title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0007/00 från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen. Narkotikabekämpning i regionen Latium.

eurovoc_concepts:
EU policy - national policy
EU publication
Latium
drug addiction
infringement of EU law
principle of subsidiarity

text: C 280 E/154 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 Syftet med studien var att bed(cid:246)ma vilka eventuella risker som skulle kunna (cid:228)ventyra en h(cid:246)g h(cid:228)lsoskydds- niv(cid:229) f(cid:246)r patienter och konsumenter och arbetet var fr(cid:228)mst inriktat p(cid:229) tandamalgam, kompositplaster, skyddande t(cid:228)ckmaterial, biokompatibilitet och toxikologiska aspekter av ett antal legeringar som anv(cid:228)nds inom tandv(cid:229)rden, fr(cid:228)mst legeringar inneh(cid:229)llande nickel, palladium, silver, guld och kobolt. De viktigaste resultaten enligt rapporten tyder p(cid:229) att alla tandfyllningsmaterial, (cid:228)ven amalgam och alternativa material (dvs. legeringar och kompositer), kan ha vissa biverkningar. Gjutlegeringar kan vara allergiframkallande. Man tror inte att dentala gjutlegeringar generellt orsakar sensibilisering, (cid:228)ven om de kan framkalla reaktioner hos k(cid:228)nsliga personer. Allergiska reaktioner mot metallegeringar rapporteras dock s(cid:228)llan, oftast f(cid:246)rsvinner problemen om materialet avl(cid:228)gsnas. F(cid:246)rekomsten av bieffekter fr(cid:229)n fyllnings- material p(cid:229) patienter (cid:228)r i allm(cid:228)nhet l(cid:229)g. De uppgifter som finns att tillg(cid:229) (cid:228)r dock relativt begr(cid:228)nsade. Litteratur och forskning p(cid:229) omr(cid:229)det tyder p(cid:229) att det skulle r(cid:246)ra sig om mindre (cid:228)n 0,1 % av hela befolkningen. F(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan risker och f(cid:246)rdelar motsvarar de f(cid:246)rh(cid:229)llanden som r(cid:229)der och accepteras f(cid:246)r n(cid:228)rvarande. De standarder som ligger till grund f(cid:246)r direktiv 93/42/EEG motsvarar r(cid:229)dande situation. Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att direktivet ger en adekvat r(cid:228)ttslig ram f(cid:246)r tandfyllningsmaterial och att det i nul(cid:228)get inte beh(cid:246)vs n(cid:229)gra (cid:228)ndringar i den lagstiftningen. Kommissionen kommer emellertid att f(cid:246)lja forskningen p(cid:229) omr(cid:229)det med st(cid:246)rsta uppm(cid:228)rksamhet och dra de slutsatser som kr(cid:228)vs ifr(cid:229)ga om direktiv 93/42/EEG. 2. I artikel 2 b i direktiv 92/59/EEG om allm(cid:228)n produkts(cid:228)kerhet definieras en (cid:148)s(cid:228)ker produkt(cid:148) som inte medf(cid:246)r n(cid:229)gon risk eller endast de minimirisker som (cid:228)r f(cid:246)renliga med (cid:148)varje produkt som (. ) anv(cid:228)ndningen av produkten och som kan anses som godtagbara och f(cid:246)renliga med en h(cid:246)g skyddsniv(cid:229) f(cid:246)r m(cid:228)nniskors s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa(cid:148). F(cid:246)r n(cid:228)rvarande kan man inte utifr(cid:229)n de vetenskapliga uppgifter som finns att tillg(cid:229) dra slutsatsen att anv(cid:228)ndningen av kobolt och nickel inom tandv(cid:229)rden skulle strida mot denna definition av en (cid:148)s(cid:228)ker produkt(cid:148), d(cid:229) man (cid:228)ven m(cid:229)ste ta h(cid:228)nsyn till de f(cid:246)rdelar som anv(cid:228)ndningen medf(cid:246)r. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r i nul(cid:228)get inga planer p(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder n(cid:228)r det g(cid:228)ller anv(cid:228)ndningen av kobolt- och nickellegeringar utan skyddande t(cid:228)ckmaterial. Kommissionen kommer dock att f(cid:246)lja utvecklingen p(cid:229) detta omr(cid:229)de med st(cid:246)rsta uppm(cid:228)rksamhet. (1) EGT L 169, 12. 7. 1993. (2000/C 280 E/175) SKRIFTLIG FR¯GA E-0007/00 fr(cid:229)n Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen (19 januari 2000) ˜mne: Narkotikabek(cid:228)mpning i regionen Latium Genom beslut nr 5057 av den 5 oktober 1999 fastst(cid:228)llde regionen Latium kriterierna f(cid:246)r anslag av medel till narkotikabek(cid:228)mpning. Beslutet i fr(cid:229)ga visar att politiken p(cid:229) detta omr(cid:229)de i stor utstr(cid:228)ckning (cid:228)r betingad, s(cid:228)rskilt p(cid:229) kommunal niv(cid:229), eftersom man m(cid:229)ste r(cid:228)tta sig efter de anslag som finna tillg(cid:228)ngliga p(cid:229) regional niv(cid:229). I beslutet f(cid:246)reskrivs inte kriterier och villkor f(cid:246)r hur man skall beg(cid:228)ra finansiering som ger utrymme f(cid:246)r lokal och regional planering antingen inom den offentliga sektorn eller inom den privata sociala sektorn (i enlighet med r(cid:228)ttsakt 45/99). I st(cid:228)llet f(cid:246)rel(cid:228)ggs (cid:229)tg(cid:228)rder vars inneh(cid:229)ll eller form redan i detalj (cid:228)r fastst(cid:228)llda och vars syfte uteslutande (cid:228)r att (cid:148)begr(cid:228)nsa skadan(cid:148). Beslutet inneh(cid:229)ller inga best(cid:228)mmel- ser om de lokala myndigheternas medverkan (vilket d(cid:228)remot f(cid:246)reskrivs i lagen), vilka av naturen har b(cid:228)ttre kunskaper om de lokala f(cid:246)rh(cid:229)llandena. Det har g(cid:229)tt s(cid:229) l(cid:229)ngt att vissa myndigheter, till exempel Latinas kommun, har v(cid:228)ckt talan vid Latiums f(cid:246)rvaltningsdomstol. Beslutet f(cid:229)r betydande konsekvenser f(cid:246)r de f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rderna eftersom det inneb(cid:228)r att man endast kan finansiera projekt som avser personer i riskzonen, samtidigt som de f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rderna i enlighet med vad som f(cid:246)reskrivs i lagen och i m(cid:229)nga gemenskapsbeslut b(cid:246)r t(cid:228)cka ett st(cid:246)rre omr(cid:229)de. Beslutet inneh(cid:229)ller inte n(cid:229)gra (cid:229)teranpassnings- (cid:229)tg(cid:228)rder. Eftersom det finns best(cid:228)mmelser om att (cid:229)terintegrera personer i arbetslivet och eftersom (cid:229)teranpassningen ersatts av skadebegr(cid:228)nsning, kan man dra slutsatsen att man i regionen Latium menar att det (cid:228)r personer som fortfarande anv(cid:228)nder narkotika som skall (cid:229)terintegreras och inte de som blivit fria fr(cid:229)n sitt missbruk, vilket i sj(cid:228)lva verket utg(cid:246)r en form av legalisering. 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/155 Kan kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r besvara f(cid:246)ljande: 1. Anser inte kommissionen att detta regionala beslut tydligt strider mot gemenskapsbesluten enligt vilka medlemsstaterna skall prioritera f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder och (cid:229)teranpassning? 2. Anser inte kommissionen att detta beslut g(cid:229)r stick i st(cid:228)v med subsidiaritetsprincipen som ligger till grund f(cid:246)r unionen och enligt vilken de lokala myndigheter som b(cid:228)st k(cid:228)nner till de lokala f(cid:246)rh(cid:229)llan- dena, samt kanske (cid:228)ven f(cid:246)reningar och organisationer utan vinstsyfte, borde medverka? 3. Finns det n(cid:229)gra handlingar med exempel p(cid:229) god praxis avseende narkotikabek(cid:228)mpning som kommis- sionen eller centrumet f(cid:246)r kontroll av narkotika och narkotikamissbruk har utarbetat? Svar fr(cid:229)n Ant(cid:243)nio Vitorino p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 februari 2000) Kommissionen har sedan 1995 betonat att om narkotikabek(cid:228)mpningen skall vara effektiv, kr(cid:228)vs en (cid:246)vergripande och samordnad strategi. Det betyder inte att alla m(cid:229)ste k(cid:228)mpa p(cid:229) alla fronter och niv(cid:229)er samtidigt. Det inneb(cid:228)r snarare ett s(cid:228)kerst(cid:228)llande av samordning och samverkan av parterna och strategi- erna f(cid:246)r att maximal effektivitet skall uppn(cid:229)s. Kommissionens svar p(cid:229) parlamentsledamotens tre specifika fr(cid:229)gor (cid:228)r f(cid:246)ljande: 1. 2. 3. I kommissionens meddelande om Europeiska unionens (cid:229)tg(cid:228)rdsplan f(cid:246)r narkotikabek(cid:228)mpning (2000(cid:129)2004) (1) anses en (cid:246)vergripande strategi vara den b(cid:228)sta l(cid:246)sningen p(cid:229) framtida problem. En f(cid:246)rhindra s(cid:229)dan strategi b(cid:246)r omfatta alla former f(cid:246)r att f(cid:246)rstag(cid:229)ngsmissbruk till att minska narkotikamissbrukets negativa h(cid:228)lsom(cid:228)ssiga och sociala f(cid:246)ljder. Denna strategi b(cid:246)r grundas p(cid:229) en helhetssyn som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att driva en kostnadseffektiv resursf(cid:246)rdelning. f(cid:246)rebygga narkotikamissbruk, fr(cid:229)n att P(cid:229) omr(cid:229)den som narkotikabek(cid:228)mpning, d(cid:228)r gemenskapen inte (cid:228)r ensam beh(cid:246)rig, skall gemenskapen enligt subsidiaritetsprincipen endast vidta (cid:229)tg(cid:228)rder om (cid:229)tg(cid:228)rdernas m(cid:229)l inte i tillr(cid:228)cklig utstr(cid:228)ckning kan uppn(cid:229)s av medlemsstaterna. Mot denna bakgrund kan inte kommissionen ingripa i beslut som fattas p(cid:229) regional eller lokal niv(cid:229). Europeiska centrumet f(cid:246)r kontroll av narkotika och narkotikamissbruk offentligg(cid:246)r en (cid:229)rsrapport om narkotikasituationen i gemenskapen med uppdaterade upplysningar om tendenser och m(cid:246)nster av narkotikamissbruket i Europa. P(cid:229) Internet finns dessutom information om utv(cid:228)rderade europeiska projekt f(cid:246)r att minska efterfr(cid:229)gan p(cid:229) narkotika (se webbsidan http://www. emcdda. org/). H(cid:228)r kan v(cid:228)rdefulla upplysningar inh(cid:228)mtas fr(cid:229)n erfarenheter av liknande projekt som genomf(cid:246)rts p(cid:229) andra platser i gemenskapen. (1) KOM(1999) 239 slutlig. (2000/C 280 E/176) SKRIFTLIG FR¯GA P-0009/00 fr(cid:229)n SØrgio Marques (PPE-DE) till kommissionen (13 januari 2000) ˜mne: Katastrofen i Venezuela En naturkatastrof som kan vara den st(cid:246)rsta under senare (cid:229)r drabbade Venezuela f(cid:246)re jul d(cid:229) ett ih(cid:229)llande regn med en intensitet som inte f(cid:246)rekommit s(cid:229) l(cid:229)ngt man kan minnas orsakade allvarliga (cid:246)versv(cid:228)mningar. Man befarar att mer (cid:228)n 30 000 personer har omkommit. Hundra tusentals personer uppskattas vara heml(cid:246)sa. Delar av st(cid:228)der har f(cid:246)rsvunnit, neds(cid:228)nkta i gyttja och f(cid:246)rvandlade till kyrkog(cid:229)rdar. Infrastrukturen (cid:228)r n(cid:228)stan helt f(cid:246)rst(cid:246)rd (grundl(cid:228)ggande renh(cid:229)llning, dricksvatten, kommunikationer, h(cid:228)lsa och skolsystem) och den ekonomiska aktiviteten (cid:228)r f(cid:246)rlamad


