activities should be sought in the elements defining the nature of that activity, and not in declarations by sports federations. It is therefore a matter for the courts, and not the sports federations, to determine whether a sporting activity is of a professional nature or not. The Commission also considers that Community law already takes account of certain characteristics inherent in sport, especially amateur sport. It recognises, for example, the existence of activities of a the sports specifically sporting nature which are bound by rules or the self-regulating powers of organisations but are not subject to competition rules. For this reason, the Commission does not at this stage consider it necessary to amend the treaties in order to acknowledge the specific nature of amateur sport. (1) (cid:145)The Helsinki Report on Sport(cid:146): Report from the Commission to the European Council with a view to safeguarding current sports structures and maintaining the social function of sport within the Community framework, COM(1999) 644 final. (2) Opinion of Advocate-General Cosmas in Joined Cases C-51/96 and C-191/97


title: WRITTEN QUESTION E-2708/99 by Rosa Miguélez Ramos (PSE) to the Commission. Objective 2 areas in Spain.

eurovoc_concepts:
Spain
eligible region

text: C 303 E/94 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (27 January 2000) The multi-annual guidance programmes for the fishing fleets of all Member States fix capacity targets in tonnage and engine power measured in accordance with Council Regulation (EEC) No 2930/86 of 22 September 1986 defining the characteristics of fishing vessels (1). Regulation (EEC) No 2930/86 was modified by Council Regulation (EC) No 3259/94 (2) and by Com- mission Decision No 95/84/EC (3), which require that the tonnage of fishing vessels be measured in units of gross tonnage (GT) as defined by the London Convention of 1969. All vessels of more than 24 metres length between perpendiculars should already be measured in units of GT. For vessels greater than or equal to 15 metres overall length but less than 24 metres length between perpendiculars, estimates of the GT must be progressively replaced by measures of GT before the end of 2003. For vessels less than 15 metres overall length, the GT is defined by a simplified formula based on the length, breadth and depth of the vessel. Following a call for tenders the Sea fish industry authority in the United Kingdom has been contracted to evaluate the way in which these provisions are applied in each of the Member States. Its final report will be forwarded to the Commission in the first quarter of the year 2000. The way in which engine power is measured is also currently under review. To this end the Commission is consulting with the European committee for standardisation to determine possible courses of action. This is now considered to be a priority for the Community and may result in a further modification to Regulation (EEC) No 2930/86. (1) OJ L 274, 25. 9. 1986. (2) OJ L 339, 29. 12. 1994. (3) OJ L 67, 25. 3. 1995. (2000/C 303 E/086) WRITTEN QUESTION E-2708/99 by Rosa MiguØlez Ramos (PSE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Objective 2 areas in Spain During October and November the Commission approved the lists of Objective 2 areas for the period 2000-2006. However, the lists of 10 Member States have still not been approved. At what stage of the process is Spain(cid:146)s list of Objective 2 areas? Did the Spanish government submit the list by the deadline? If not, what was the cause of the delay? Given that the current regulation expires at the end of 1999, what action will the Commission, and those Member States whose lists have not yet been approved, take to ensure that existing programmes continue to run and new projects can be set up as from 1 January 2000? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (24 February 2000) On 1 July 1999 the Commission invited the Member States to send in their proposed list of areas eligible for Objective 2 in the 2000-2006 programming period before 31 August 1999. For those Member States which had proposed a list of eligible areas by early September 1999, an initial decision was taken in October and November 1999 in accordance with Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds (1). The Commission only received the Spanish proposal on 15 September 1999. Following consultation with the Spanish authorities, the Commission took a decision in principle on the draft list of areas eligible for 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/95 Objective 2 on 22 December 1999. Under the above Regulation, the final decision is to be taken after consultation with three committees. These committees were consulted on 25, 26 and 31 January 2000. The Commission will therefore take a final decision in the course of February 2000. With regard to the transition between the two programming periods, the Commission would remind the Honourable Member that, in respect of assistance in the 1994-99 programming period, payments may be made by the final beneficiaries in respect of measures which were the subject of binding legal and financial provisions prior to 31 December 1999 up until 31 December 2001. In addition, for the 2000-06 programming period, Article 52(4) of Regulation (EC) No 1260/1999 provides for a retroactive date of in respect of which the eligibility of expenditure under certain conditions. Expenditure actually paid, Commission has received an application for assistance between 1 January and 30 April 2000 and which fulfils all the conditions laid down in the above Regulation, may be regarded as eligible from 1 January 2000. (1) OJ L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 303 E/087) WRITTEN QUESTION E-2709/99 by Monica Frassoni (Verts/ALE) to the Commission (18 January 2000) Subject: La Punta agricultural area (Valencia, Spain) The Valencian Ministry of Public Works, Urban Development and Transport is supporting a proposal for a logistics park (ZAL) for the port of Valencia at La Punta, an agricultural area on the edge of the city with exceptional features as a model of sustainable and efficient agriculture serving urban consumers, unique in the European Union. The environmental impact assessment for the project did not include consultation of the residents who would be affected or consider alternatives to the project, and therefore did not comply with Directives 85/337/EEC (1) and 97/11/EC (2) on environmental impact. The plan justifies the failure to consider alternative locations on the grounds of poorly defined operational factors, the most important of which seems to be the need for logistical services to be very close to the port. However, there are locations which are even closer to the container terminal than La Punta, where the impact on the environment, the structure of production and agricultural labour, and on heritage would be markedly less than in La Punta. Furthermore, the ZAL plan does not analyse the possible impact on the neighbouring Albufera nature reserve, protected by Valencian legislation and also listed in several international conventions (Ramsar, special protection area for birds and Directive 92/43/EEC (3) on habitats). The plan(cid:146)s environmental impact assessment recognises, for example, the risk that the ZAL(cid:146)s activities could result in pollution of the Valencian Plain aquifer, but does not examine in sufficient detail the possible effects on the nature reserve. The plan also acknowledges that as a result both of the water- proofing effect caused by the ground being tarmacked, and the closure of La Punta for various infrastructure projects to be carried out, the ZAL would create an increased risk of flooding caused by water collecting after heavy local rainfall. It therefore proposes a series of corrective measures in the area set aside for the planned industrial complex. However, it does not take into consideration the risk of flooding in the residential areas adjoining the ZAL, which would lose the drainage capacity currently provided by the agricultural area. Does the Commission agree that the Spanish authorities have not complied with the directives on environmental impact assessments, particularly as regards the obligation to consult the persons affected and to consider alternative proposals? What measures does the Commission intend to take to ensure that the Albufera nature reserve is not adversely affected by the ZAL plan? (1) OJ L 175, 5. 7. 1985, p. 140. (2) OJ L 73, 14. 3. 1997, p. 5. (3) OJ L 206, 22. 7. 1992, p. 7