title: WRITTEN QUESTION E-0039/00 by Paulo Casaca (PSE) to the Commission. The CAP and animal welfare.

eurovoc_concepts:
Azores
agricultural guidance
beef animal
bull
derogation from EU law

formats: html pdf print

text: C 303 E/134 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 Joint answer to Written Questions E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 and E-0052/00 given by Mr Fischler on behalf of the Commission (28 February 2000) The Honourable Member has put a whole series of questions regarding the Poseima Programme for the Azores. The Commission is currently drafting a report on the measures to implement Article 299(2) (ex Article 227) of the EC Treaty. At this stage, before the Commission has adopted that report, it is not able to reply to the Honourable Member(cid:146)s questions concerning its content. Lastly, the Commission(cid:146)s Work Programme for 2000 provides for a report to be presented to the Council and Parliament on the implementation of Council Regulation (EEC) No 1600/92 of 15 June 1992 concerning specific measures for the Azores and Madeira relating to certain agricultural products (1) (Poseima), together where appropriate with proposals for any adjustments that prove necessary to achieve the programme(cid:146)s goals. The set of measures relating to agriculture in the Azores will be considered in that connection. (1) OJ L 173, 27. 6. 1992. (2000/C 303 E/144) WRITTEN QUESTION E-0039/00 by Paulo Casaca (PSE) to the Commission (19 January 2000) Subject: The CAP and animal welfare The CAP currently incorporates much legislation on animal welfare. However, Regulation (EC) No 1254/ 1999 (1) encourages the castration of bovine animals, providing for two annual subsidies for castrated animals but only one for those which are uncastrated. In the Autonomous Region of the Azores, as in other island regions, bovine animals which are raised solely for meat have not traditionally been castrated, but now farmers are compelled to adopt the practice on pain of forfeiting part of their Community subsidy. Is it not contrary to the principles of animal welfare to provide incentives to castrate bovine animals? How do the principles of the CAP justify this type of incentive? Could not the Commission, when proposing amendments to regulations further to its report on the outermost regions, propose that this rule be waived, at least in the Autonomous Region of the Azores? (1) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 21. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (28 February 2000) The rearing of steers (castrated male bovines) is a traditional beef production system yielding meat of a specific quality differing from that from uncastrated animals. It is found particularly in Member States such as France, Ireland and the United Kingdom that can devote large areas of grassland to feeding such 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/135 animals. In this type of extensive farming castration, effected at a very early age to minimise pain, is necessary to prevent fighting and obtain the desired quality of meat. Since reform of the beef sector in 1992 aid in respect of male animals is granted at most twice in the animal(cid:146)s life, once between the age of 10 and 22 months and a second time from 23 months. This in practice amounts to an annual premium granted twice on each animal in the case of longer fattening systems (currently steers). In the case of bulls the second premium gave rise to production of particularly heavy animals and it was discontinued from 1997 (in certain cases from 1999). So far there has been no increase in the number of applications for second age range premiums (castrated animals) but rather the contrary. The new reform of the sector has kept to this approach by retaining a single premium for bulls (€ 210) and two premiums for steers (€ 150 for both age ranges). On his last question the Honourable Member is asked to refer to the Commission(cid:146)s answer to his Written Question E-0038/00 (1). (1) See page 130. (2000/C 303 E/145) WRITTEN QUESTION P-0053/00 by Torben Lund (PSE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Nitrosamines in meat products Five consumer organisations have just published the conclusions of a survey of nitrosamine levels in a number of common meat products in five EU countries (Belgium, France, Spain, Italy and Portugal). A total of 600 tests were made. Nitrosamines, which are highly carcinogenic, are formed from nitrates/nitrites added to meat products. Under Directive 95/2/EEC (1) on food additives other than colours and sweeteners the permitted limit values are expressed in residual amounts of nitrate/nitrite in a meat product. However the residual amount gives no indication of the quantities of nitrates/nitrites added. On the other hand, there is a clear connection between quantities of nitrates/nitrites added and nitrosamine levels. This link was confirmed by the Scientific Committee for Food in 1990 and 1995. The survey revealed that completely unacceptable nitrosamine levels were found in a very large number of samples. Will the Commission therefore takes steps to: (cid:129) amend the method to measure the quantities of nitrates/nitrites added to rather than as residual amounts in meat products, (cid:129) reduce the permitted limit values very substantially, (cid:129) set limit values for nitrosamine levels in meat products, (cid:129) set up a mandatory system for monitoring nitrosamine levels in meat products to which nitrates/ nitrites have been added, and (cid:129) improve the labelling rules so that consumers are informed of the quantities of nitrates/nitrites added and of the health hazard represented by nitrosamines. (1) OJ L 61, 18. 3. 1995, p. 1


title: Regulamento (CE) n.° 111/2000 da Comissão, de 19 de Janeiro de 2000, que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na importação dos melaços no sector do açúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 20. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 14/3 REGULAMENTO (CE) N. o 111/2000 DA COMISSÃO de 19 de Janeiro de 2000 que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na importação dos melaços no sector do açúcar A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 2038/1999 do Conselho, de 13 de Setembro de 1999, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector do açúcar (1), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1422/95 da Comissão, de 23 de Junho de 1995, que estabelece as regras de aplicação relativas à importação de melaços no sector do açúcar e que altera o Regulamento (CEE) n. o 785/68 (2), e, nomeadamente, o n. o 2 do seu artigo 1. o e o n. o 1 do seu artigo 3. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) O Regulamento (CE) n. o 1422/95 prevê que o preço CIF de importação do melaço, a seguir designado «preço representativo», é estabelecido em conformidade com o Regulamento (CEE) n. o 785/68 da Comissão (3); este preço se entende fixado para a qualidade-tipo definida no artigo 1. o do citado regulamento; O preço representativo do melaço é calculado relativa- mente a um local de passagem da fronteira da Comuni- dade, que é Amesterdão; esse preço deve ser calculado a partir das possibilidades de compra mais favoráveis no mercado mundial estabelecidas com base nas cotações ou preços desse mercado ajustados em função das even- tuais diferenças de qualidade relativamente à qualidade- -tipo; a qualidade-tipo do melaço foi definida pelo Regu- lamento (CEE) n. o 785/68; Para a determinação das possibilidades de compra mais favoráveis no mercado mundial, devem ser tidas em conta todas as informações relativas às ofertas feitas no mercado mundial, aos preços registados nos mercados importantes de países terceiros e às operações de venda concluídas no âmbito do comércio internacional, de que a Comissão tem conhecimento, quer através dos Estados-Membros quer pelos seus próprios meios; que, aquando dessa determinação, se pode tomar por base, nos termos do artigo 7. o do Regulamento (CEE) n. o 785/68, uma média de vários preços, desde que essa média possa ser considerada representativa da tendência efectiva do mercado; Aquelas informações não são tidas em conta quando a mercadoria não tiver qualidade sã, leal e comerciável ou quando o preço de oferta indicado apenas se referir a do uma mercado; os preços de oferta que possam ser conside- representativa quantidade pequena não rados não representativos da tendência efectiva do mercado devem igualmente ser excluídos; A fim de se obterem dados comparáveis relativos ao melaço da qualidade-tipo, é necessário, consoante a qualidade do melaço objecto de oferta, aumentar ou diminuir os preços em função dos resultados obtidos mediante aplicação do artigo 6. o do Regulamento (CEE) n. o 785/68; Um preço representativo pode ser excepcionalmente mantido a um nível constante durante um período limi- tado se o preço de oferta que serviu de base para o estabelecimento anterior do preço representativo não tiver chegado ao conhecimento da Comissão e se os preços de oferta disponíveis, afigurando-se insuficiente- mente representativos da tendência efectiva do mercado, implicarem alterações bruscas e consideráveis do preço representativo; Quando o preço de desencadeamento relativo ao produto em causa e o preço representativo forem dife- rentes, devem ser fixados direitos de importação adicio- nais nas condições referidas no artigo 3. o do Regula- mento (CE) n. o 1422/95; no caso de suspensão dos direitos de importação em aplicação do artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 1422/95, devem ser fixados montantes específicos para esses direitos; A aplicação dessas disposições conduz à fixação dos preços representativos e dos direitos adicionais de importação dos produtos em causa conforme indicado no anexo do presente regulamento; As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão do Açúcar, (5) (6) (7) (8) (9) ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os preços representativos e os direitos adicionais aplicáveis na importação dos produtos referidos no artigo 1. o do Regula- mento (CE) n. o 1422/95 são fixados conforme indicado no anexo. Artigo 2. o (1) JO L 252 de 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 141 de 24. 6. 1995, p. 12. (3) JO L 145 de 27. 6. 1968, p. 12. O presente regulamento entra em vigor em 20 de Janeiro de 2000. L 14/4 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 20. 1. 2000 O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 19 de Janeiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão do regulamento que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na impor- tação dos melaços no sector do açúcar ANEXO Código NC Montante do preço representativo por 100 kg líquido do produto em causa Montante do direito adicional por 100 kg líquido do produto em causa (em EUR) Montante do direito a aplicar na importação devido à suspensão referida no artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 1422/95 por 100 kg líquido do produto em causa (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,76 7,18 0,11 0,06 — — (1) Fixação para a qualidade-tipo tal como definida no artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 785/68, alterado. (2) Este montante substitui, nos termos do artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 1422/95, a taxa dos direitos da Pauta Aduaneira Comum fixada para esses produtos


title: PREGUNTA ESCRITA E-0019/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisión. Rechazo de ayuda alimentaria con cargo al presupuesto de ECHO.

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
ECHO
beef
contract
export (EU)
financial loss
food aid
import restriction
non-governmental organisation

text: 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/69 lo œnico que puede aliviar esta situaci(cid:243)n es una Segœn el Centro de Ecolog(cid:237)a Mar(cid:237)na de Oostende, reglamentaci(cid:243)n que obligue a los buques a limpiar sus dep(cid:243)sitos de hidrocarburos antes de abandonar el puerto. Sin un certificado que demuestre lo anterior, deber(cid:237)a estar prohibido que un buque abandonara el puerto. ¿EstÆ de acuerdo la Comisi(cid:243)n con una directiva que obligue a los buques a limpiar sus dep(cid:243)sitos de hidrocarburos antes de abandonar el puerto en vista de la amenaza que los vertidos de hidrocarburos suponen para diversos biotopos a lo largo de las costas europeas? En caso negativo, ¿por quØ considera la Comisi(cid:243)n que una obligaci(cid:243)n de este tipo es innecesaria y quØ propuestas alternativas tiene para abordar eficazmente el problema de los vertidos de hidrocarburos? Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (14 de marzo de 2000) La Comisi(cid:243)n comparte la preocupaci(cid:243)n de Su Seæor(cid:237)a acerca de la contaminaci(cid:243)n operativa en aguas comunitarias. La Organizaci(cid:243)n Mar(cid:237)tima Internacional (OMI) desarroll(cid:243), en el Convenio Internacional para prevenir la contaminaci(cid:243)n por los buques (Marpol 73/78), una reglamentaci(cid:243)n que gobierna la reducci(cid:243)n de vertidos contaminantes arrojados por los buques. La efectividad de dicha reglamentaci(cid:243)n para reducir los vertidos contaminantes ha sido tal, que los petroleros modernos ya no limpian sus tanques con agua. Con la actual introducci(cid:243)n paulatina de diseæos modernos y de sistemas operativos, se espera reducir esta contaminaci(cid:243)n es los pr(cid:243)ximos aæos. La causa de gran parte de la contaminaci(cid:243)n operativa de todo tipo de buques en las aguas comunitarias se debe a la imposibilidad, en algunos puertos, de trasladar los residuos de los petroleros y los desperdicios generados por los buques, a las instalaciones en tierra. La propuesta, por parte de la Comisi(cid:243)n de crear una Directiva del Consejo sobre instalaciones portuarias receptoras de desechos generados por buques y residuos de carga (1), trata este problema en particular e introduce determinadas, tanto en los puertos como en los buques, para garantizar la disponibilidad de instalaciones adecuadas en todos los puertos de la Comunidad as(cid:237) como la utilizaci(cid:243)n de los mismos por parte de los buques. Al proporcionar normativas, incentivos y procedimientos de control para descargar en los puertos los desperdicios generados por los buques, se reducirÆ de manera considerable la necesidad de verter residuos al mar. La Comisi(cid:243)n estÆ segura de que la directiva propuesta, actualmente sometida a la segunda lectura por el Parlamento, tendrÆ un efecto contundente a la hora de reducir la contaminaci(cid:243)n operacional y en particular, la contaminaci(cid:243)n de petr(cid:243)leo de cualquier tipo de buque. AdemÆs de esto, la Comisi(cid:243)n present(cid:243) una propuesta para establecer un marco comunitario para la cooperaci(cid:243)n en el campo del la contaminaci(cid:243)n mar(cid:237)tima accidental (2) y as(cid:237) llegar a una soluci(cid:243)n. Esta propuesta, que estÆ siendo discutida actualmente tanto en el Consejo como en el Parlamento, tiene como objetivo lanzar mÆs iniciativas de desarrollo comunitarias, como pueden ser: formaci(cid:243)n comœn, intercam- bio de expertos, ejercicios, proyectos piloto, e intercambio de informaci(cid:243)n, para apoyar los esfuerzos de los Estados miembros para abordar el problema de la contaminaci(cid:243)n de petr(cid:243)leo en el mar. En vista de lo anterior, la Comisi(cid:243)n no prevØ de momento, preparar propuestas adicionales que exijan a los buques limpiar los tanques antes de salir del puerto. (1) DO C 271 de 31. 8. 1998. (2) DO C 25 de 30. 1. 1999 modificada por COM(1999) 641 final. (2000/C 330 E/076) PREGUNTA ESCRITA E-0019/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (19 de enero de 2000) Asunto: Rechazo de ayuda alimentaria con cargo al presupuesto de ECHO Pr(cid:243)ximamente se devolverÆn por v(cid:237)a aØrea a la Repœblica de Irlanda mÆs de 70 toneladas de ayuda alimentaria (unas 170 000 latas de carne de vacuno) con motivo de la negativa del Gobierno bosnio a autorizar su consumo. El fracaso de este proyecto de ayuda alimentaria supone una sangr(cid:237)a financiera para C 330 E/70 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 la Oficina de Ayuda Humanitaria de la Comisi(cid:243)n Europea. ECHO MØdicos Sin Fronteras y ECHO, contribuy(cid:243) al proyecto con 7,3 millones de francos y no reclamarÆ este importe, puesto que MØdicos Sin Fronteras ha cumplido todos sus compromisos contractuales. ¿CuÆndo se inform(cid:243) a ECHO de la negativa de las aduanas croata y bosnia a permitir el paso de la 1. ayuda alimentaria? 2. DespuØs de esa negativa, ¿adopt(cid:243) la Comisi(cid:243)n medidas para que se autorizara el paquete de ayuda a pesar de todo? En caso negativo, y teniendo en cuenta que la carne de vacuno cumpl(cid:237)a las normas de calidad y que era inminente una sangr(cid:237)a financiera ¿por quØ no adopt(cid:243) ninguna medida? ¿CuÆndo se inform(cid:243) a ECHO de la negativa de las autoridades bosnias a distribuir la ayuda 3. alimentaria entre los discapacitados bosnios? 4. DespuØs de esa negativa, ¿adopt(cid:243) la Comisi(cid:243)n medidas para que se autorizara el paquete de ayuda a pesar de todo? En caso negativo, y teniendo en cuenta que la carne de vacuno cumpl(cid:237)a las normas de calidad y que era inminente una sangr(cid:237)a financiera, ¿por quØ no adopt(cid:243) ninguna medida? ¿Se proponen la Comisi(cid:243)n y ECHO incluir a partir de ahora en los contratos de ayuda humanitaria 5. adjudicados a terceros una obligaci(cid:243)n de presentar resultados, incluido el reembolso en caso de que no se suministren los bienes y servicios? En caso negativo, ¿c(cid:243)mo va a evitar la Comisi(cid:243)n que el presupuesto de ECHO no resulte afectado en el futuro cuando no se suministren los bienes y servicios previstos en el marco de las operaciones de ayuda humanitaria? Respuesta del Sr. Nielson en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de marzo de 2000) La Comisi(cid:243)n celebr(cid:243) un contrato (ECHO/YU-/B7-0214/96/0228AB), por valor de 2 200 000 ecus) con MØdicos Sin Fronteras BØlgica (MSF-B) para el suministro y la entrega, entre otras cosas, de aproximada- mente 99 toneladas de ayuda alimentaria (latas de gulash de carne de vacuno) a los refugiados de Bosnia y Hercegovina (BH) y a los desplazados, en enero de 1997. El presupuesto del gulash de carne de vacuno del contrato ascend(cid:237)a a 155 000 ecus. Esta ayuda era una continuaci(cid:243)n de las operaciones realizadas por la Oficina Humanitaria de la Comunidad Europea (ECHO) desde el comienzo de la guerra de Bosnia. La Comisi(cid:243)n ha seguido los acontecimientos relacionados con el env(cid:237)o y la posterior negativa de las autoridades bosnias a autorizar su distribuci(cid:243)n durante la totalidad del per(cid:237)odo de vigencia del contrato. AdemÆs de los informes operativos sobre la ejecuci(cid:243)n del contrato, tanto el personal de campo de ECHO en Croacia como de ECHO en BH particip(cid:243) en numerosas reuniones bilaterales y trilaterales con MSF, y entre MSF y las autoridades, respectivamente, desde el 17 de febrero de 1997. Tras la desestimaci(cid:243)n final del Tribunal Supremo bosnio del recurso de MSF-B en BH de despacho de las mercanc(cid:237)as por parte de las autoridades, MSF-B notific(cid:243) oficialmente a la Comisi(cid:243)n, el 5 de octubre de 1998, la no distribuci(cid:243)n del gulash contratado con arreglo a lo previsto y bloqueado por las autoridades de BH a su llegada a Sarajevo. Hay que seæalar las siguientes circunstancias: (cid:129) la autorizaci(cid:243)n por escrito del Ministerio de Agricultura de BH para la importaci(cid:243)n de estos alimentos fue obtenida por MSF-B (el 12 de febrero de 1997) antes de la exportaci(cid:243)n de las mercanc(cid:237)as de Irlanda (cid:129) dos laboratorios europeos independientes certificaron la aptitud de las mercanc(cid:237)as para el consumo humano (cid:129) el 28 de febrero de 1997, durante el transporte de la mercanc(cid:237)a, el Gobierno de BH aprob(cid:243) un decreto que prohib(cid:237)a la importaci(cid:243)n de carne de vacuno y de todos los productos a base de carne de vacuno procedentes de Irlanda, Alemania y Suiza (cid:129) Irlanda no estaba sujeta a la Decisi(cid:243)n 96/239/CE de la Comisi(cid:243)n, de 27 de marzo de 1996, por la que se impon(cid:237)an restricciones a la exportaci(cid:243)n de carne de vacuno y productos de carne de vacuno procedentes del Reino Unido (incluida Irlanda del Norte) (cid:129) tras la prohibici(cid:243)n impuesta por el Gobierno bosnio a este env(cid:237)o result(cid:243) imposible dar a estos alimentos un nuevo destino humanitario distinto de BH. 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/71 Es deplorable, sin duda, que el Gobierno de la Federaci(cid:243)n prohibiese la importaci(cid:243)n de productos irlandeses de carne de vacuno, pero la Comisi(cid:243)n no dispone de medios para revocar la decisi(cid:243)n de un Gobierno que se hab(cid:237)a comprometido a prestar su apoyo. la Comisi(cid:243)n no estÆ obligada a reembolsar el goulash no Segœn el acuerdo marco de asociaci(cid:243)n, distribuido. Sin embargo, tras una consideraci(cid:243)n detallada de los hechos y de las circunstancias excepcio- nales en las que se llev(cid:243) a cabo el proyecto, la Comisi(cid:243)n ha aceptado la invocaci(cid:243)n por parte de MSF-B de la clÆusula de «fuerza mayor» contenida en las condiciones generales del Contrato Marco de Colabora- ci(cid:243)n (1) asociado al contrato. Esta aceptaci(cid:243)n s(cid:243)lo se produce en el contexto de esta situaci(cid:243)n espec(cid:237)fica y no prejuzga situaciones futuras de carÆcter anÆlogo. (1) Contrato Marco de Colaboraci(cid:243)n: el apartado 3 del art(cid:237)culo 5 de las Condiciones Generales del Contrato Marco de Colaboraci(cid:243)n establece que el socio tendrÆ el derecho de suspender o dar por concluida por escrito, con efecto inmediato, la ejecuci(cid:243)n de las operaciones por razones de fuerza mayor (. ). Las cantidades comprometidas y gastadas por el socio hasta ese momento se cargarÆn al presupuesto de la operaci(cid:243)n. (2000/C 330 E/077) PREGUNTA ESCRITA E-0034/00 de Glenys Kinnock (PSE) a la Comisi(cid:243)n (19 de enero de 2000) Asunto: El efecto del glifosato en el medio ambiente y en la biodiversidad ¿ComunicarÆ la Comisi(cid:243)n los resultados de las investigaciones que se han llevado a cabo hasta la fecha sobre los efectos del glifosato qu(cid:237)mico en el medio ambiente y en la biodiversidad? Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de marzo de 2000) El glifosato es un producto fitosanitario que estÆ siendo evaluado en el contexto del primer programa de evaluaci(cid:243)n de sustancias activas acometido en virtud del Reglamento (CEE)no 3600/92 de la Comisi(cid:243)n, de 11 de diciembre de 1992, por el que se establecen disposiciones de aplicaci(cid:243)n de la primera fase del programa de trabajo contemplado en el apartado 2 del art(cid:237)culo 8 de la Directiva 91/414/CEE del Consejo relativa a la comercializaci(cid:243)n de productos fitosanitarios (1). El objetivo de esta evaluaci(cid:243)n es determinar si se puede incluir en la lista positiva de sustancias activas (anexo I de la Directiva 91/414/CEE del Consejo, de 15 de julio de 1991, relativa a la comercializaci(cid:243)n de productos fitosanitarios) (2) que pueden utilizarse en la Comunidad para los productos fitosanitarios. El Reglamento establece que los notificantes debe presentar toda la informaci(cid:243)n exigida por la Directiva, lo que incluye la informaci(cid:243)n sobre los efectos en el medio ambiente. La informaci(cid:243)n deb(cid:237)a presentarse antes del 30 de abril de 1995 al Estado miembro ponente (en el caso del glifosato, Alemania). Asimismo, todas las partes interesadas pod(cid:237)an presentar antes de esa fecha datos tØcnicos o cient(cid:237)ficos referentes a posibles efectos peligrosos de la sustancia o de sus residuos para la salud humana o animal o para el medio ambiente. El Estado miembro ponente examin(cid:243) toda la informaci(cid:243)n recibida y prepar(cid:243) un borrador de informe de evaluaci(cid:243)n (en forma de monograf(cid:237)a)con respecto al mismo que fue presentado a la Comisi(cid:243)n y a los demÆs Estados miembros el 1 de febrero de 1999. De acuerdo con el procedimiento habitual previsto en el Reglamento, se inici(cid:243) inmediatamente un procedimiento de consulta de especialistas de cinco Estados miembros a los que se encarg(cid:243) un examen exhaustivo de la monograf(cid:237)a en todos los aspectos tocantes a la salud humana y a seguridad ambiental. Se detectaron algunas insuficiencias, por lo que se solicitaron datos complementarios, que fueron comunica- dos y analizados. Durante este procedimiento tambiØn se tuvieron en cuenta todos los datos pertinentes que fueron apareciendo en discusiones completarias con todos los Estados miembros celebradas en el contexto del ComitØ Fitosanitario Permanente y de sus grupos de trabajo. La monograf(cid:237)a y los resultados del examen del grupo de especialistas serÆn debatidos por todos los Estados miembros en el grupo de trabajo de evaluaci(cid:243)n del ComitØ Fitosanitario Permanente. BasÆndose en los resultados de este debate, la Comisi(cid:243)n presentarÆ un proyecto de decisi(cid:243)n a este ComitØ, previa consulta del ComitØ Cient(cid:237)fico de Plantas