title: WRITTEN QUESTION P-0131/00 by Theodorus Bouwman (Verts/ALE) to the Commission. Employment of third-country drivers.

eurovoc_concepts:
approximation of laws
clandestine worker
labour law
migrant worker
moonlighting
restriction on competition
road transport
transport company

text: C 330 E/88 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 Following a call for tenders, the Commission has signed a contract with an NGO for the removal of its own old computers. This enables this NGO to recycle these computers inside and outside the Community in the course of its activities. Further the Commission cooperates on request with this NGO in the preparation of computers for schools and associations in the community and for projects in third countries. 3. and 4. information of the kind requested. In the performance of its duties under the Treaties, the Commission does not acquire (2000/C 330 E/097) WRITTEN QUESTION P-0131/00 by Theodorus Bouwman (Verts/ALE) to the Commission Subject: Employment of (cid:145)third-country(cid:146) drivers (18 January 2000) The Belgian/Netherlands Transport Newsletter (NT) for 4 January 2000 carries a detailed report revealing that illegal employment within the EU of drivers from non-EU countries (cid:129) in particular Eastern Europe (cid:129) in the sense that work permits are not applied for and is increasing sharply. The activity is (cid:145)illegal(cid:146) employment contracts are not issued. The situation amounts to an inadmissible distortion of competition and evasion of collective labour agreements. Is the Commission alert to this phenomenon, and if so how widespread is it? Can the Commission 1. provide an overview? 2. Major companies like Willy Betz operate a scam posing negligible risk of detection. They arrange, for example, for East European drivers to drive in all EU Member States except the one in which the goods vehicle concerned is registered. That, after all, is the only country in which any checks are likely to be made on work permits. Is the Commission aware of this and other scams, and if so what action is it taking to extend and harmonise the necessary checks? Can the Commission provide an overview of its activities in this connection in arranging consulta- 3. tions with Member States and drawing up directives and other relevant measures? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (29 February 2000) The Commission is aware of the increasing number of drivers from outside the Community who are 1. employed by haulage firms in the Community. It is likely that in many cases the employment conditions of these drivers are contrary to the national rules of the Member States where the haulier is established. The Commission is concerned about the distorting effects of this practice on road haulage competition within the Community but has no data about the exact size of the problem. 2. The Commission considers the difficult control of the (cid:145)legal(cid:146) employment status of drivers to be a very pressing problem within the national and international road haulage industry. Indeed, for this reason the Commission has already written to the Member States in order to raise awareness of the problem. In order to grasp the extent of the problem of the often illegal use of third country drivers, the 3. Commission has asked the Member States to provide an overview of the diverse social, labour and transport rules they apply in this area. A meeting with government experts will be organised shortly in order to explore possible ways to address this issue. Industry will also be consulted. Once it has gained an overview of the relevant rules and details determining current practice and has explored possible measures, the Commission will consider what precise action must be taken. The Commission intends to adopt a communication on this matter in the course of this year