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0012/00 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen. Genomförandet av direktivet Television utan gränser.

eurovoc_concepts:
Greece
child protection
distance selling
national implementing measure

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/157 (2000/C 280 E/177) SKRIFTLIG FR¯GA E-0010/00 fr(cid:229)n Ole Krarup (EDD) till r(cid:229)det (20 januari 2000) ˜mne: Skatt p(cid:229) EU-anst(cid:228)lldas r(cid:228)nteinkomster Om r(cid:229)det slutligen inf(cid:246)r en beskattning av r(cid:228)nteinkomster i enlighet med slutsatserna om skattepaketet fr(cid:229)n toppm(cid:246)tet i Helsingfors (artikel 34), kommer beskattningen att omfatta anst(cid:228)llda vid EU:s institutio- ner? Svar (28 mars 2000) Enligt artikel 13 i protokoll om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier (cid:228)r gemenskapens tj(cid:228)nstem(cid:228)n och (cid:246)vriga anst(cid:228)llda endast befriade fr(cid:229)n nationella skatter p(cid:229) de (cid:148)l(cid:246)ner och arvoden de f(cid:229)r av gemenskaperna(cid:148). Om en tj(cid:228)nsteman erh(cid:229)ller inkomster av sparande som faller inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rslagen skulle han d(cid:228)rf(cid:246)r p(cid:229)f(cid:246)ras skatt p(cid:229) normalt s(cid:228)tt i enlighet med de skattelagar som g(cid:228)ller i den medlemsstat d(cid:228)r tj(cid:228)nstemannen (cid:228)r skatter(cid:228)ttsligt bosatt enligt artikel 14 i protokollet. En s(cid:229)dan skattelag skulle naturligtvis g(cid:228)lla de best(cid:228)mmelser i direktivet om beskattning av sparande om och n(cid:228)r det antas. (2000/C 280 E/178) SKRIFTLIG FR¯GA E-0012/00 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (19 januari 2000) ˜mne: Genomf(cid:246)randet av direktivet (cid:148)Television utan gr(cid:228)nser(cid:148) Direktiv 97/36/EG (1) (cid:148)Television utan gr(cid:228)nser(cid:148), som tr(cid:228)dde i kraft den 30 juli 1997, inneh(cid:229)ller bl. a. regler f(cid:246)r tv-marknaden samt om skydd av minder(cid:229)riga och reklam. Detta direktiv har (cid:228)nnu inte inf(cid:246)rlivats i grekisk lagstiftning, vilket g(cid:246)r att regler f(cid:246)r tv-marknaden saknas, att konsumenterna inte skyddas mot alla m(cid:246)jliga sorters reklaminslag och att direktivets best(cid:228)mmelser om skydd av minder(cid:229)riga inte till(cid:228)mpas. Vad t(cid:228)nker kommissionen g(cid:246)ra f(cid:246)r att se till att direktivet inf(cid:246)rlivas i den grekiska lagstiftningen s(cid:229) att tv- tittarna, och s(cid:228)rskilt barnen, skyddas mot ol(cid:228)mpliga program? (1) EGT L 202, 30. 7. 1997, s. 60. Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 februari 2000) Kommissionen har nyligen beslutat att h(cid:228)nskjuta (cid:228)rendet till domstolen p(cid:229) grund av att inf(cid:246)rlivandet av Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 97/36/EG av den 30 juni 1997 om (cid:228)ndring av r(cid:229)dets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa best(cid:228)mmelser som fastst(cid:228)llts i medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om utf(cid:246)randet av s(cid:228)ndningsverksamhet f(cid:246)r television (cid:228)nnu inte har utf(cid:246)rts fullst(cid:228)ndigt i Grekland


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0040/00 af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen. Nedskæring af budgetbevillinger til Poseima.

eurovoc_concepts:
Azores
Community budget
EU regional policy
aid to agriculture
peripheral region

text: 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/19 I den regionaludviklingsplan, som de portugisiske myndigheder forelagde den 13. oktober 1999, foresl(cid:229)s det inden for rammerne af det regionale operationelle program at tildele den selvst(cid:230)ndige region Azorerne et belłb fra strukturfondene p(cid:229) i alt 848 M€. Til dette belłb skal l(cid:230)gges stłtten fra Samhłrighedsfonden. Kommissionen har ingen indvendinger mod dette portugisiske forslag. Efter anmodning fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Kłln vil Kommissionen forel(cid:230)gge en rapport om de foranstaltninger, der er nłdvendige til gennemfłrelsen af den nye artikel 299 (tidl. artikel 227) stk. 2, i EF-traktaten om regionerne i den yderste periferi. Denne rapport regner man med at kunne forel(cid:230)gge R(cid:229)det under det portugisiske formandsskab. Den vil ligeledes blive tilstillet Parlamentet. (2000/C 374 E/022) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0040/00 af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen (19. januar 2000) Om: Nedsk(cid:230)ring af budgetbevillinger til Poseima Med (cid:230)ndringsskrivelse nr. 4 til FBF for regnskabs(cid:229)ret 2000 łger Kommissionen bevillingerne til andre programmer p(cid:229) bekostning af Poseima-programmet med henvisning til dette programs mere begr(cid:230)nsede behov. Det viser sig imidlertid, at udgifterne til Poseima-programmet ifłlge bet(cid:230)nkningen om de yderste randomr(cid:229)der, der vedtoges den 22. december 1999, var hłjere end de bevillinger, der oprindeligt var afsat p(cid:229) budgettet for 1999. Med hvilken begrundelse har Kommissionen foretaget en s(cid:229)dan nedsk(cid:230)ring? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. marts 2000) Det (cid:230)rede medlem henvises til Kommissionens svar p(cid:229) dettes skriftlige forespłrgsel nr. E-0038/00 (1) samt til svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel nr. E-2403/99 fra Ilda Figueiredo (2). (1) EFT C 303 E af 24. 10. 2000. (2) EFT C 225 E af 8. 8. 2000, s. 125. (2000/C 374 E/023) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0059/00 af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen (20. januar 2000) Om: Forholdet mellem strukturfondene og manglende gennemfłrelse af EU(cid:146)s miljłlovgivning i en af medlemsstaterne Den 23. juni 1999 henvendte de dav(cid:230)rende medlemmer af Kommissionen, Wulf-Mathies og Bjerregaard, sig til medlemsstaternes regeringer med en advarsel om, at der eventuelt kunne opst(cid:229) forsinkelser ved godkendelsen af programmer og projekter, hvis der is(cid:230)r ikke var blevet indgivet meddelelse om beskyttede omr(cid:229)der i henhold til Habitat-direktivet og direktivet om vilde fugle. Irland var endvidere blevet indklaget for Domstolen i februar 1999 p(cid:229) grund af utilfredsstillende oplysninger og forsinkelser i forbindelse med dets udpegelse af beskyttede omr(cid:229)der i henhold til Habitat-direktivet. Kommissionen overvejede ogs(cid:229) at indlede en traktatbrudsprocedure mod Irland i henhold til direktivet om vilde fugle. Hvor stor er sandsynligheden for i betragtning af ovenn(cid:230)vnte, at Kommissionen ikke vil forts(cid:230)tte med godkendelsen af Irlands planer og operationelle programmer og/eller hvor stor er sandsynligheden for, at stłtten fra EU(cid:146)s side vil blive delvis eller fuldst(cid:230)ndig suspenderet som fłlge af Irlands manglende gennemfłrelse af bestemmelserne p(cid:229) disse omr(cid:229)der?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0033/00 från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen. Konferens om protokollet om biosäkerhet.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
health control
protocol to an agreement

text: 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/129 (2000/C 303 E/131) SKRIFTLIG FR¯GA E-0033/00 fr(cid:229)n Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (19 januari 2000) ˜mne: Konferens om protokollet om bios(cid:228)kerhet Kommissionen (cid:228)r f(cid:246)rmodligen medveten om (cid:229)terupptagandet av konferensen om protokollet om bios(cid:228)ker- het som skall (cid:228)ga rum i Montreal den 24-28 januari. Skulle kommissionen kunna ge n(cid:228)rmare upplysningar om den information som den erh(cid:229)llit fr(cid:229)n enskilda medlemsstater i samband med f(cid:246)rberedandet av m(cid:246)tet? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 februari 2000) R(cid:229)det antog den 13 december 1999 sina slutsatser fr(cid:229)n f(cid:246)rhandlingarna om protokollet om bios(cid:228)kerhet (1) i vilka man anger ramarna f(cid:246)r gemenskapens st(cid:229)ndpunkt. I linje med dessa slutsatser n(cid:229)dde gemenskapen en (cid:246)verenskommelse med 133 regeringar om att anta Cartagenaprotokollet om bios(cid:228)kerhet den 28 januari 2000. Protokollet (cid:228)r en stor internationell framg(cid:229)ng eftersom det integrerar milj(cid:246)-, handel- och utvecklingsfr(cid:229)gor p(cid:229) ett balanserat s(cid:228)tt och med fullt st(cid:246)d av utvecklingsl(cid:228)nderna. Det tar upp s(cid:228)kerheten vid (cid:246)verf(cid:246)ring, hantering och anv(cid:228)ndning av levande modifierade organismer som kan ha en negativ inverkan p(cid:229) den biologiska m(cid:229)ngfalden. S(cid:228)rskild vikt l(cid:228)ggs vid transporter (cid:246)ver gr(cid:228)nserna. I protokollet f(cid:246)reskrivs ett f(cid:246)rfararande f(cid:246)r f(cid:246)rhands(cid:246)verenskommelser f(cid:246)r import av s(cid:229)dana organismer som skall s(cid:228)ttas ut i milj(cid:246)n f(cid:246)rfarande f(cid:246)r organismer som (cid:228)r avsedda f(cid:246)r livsmedel, djurfoder och bearbetning. och ett annat Dessutom presenteras krav p(cid:229) detaljerad information och dokumentation. Protokollet bygger uttryckligen p(cid:229) f(cid:246)rsiktighetsprincipen. Det inneh(cid:229)ller (cid:228)ven best(cid:228)mmelser om konfidentiell information och informa- tionsutbyte, kompetensutveckling och finansiella resurser, med s(cid:228)rskild h(cid:228)nsyn till situationen i utveck- lingsl(cid:228)nderna och i de l(cid:228)nder som inte har n(cid:229)got inhemskt regelverk, samt en best(cid:228)mmelse som banar v(cid:228)gen f(cid:246)r ett kommande ansvarssystem. I alla f(cid:246)rhandlingsskeden, b(cid:229)de i Bryssel och Montreal, fastst(cid:228)lldes gemenskapens f(cid:246)rhandlingsposition i n(cid:228)ra samarbete med alla medlemsstater och grundade sig p(cid:229) stor samst(cid:228)mmighet. (1) Pressmeddelande: 409 (cid:129) nr 13854/99. (2000/C 303 E/132) SKRIFTLIG FR¯GA E-0037/00 fr(cid:229)n Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen (19 januari 2000) ˜mne: Katastrofen i Venezuela Som alla k(cid:228)nner till drabbades Venezuela nyligen av en katastrof som innebar att tusentals m(cid:228)nniskor dog, att hus och egendomar f(cid:246)rst(cid:246)rdes i ett stort omr(cid:229)de och att flera tusen familjer blev heml(cid:246)sa. Bland dem finns portugisiska emigranter fr(cid:229)n Madeira, ett av Europeiska unionens yttersta randomr(cid:229)den. Kan kommissionen ge n(cid:229)gon information om vilka solidaritetsinsatser och vilka st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder som genom- f(cid:246)rts? Svar fr(cid:229)n Poul Nielson p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 februari 2000) Omedelbart efter de (cid:246)versv(cid:228)mningar som nyligen drabbade Venezuela beviljade kommissionen via sitt kontor f(cid:246)r humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd 3,6 miljoner euro i katastrofhj(cid:228)lp och fattade den 7 februari 2000 beslut om fortsatt st(cid:246)d med 2 miljoner euro i humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd. Kommissionen (cid:246)verv(cid:228)ger dessutom att bidra till


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0036/00 υποβολή: Olivier Dupuis (TDI) προς την Επιτροπή. Σχέδιο του πετρελαιαγωγού Κονστάντσας-Τριέστης.

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
Romania
oil pipeline
technical cooperation

text: C 280 E/164 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 10. 2000 Ako·mh, ne·ew mele·tew epifanv·n seismolo·gvn, o·pvw o Karl Buckthought, thw Earthquake Forecasts Incorpora- tion, symperai·noyn o·ti ypa·rxei piuano·thta 50 % na symbei· seismo·w mege·uoyw 7 baumv·n thw kli·makaw Richter me·sa sta epo·mena 40 xro·nia, me apote·lesma thn oloklhrvtikh· katastrofh· toy antidrasth·ra kai thn apv·leia ekatommyri·vn anurvpi·nvn zvv·n. Me ba·sh ayta· ta teleytai·a stoixei·a, alla· kai me ta ne·a dedome·na poy dhmioy·rghsan oi pro·sfatoi kata- strofikoi· seismoi·, me poio·n tro·po proti·uetai na pare·mbei to Symboy·lio v·ste h Toyrki·a na apokth·sei thn oikonomikh· dynato·thta ana·ptyjhw ananev·simvn phgv·n ene·rgeiaw kai na mataivuei· h egkata·stash toy pyrhnikoy· staumoy·; Apa·nthsh (16 Marti·oy 2000) To Symboy·lio e·xei safh· epi·gnvsh thw shmasi·aw thw pyrhnikh·w asfa·leiaw stiw tri·tew xv·rew kai e·xei anala·bei seira· dra·sevn, kyri·vw me·sv programma·tvn eni·sxyshw. Stiw 7 Dekembri·oy 1998, to Symboy·lio eje·dvse sympera·smata sxetika· me thn pyrhnikh· asfa·leia sta plai·sia thw diey·rynshw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw (1) ta opoi·a di·noyn safe·w mh·nyma stiw ypoch·fiew xv·rew gia th shmasi·a poy pre·pei na dv·soyn sthn pyrhnikh· asfa·leia. To Symboy·lio symmeri·zetai tiw apo·ceiw thw ajio·timhw kaw Boyleytoy· o·ti pre·pei na provuhuei· h ana·ptyjh tvn ananev·simvn phgv·n ene·rgeiaw. Sto plai·sio ayto·, toni·zei o·ti h prov·uhsh tvn ananev·simvn phgv·n ene·rgeiaw se xv·rew thw Mesogei·oy, symperilambanome·nhw thw Toyrki·aw, diasfali·zetai kyri·vw to·so me·sv thw synergasi·aw sta plai·sia thw Eyrvmesogeiakh·w Etairikh·w Sxe·shw kai toy progra·mmatow MEDA poy apotelei· to ky·rio xrhmato- dotiko· thw o·rgano, o·so kai me·sv toy progra·mmatow SYNERGY, eno·w ek tvn eidikv·n programma·tvn sto dieunh· tome·a sta plai·sia toy polyetoy·w progra·mmatow plaisi·oy gia dra·seiw ston tome·a thw ene·rgeiaw (2). Kai ta dy·o progra·mmata proble·poyn dra·seiw poy symba·lloyn sthn epi·teyjh tvn sto·xvn thw energeiakh·w politikh·w, dhladh· thn asfa·leia efodiasmoy·, thn antagvnistiko·thta kai thn prostasi·a toy periba·llontow, kai perie·xoyn epime·royw stoixei·a gia thn ana·ptyjh tvn ananev·simvn phgv·n ene·rgeiaw. Armo·dia gia thn efarmogh· aytv·n tvn programma·tvn ei·nai h Epitroph·. (1) (2) e·ggr. 13677/98 (Presse 431-G). EE L 7 thw 13. 1. 1999, sel. 16. (2000/C 280 E/187) GRAPTH ERVTHSH E-0036/00 ypobolh·: Olivier Dupuis (TDI) prow thn Epitroph· (19 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Sxe·dio toy petrelaiagvgoy· Konsta·ntsaw-Trie·sthw Sy·mfvna me tiw plhrofori·ew poy dhmosiey·uhkan se dia·fora e·ntypa, dy·o sxe·dia kataskeyh·w eno·w ne·oy petrelaiagvgoy· poy proori·zetai na env·sei to roymaniko· lima·ni thw Konsta·ntsaw me to italiko· lima·ni thw Trie·sthw, bri·skontai prow to paro·n sto sta·dio thw mele·thw, to prv·to apo· thn italikh· etairi·a ENI kai to dey·tero apo· mia amerikanikh· koinopraji·a. Ayto·w o petrelaiagvgo·w, o opoi·ow ua pera·sei apo· thn Oyggari·a kai thn Slobeni·a, ua ejyphretei· eji·soy ayte·w tiw dy·o ypoch·fiew xv·rew. Den ektima· h Epitroph· o·ti ua h·tan sko·pimo na eynoh·sei thn kataskeyh· aytoy· toy petrelaiagvgoy·, kyri·vw ypo· to fvw tvn pro·sfatvn oikologikv·n katastrofv·n, idiai·tera tvn petrelaiokhli·dvn sth Vendée kai sta stena· toy Bospo·roy, alla· kai gia na enuarry·nei thn e·jodo thw Yperkaykasi·aw apo· thn oikonomikh· apomo·nvsh, th diaforopoi·hsh tvn odv·n efodiasmoy· se ene·rgeia tvn xvrv·n thw Kentrikh·w kai Notioanatolikh·w Eyrv·phw kai thn ana·ptyjh tvn limaniv·n thw Supsa kai thw Konsta·ntsaw; (cid:201)xei h·dh anala·bei h Epitroph· sxetike·w prvtoboyli·ew h· skopey·ei na to ka·nei; 3. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 280 E/165 Apa·nthsh toy k. Patten ej ono·matow thw Epitroph·w (23 Febroyari·oy 2000) H Epitroph· anagnvri·zei th shmasi·a toy sxedi·oy toy petrelaiagvgoy· Constanta-Trieste gia th mei·vsh tvn oikologikv·n kindy·nvn poy synde·ontai me th metafora· ydrogonanura·kvn me·sv toy Bospo·roy kai thw diaforopoi·hshw tvn odv·n efodiasmoy· se ene·rgeia tvn xvrv·n thw Notianatolikh·w Eyrv·phw, epitre·ponta·w toyw thn pro·sbash stoyw po·royw thw perioxh·w thw Kaspi·aw Ua·lassaw me·sv, metajy· a·llvn, thw yperkaykasi·aw odoy· kai tvn uala·ssivn lime·nvn thw dytikh·w o·xuhw thw May·rhw Ua·lassaw o·poy bri·sketai to lima·ni thw Constanta. H Epitroph· ypenuymi·zei th ue·sh thw Koino·thtaw sxetika· me th shmasi·a tvn po·rvn thw perioxh·w thw Kaspi·aw Ua·lassaw gia ton eyrvpai¤ko· efodiasmo· se ene·rgeia thn ana·gkh gia pollaple·w kai asfalei·w odoy·w gia th dioxe·teysh prow tiw eyrvpai¤ke·w kai dieunei·w agore·w kauv·w kai th shmasi·a thw kataskeyh·w, toyw ba·sei emporikv·n krithri·vn, apo· toyw endiafero·menoyw ependyte·w. Gia to skopo· ayto·, kai me thn prooptikh· thw diey·rynshw thw Koino·thtaw kai thw asfa·leiaw toy efodiasmoy· se ene·rgeia, h Epitroph·, syneidhtopoiv·ntaw thn ana·gkh na dieykolynuei· h oloklh·rvsh tvn dikty·vn metafora·w ydrogonanura·kvn metajy· thw prv·hn Sobietikh·w (cid:201)nvshw, tvn xvrv·n thw Kentrikh·w kai Anatolikh·w Eyrv·phw kai thw Koino·thtaw, e·uese se efarmogh·, h·dh apo· to 1995, e·na diakratiko· pro·gramma texnikh·w boh·ueiaw (Inogate- Interstate Oil and gas transport to Europe). Sto·xow toy ei·nai na anaptyxuei· h perifereiakh· synergasi·a metajy· tvn xvrv·n tvn perioxv·n aytv·n, prokeime·noy na dhmioyrghuoy·n oi aparai·thtew proy¤ poue·seiw gia thn prose·lkysh dhmo·sivn kai idivtikv·n ependytv·n eno·cei thw apokata·stashw kai toy eksygxronismoy· tvn yparxo·ntvn dikty·vn, kauv·w kai thw ana·ptyjhw ne·vn odv·n poy ua ei·nai, apo· texnikh· kai oikonomikh· a·poch, biv·simew kai dikaiologhme·new apo· pleyra·w periba·llontow. Sto uesmiko· epi·pedo, to pro·gramma epe·trece thn ekpo·nhsh eno·w ne·oy uesmikoy· kauestv·tow diasynoriakh·w metafora·w ydrogonanura·kvn poy symfvnei· me toyw dieunei·w kano·new (Inogate Umbrella Agreement), to opoi·o ypogra·fhke apo· toyw kybernhtikoy·w ekprosv·poyw 16 xvrv·n thw Kentrikh·w Asi·aw, toy Kayka·soy, thw Kentrikh·w kai Anatolikh·w Eyrv·phw, ypochfi·vn gia thn prosxv·rhsh (metajy· tvn opoi·vn h Roymani·a) kai tvn Balkani·vn. To pro·gramma ayto· epe·trece thn paroysi·a diafo·rvn sxedi·vn poy synde·oyn th leka·nh thw Kaspi·aw me tiw agore·w thw Eyrv·phw me·sv thw yperkaykasi·aw odoy·, toy limanioy· thw Supsa kai tvn limaniv·n thw dytikh·w o·xuhw thw May·rhw Ua·lassaw, idi·vw ta sxe·dia Constanta-Trieste, Odhsso·w-Gdansk, Mpoy·rgkaw-Alejandroy·polh, Mpoy·rgkaw-Vlore. Xvri·w na ekfra·sei proti·mhsh, h Epitroph· anagnv·rise th shmasi·a toy sxedi·oy Constanta- Trieste gia tiw agore·w thw Notianatolikh·w Eyrv·phw. Oi arxe·w thw Roymani·aw e·xoyn thn pro·uesh na organv·soyn, prosexv·w, sto plai·sio thw symfvni·aw Inogate, mi·a sy·nodo tvn ypoyrgv·n biomhxani·aw tvn xvrv·n poy endexome·nvw endiafe·rontai apo· ton dia·dromo ayto·n, prokeime·noy na prosdiori·soyn toyw uesmikoy·w kai texnikoy·w o·royw poy ua teuoy·n se efarmogh· prin apo· thn ypobolh· toy telikoy· sxedi·oy stoyw endiafero·menoyw idiv·tew kai a·lloyw ependyte·w. H Epitroph· ei·nai e·toimh na prosfe·rei texnikh· sth·rijh toy progra·mmatow Inogate sthn roymanikh· kybe·rnhsh kai stiw kybernh·seiw tvn xvrv·n poy ende·xetai na syndeuoy·n me to pro·gramma, eno·cei thw proetoimasi·aw toy kai thw endexo·menhw ylopoi·hsh·w toy. (2000/C 280 E/188) GRAPTH ERVTHSH P-0056/00 ypobolh·: Avril Doyle (PPE-DE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: H epilogh· tvn politistikv·n kai eunikv·n kathgoriv·n se e·ntypa gia tiw i·sew eykairi·ew Poia ei·nai h a·poch thw Epitroph·w gia to periexo·meno toy pro·sfatoy enty·poy gia ton «Elegxo thw Politikh·w Isvn Eykairiv·n», poy dianemh·uhke apo· to eyrvpai¤ko· tmh·ma mega·loy politikoy· ko·mmatow, to opoi·o xrhsimopoi·- hse tiw ako·loyuew tajinomh·seiw o·son afora· thn politistikh· kai kai eunikh· katagvgh· «o·pvw synesth·uh apo· thn Epitroph· (toy H. B. ) gia thn Fyletikh· Iso·thta»: Leykoi·, May·roi apo· thn Karai¤bikh·, May·roi apo· thn Afrikh·, a·lloi may·roi, Indoi·, Irlandoi·, Pakistanoi·, apo· to Mpagklante·w, Kine·zoi, Asia·tew, a·lloi• Gia poio lo·go ypa·rxei jexvristh· kathgori·a «Irlandoi·», aneja·rthth apo· thn kathgori·a tvn Leykv·n ( sto baumo· poy kane·na a·llo kra·tow me·low den uevrei·tai arketa· diaforetiko· v·ste na gi·nei ayth· h dia·krish) kai kata· po·son ei·nai epitrepto· apo· nomikh· a·poch na zhtei·tai apo· toyw Irlandoy·w na topoueth·soyn eaytoy·w diaforetika· sa·yto· to e·ntypo;


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0026/00 von Nelly Maes (Verts/ALE) an die Kommission. Waffenhandel.

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU competence
arms trade
common foreign and security policy

text: 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/127 (2000/C 303 E/128) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0025/00 von Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) an die Kommission (19. Januar 2000) Betrifft: Sicherheit von Spielzeug Im Jahresverlauf, aber insbesondere zur Zeit, werden wir von den Medien im allgemeinen und ganz besonders durch das Fernsehen mit Spielzeugwerbung (cid:252)berschwemmt; diese Werbung zielt also auf eine besondere Bev(cid:246)lkerungsgruppe, n(cid:228)mlich die der Kinder ab. Es ist uns auch bekannt, da(cid:223) zahlreiche Slogans nicht der Wirklichkeit und der Beschaffenheit des Produktes, f(cid:252)r das geworben wird, entsprechen. Welche Ma(cid:223)nahmen hat die Kommission angesichts des nicht unerheblichen Ausma(cid:223)es dieser irref(cid:252)hren- den Werbung eingeleitet, um den Auswirkungen, die sie hervorruft, vorzubeugen oder sie zu verhindern? Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission (24. M(cid:228)rz 2000) Die Richtlinie (cid:252)ber Fernsehen ohne Grenzen (TVWF), die Richtlinie 89/552/EWG des Rates zur Koordinie- rung bestimmter Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber die Aus(cid:252)bung der Fernseh- t(cid:228)tigkeit (1) in der durch Richtlinie 97/36/EG des Parlaments und des Rats vom 30. Juni 1997 ge(cid:228)nderten Fassung bildet den rechtlichen Rahmen f(cid:252)r Fernsehsendungen innerhalb der Gemeinschaft. Die 1989 verabschiedete TVWF-Richtlinie enthielt einige Bestimmungen (cid:252)ber Fernsehwerbung. Insbeson- dere sah Artikel 16 vor, da(cid:223) Fernsehwerbung Minderj(cid:228)hrige nicht moralisch oder physisch sch(cid:228)digen darf. Bei der (cid:220)berarbeitung der Richtlinie verpflichtete sich die Kommission, eine Studie (cid:252)ber die Auswirkungen der Fernsehwerbung und des Teleshopping auf Minderj(cid:228)hrige im Rahmen der n(cid:228)chsten (cid:220)berpr(cid:252)fung der Fernsehrichtlinie gem(cid:228)(cid:223) Artikel 26 durchzuf(cid:252)hren. Mit dieser Studie wurde im Januar 2000 begonnen; sie sollte vor Ablauf des Jahres 2000 abgeschlossen sein. Neben der Fernsehrichtlinie gilt die Richtlinie 84/450/EWG des Rates vom 10. September 1984 zur Angleichung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber irref(cid:252)hrende Werbung (2) fl(cid:228)chendeckend f(cid:252)r s(cid:228)mtliche Werbung. Es wird darauf hingewiesen, da(cid:223) derzeit die Kommission einen Dialog zwischen Verbraucherverb(cid:228)nden und Industrie (cid:252)ber Marketingpraktiken mit Kindern als Zielgruppe unterst(cid:252)tzt. (1) ABl. L 202 vom 30. 7. 1997. (2) ABl. L 250 vom 19. 9. 1984. (2000/C 303 E/129) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0026/00 von Nelly Maes (Verts/ALE) an die Kommission (19. Januar 2000) Betrifft: Waffenhandel Der unkontrollierte Waffenhandel ist ein Unheil und wirkt destabilisierend. In einigen Regionen der Welt ist das (cid:220)berangebot von Waffen auf dem (cid:246)rtlichen Markt oft im buchst(cid:228)blichsten Sinne des Wortes ein permanenter Quell von Terror und Gewalt. Kriminelle Praktiken wie Diamantenschmuggel, Erpressung und Drogenhandel gehen oft Hand in Hand mit illegalem Waffenhandel. Jeder Rechtsstaat ist daher bestrebt, den Waffenhandel gesetzlich zu regeln und Beschr(cid:228)nkungen zu unterwerfen, was allerdings in sehr unterschiedlicher Weise geschieht, so da(cid:223) Wettbe- werbsverzerrung entsteht. Welche Mitgliedstaaten verbieten den Verkauf von Waffen in Konfliktgebiete? Welche Mitgliedstaaten verbieten die Ausfuhr von Waffen in L(cid:228)nder, die die Menschenrechte mi(cid:223)achten bzw. auf deren Territorium mit Waffengewalt innere Konflikte ausgetragen werden? C 303 E/128 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 Welche Mitgliedstaaten lassen alle Waffenausfuhren zu, sofern es sich um Nato-Staaten handelt? Welche Schritte werden unternommen, um Wettbewerbsverzerrungen zu verhindern? Antwort von Herrn Patten im Namen der Kommission (21. Februar 2000) Der Waffenhandel wurde bisher auf der Grundlage von Artikel 296 (ex-Artikel 223) EG-Vertrag vom Anwendungsbereich der Vertragsregeln ausgenommen. Somit gab es hier keine Rechtsgrundlage f(cid:252)r ein Vorgehen der Gemeinschaft. Derzeit wird der Waffenhandel im Rahmen der Gemeinsamen Au(cid:223)en- und Sicherheitspolitik (GASP) in die die Kommission in vollem Umfang einbezogen ist. 1998 wurde ein Verhaltenskodex er(cid:246)rtert, aufgestellt. Die ersten Erfahrungen damit waren positiv, zeigen aber auch, da(cid:223) sowohl der Kodex als auch seine Umsetzung gest(cid:228)rkt werden k(cid:246)nnen. Die Kommission besitzt jedoch weder die Befugnis noch die Mittel, die Waffenverk(cid:228)ufe der Mitgliedstaaten zu (cid:252)berwachen und m(cid:246)gliche Verletzungen der Embargos zu best(cid:228)tigen oder zu dementieren. F(cid:252)r die Genehmigung von Waffenexporten sind ausschlie(cid:223)lich die einzelstaatlichen Regierungen verantwortlich. (2000/C 303 E/130) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0029/00 von Marianne Eriksson (GUE/NGL) an den Rat (20. Januar 2000) Betrifft: Beobachtung der Volksabstimmung in der Westsahara (cid:220)ber sieben Jahre hat die Bev(cid:246)lkerung der Westsahara auf die Entscheidung der marokkanischen Macht- haber f(cid:252)r eine Volksabstimmung (cid:252)ber die Zukunft der Westsahara gewartet. Die marokkanischen Macht- haber haben mehrfach die (cid:220)bereink(cid:252)nfte zwischen ihnen und der Polisario (cid:252)ber den Termin der Volks- abstimmung gebrochen. Jetzt ist jedoch die Registrierung der Stimmberechtigten erneut angelaufen, und es wird eine Kampagne zur Volksabstimmung geplant, die am 30. Juni 2000 abgeschlossen sein soll. Das ist auch der Termin f(cid:252)r die Volksabstimmung. Die Gefahr von F(cid:228)lschungen des Ergebnisses ist gro(cid:223). Damit die Gew(cid:228)hr eines demokratischen Verlaufs der Abstimmung gegeben ist, m(cid:252)ssen internationale Wahl- beobachter vor Ort sein. Wird der Rat eine Beobachtung der Volksabstimmung (cid:252)ber die Zukunft der Westsahara unterst(cid:252)tzen? Antwort (10. /11. April 2000) Der Rat hat den vom Generalsekret(cid:228)r der Vereinten Nationen vorgeschlagenen Regelungsplan, der die Durchf(cid:252)hrung eines freien, gerechten und unparteiischen Referendums zur Verwirklichung des Prinzips der Selbstbestimmung der Bev(cid:246)lkerung der Westsahara zum Ziel hat, r(cid:252)ckhaltlos unterst(cid:252)tzt. Er nimmt Kenntnis von der vom Generalsekret(cid:228)r in seinem letzten Bericht ge(cid:228)u(cid:223)erten Besorgnis, die darin besteht, da(cid:223) man sich angesichts der grundlegenden Meinungsverschieden-heiten (zwischen Marokko und der Polisario) die Frage stellen mu(cid:223), ob eine geordnete und einvernehmliche Umsetzung des Regelungsplans (cid:252)berhaupt m(cid:246)glich sein wird. In seinem letzten Bericht (cid:252)ber die Westsahara erkl(cid:228)rt der VN-Generalsekret(cid:228)r, da(cid:223) er beabsichtigt, seinen pers(cid:246)nlichen Beauftragten, Herrn James Baker, zu bitten, die Standpunkte der Parteien einzuholen und zu pr(cid:252)fen, wie ihre Meinungsverschiedenheiten rasch, dauerhaft und im gegen-seitigen Einvernehmen, bei- gelegt werden k(cid:246)nnen. Der Rat wird sich weiter um die Schaffung eines Klimas des Vertrauens und der Glaubw(cid:252)rdigkeit zwischen allen Beteiligten bem(cid:252)hen, damit eine langfristige L(cid:246)sung, die f(cid:252)r alle Parteien akzeptabel ist, erreicht wird. Er steht in direktem Kontakt mit dem Sonderbeauftragten des Generalsekret(cid:228)rs der Vereinten Nationen f(cid:252)r die Westsahara, Botschafter Eagleton, um zu erkunden, wie er am besten zu diesem Proze(cid:223) beitragen kann


title: Komission asetus (EY) N:o 118/2000, annettu 19 päivänä tammikuuta 2000, tuontitullien vahvistamisesta riisialalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

text: 20. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 14/19 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 118/2000, annettu 19 päivänä tammikuuta 2000, tuontitullien vahvistamisesta riisialalla EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 sovel- tamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä riisialan tuon- titullien osalta 29 päivänä heinäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1503/96 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2831/98 (4), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo, että 1) asetuksen (EY) N:o 3072/95 11 artiklassa säädetään, että tuotaessa mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita kannetaan yhteisen tullitariffin mukaiset tullit; kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta tuontitulli on kuitenkin yhtä suuri kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventio- hinta, jota on korotettu tietyllä prosenttimäärällä sen mukaan, onko kysymys esikuoritusta tai kokonaan ja josta on vähennetty tuotantohinta; hiotusta riisistä, tämä tulli ei kuitenkaan saa ylittää yhteisen tullitariffin tullien määriä, 2) asetuksen (EY) N:o 3072/95 12 artiklan 3 kohdan lasketaan kyseisen tuotteen mukaan cif-tuontihinnat 3) 4) 5) 6) maailmanmarkkinoiden tai yhteisön tuontimarkkinoiden edustavien hintojen perusteella, asetuksessa (EY) N:o 1503/96 vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 3072/95 soveltamista koskevat yksityiskoh- taiset säännöt riisialan tuontitullien osalta, tuontitulleja sovelletaan uusien tullien vahvistamisen jos voimaantuloon asti; ne jäävät myös voimaan, seuraavaa kausittaista vahvistamista edeltävien kahden viikon aikana ei ole käytettävissä asetuksen (EY) N:o 1503/96 5 artiklassa säädetystä viitelähteestä saatavaa noteerausta, tuontitullĳärjestelmän moitteettoman toiminnan vuoksi olisi tullien laskemisessa käytettävä kelluvien valuuttojen osalta viiteajanjakson aikana markkinakursseja, ja asetuksen (EY) N:o 1503/96 soveltamisesta seuraa, että tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteiden mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 3072/95 11 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tuontitullit riisialalla vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I liitteessä II annettujen tekĳöiden perusteella. Tämä asetus tulee voimaan 20 päivänä tammikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 19 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (3) EYVL L 189, 30. 7. 1996, s. 71. (4) EYVL L 351, 29. 12. 1998, s. 25. L 14/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 1. 2000 LIITE I Riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien tuontitullit (EUR/t) CN-koodi 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Kolmannet maat (muut kuin AKT-valtiot ja Bangladesh) (3) AKT-valtiot (1) (2) (3) Bangladesh (4) Basmati Intia ja Pakistan (6) Tuontimaksut (5) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 209,17 209,17 209,17 207,87 209,17 209,17 209,17 207,87 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 68,87 68,87 68,87 68,41 68,87 68,87 68,87 68,41 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 100,25 100,25 100,25 99,59 100,25 100,25 100,25 99,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) 0,00 0,00 Egypti (8) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 156,88 156,88 156,88 155,90 156,88 156,88 156,88 155,90 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) AKT-valtioista peräisin olevan riisin tuonnista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1706/98 (EYVL L 215, 1. 8. 1998, s. 12) sekä komission asetuksen (EY) N:o 2603/97, sellaisena kuin se on muutettuna, (EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 22), soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. (2) Asetuksen (ETY) N:o 1706/98 mukaisesti maksuja ei sovelleta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista peräisin oleviin ja suoraan Réunionin merentakaiseen departementtiin tuotaviin tuotteisiin. (3) Réunionin merentakaiseen departementtiin tuotavalta riisiltä kannettava maksu määritellään asetuksen (EY) N:o 3072/95, 11 artiklan 3 kohdassa. (4) Bangladeshistä peräisin olevan riisin, lukuun ottamatta rikkoutuneita riisinjyviä (CN-koodi 1006 40 00), tuontiin sovelletaan maksua neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3491/90 (EYVL L 337, 4. 12. 1990, s. 1) ja komission asetuksessa (ETY) N:o 862/91 (EYVL L 88, 9. 4. 1991, s. 7), sellaisena kuin se on muutettuna, määritellyn järjestelmän mukaisesti. (5) MMA:ista peräisin olevien tuotteiden tuonti vapautetaan maksusta neuvoston päätöksen 91/482/ETY (EYVL L 263, 19. 9. 1991, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna, 101 artiklan 1 kohdan mukaisesti. (6) Intiasta ja Pakistanista peräisin olevaan esikuorittuun Basmati-lajikkeen riisiin sovelletaan 250 EUR/t [asetuksen (EY) N:o 1503/96 4 a artikla, sellaisena kuin se on muutettuna]. (7) Tuontitulli vahvistettu yhteisessä tullitariffissa. (8) Egyptistä peräisin olevan ja sieltä yhteisön alueelle tulevan riisin tuonnista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2184/96 (EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 1) sekä kommission asetuksen (EY) N:o 196/97 (EYVL L 31, 1. 2. 1997, s. 53), soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. 20. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 14/21 LIITE II Tuontitullien laskeminen riisialalla 1. Tuontitulli (EUR/t) (1) 207,87 455,00 209,17 455,00 (1) Paddy- eli raakariisi Indica-riisi Japonica-riisi Esikuorittu Hiottu Esikuorittu Hiottu Rikkoutuneet riisinjyvät 2. Laskuperusteet: a) Cif ARAG -hinta (EUR/t) b) FOB-hinta (EUR/t) c) Merirahti (EUR/t) d) Alkuperä (1) Tuontitulli vahvistettu yhteisessä tullitariffissa. — — — — 329,16 279,50 351,73 302,76 — — — — 322,01 273,04 29,72 29,72 USDA USDA Toimija Toimija — — — —


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0013/00 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione. Creazione di un servizio greco su Euronews.

eurovoc_concepts:
European language
Greece
access to information
television

text: 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/215 tra l(cid:146)altro rapidamente corretto, al quale l(cid:146)onorevole La Commissione non ritiene che il parlamentare fa riferimento nella sua interrogazione costituisca un incidente di rilievo. Tra l(cid:146)altro la televisione belga ha mostrato in seguito delle immagini del presidente seduto al tavolo d(cid:146)onore non lontano dai Sovrani belgi e dalla coppia di principi. «lapsus», La Commissione si sforza di sviluppare una politica di comunicazione basata sulla trasparenza e sul diritto dei cittadini a essere informati sulle istituzioni comunitarie e le politiche dell(cid:146)Unione. In questo spirito, essa collabora pienamente con il Parlamento. (2000/C 225 E/246) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0013/00 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Creazione di un servizio greco su Euronews (19 gennaio 2000) Dal 1o novembre l(cid:146)agenzia di notizie Euronews trasmette anche in una sesta lingua, il portoghese. Nelle sue dichiarazioni, un alto dirigente del canale ha sottolineato che Euronews ha la possibilit(cid:224) di svolgere la sua attivit(cid:224) anche in altre lingue. Pu(cid:242) la Commissione far sapere se prender(cid:224) in esame l(cid:146)eventuale creazione di un servizio greco sul canale in modo da informare anche i moltissimi greci e grecofoni residenti all(cid:146)estero e interessati alla ricezione di notizie in greco? Risposta data dalla sig. ra Reding a nome della Commissione (21 febbraio 2000) La questione relativa all(cid:146)emissione in lingua greca di programmi sulla rete di informazione Euronews non rientra nella sfera di competenza della Commissione, bens(cid:236) in quella delle competenti autorit(cid:224) della rete Euronews. La Commissione condivide peraltro il punto di vista secondo il quale sarebbe auspicabile che Euronews trasmettesse in un grande numero di lingue della Comunit(cid:224). Il fatto che oggi vi sia gi(cid:224) una diffusione in sei lingue costituisce gi(cid:224) una tappa importante verso tale obiettivo. In occasione dei suoi contatti con tale organizzazione, la Commissione non mancher(cid:224) di esprimere tale auspicio. (2000/C 225 E/247) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0041/00 di Marie Isler BØguin (Verts/ALE) alla Commissione Oggetto: Ampliamento della darsena di Escombreras, Murcia, Spagna (13 gennaio 2000) La Commissione sta esaminando la possibilit(cid:224) di finanziare con il Fondo di coesione il progetto di ampliamento della darsena di Escombreras e di ricupero della Baia di PortmÆn, presentato dall(cid:146)Autorit(cid:224) portuale di Cartagena (Spagna). Questo progetto non Ł stato sottoposto ad un(cid:146)adeguata valutazione dell(cid:146)impatto ambientale nonostante esso riguardi l(cid:146)area di Punta de Aguilones (cid:129) Isla de Escombreras (cid:129), considerata zona importante per l(cid:146)avifauna, in base alla direttiva 79/409/CEE (1), e minacci le popolazioni sottomarine di Posidonia ocØanica delle Costas de Calblanque, considerate habitat naturale prioritario dalla direttiva sugli habitat 92/43 e proposte come sito d(cid:146)interesse comunitario (2). Sono state a malapena esaminate proposte alternative e non sono state trasmesse al Ministero per l(cid:146)ambiente le relazioni ufficiali elaborate dall(cid:146)amministrazione regionale competente e da altri organismi (3), da prendere in considerazione nell(cid:146)elaborazione della dichiarazione sull(cid:146)impatto ambientale. le autorit(cid:224) regionali non hanno rispettato le direttive 85/337/CEE (4) e 97/11/CE (5), nØ il regolamento nazionale sullo stesso tema (6), cos(cid:236) come la legge regionale 1/1995 (7) riguardante la partecipazione tramite l(cid:146)informazione pubblica e l(cid:146)informazione al Inoltre,


title: Euroopan parlamentin päätöslauselma, johon sisältyvät parlamentin suositukset komissiolle unionin taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojaamisesta

eurovoc_concepts:
criminal law
financial interests of members
fraud against the EU
right to justice

text: C 304/126 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Keskiviikko 19. tammikuuta 2000 HYVÄKSYTYT TEKSTIT 1. Unionin taloudellisten etujen rikosoikeudellinen suojaaminen A5-0002/2000 Euroopan parlamentin päätöslauselma, johon sisältyvät parlamentin suositukset komissiolle unio- nin taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojaamisesta Euroopan parlamentti, joka (cid:1) ottaa huomioon 31. maaliskuuta 1998 antamansa päätöslauselman oikeustoimista unionin taloudellis- ten etujen suojaamiseksi (1), 7. lokakuuta 1998 antamansa päätöslauselman petostentorjunnan koordi- nointiyksikön (UCLAF) riippumattomuudesta, tehtävästä ja asemasta (2) ja 13. huhtikuuta 1999 anta- mansa päätöslauselman rikosoikeudellisista menettelyistä Euroopan unionissa (Corpus juris) (3), (cid:1) ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan toisen kohdan, (cid:1) ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, (cid:1) ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan ehdotetusta oikeusperustasta antaman lausunnon, (cid:1) ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A5-0002/2000), A. ottaa huomioon, ettei yhtään työjärjestyksen 59 artiklan 2 kohdan mukaista ehdotusta ole valmisteilla alalla, jota tämä päätöslauselma koskee, B. C. toteaa, että se on useiden vuosien ajan pyytänyt Euroopan unionin taloudellisten etujen erityistä ja yhtenäistä rikosoikeudellista suojaamista, toteaa, että ainoastaan muutama jäsenvaltioista on ratifioinut yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen ja sen kaksi pöytäkirjaa, eikä niitä ole pantu täytäntöön, vaikka niiden alle- kirjoituksesta on kulunut jo viisi vuotta, D. katsoo, että Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustaminen osoittaa toimielinten ja jäsenval- tioiden tiedostavan paremmin unionin varojen suojelun tärkeyden; korostaa kuitenkin, että rikoslain- säädännön ja rikosoikeudellisten menettelyjen yhtenäisten kehysten puute saattaa vaarantaa OLAFin toiminnan tehokkuuden ja yksilön oikeudet, E. panee merkille sille esitetyt kiireelliset pyynnöt tällaisen oikeuskehyksen luomisesta ja erityisesti: (cid:1) viidentoista jäsenvaltion oikeusasiantuntijoista muodostetun komitean tekemän ehdotuksen rikos- oikeudelliseksi säännöstöksi, jossa määritellään yhteisön vastaiset rikokset, säädetään menettelystä tällaisessa rikosasiassa ja esitetään Euroopan syyttäjäviraston ja sitä valvovan eurooppalaisen eli- men perustamista (cid:1) vertailevan oikeuden tutkimuksen, joka osoittaa, että suurin osa jäsenvaltioiden oikeudellisista ja perustuslaillisista järjestelmistä on helppo mukauttaa rikosoikeudellisen säännöstön määräyksiin, etenkin rikosoikeuden osalta (cid:1) riippumattoman asiantuntijakomitean ehdotuksen, joka koski Euroopan syyttäjäviraston vaiheit- taista (kolme vaihetta) perustamista ja sitä, että unionin tuomiovaltaa käyttävä elin valvoisi OLAFin tutkimusten ja Euroopan syyttäjäviraston päätösten lainmukaisuutta, F. toteaa, että Euroopan unionin oikeusministerit ja sisäministerit osoittivat äskettäin jonkinasteista val- miutta perustaa Euroopan syyttäjävirasto, G. katsoo, että tulevassa hallitustenvälisessä konferenssissa on tarkistettava EY:n perustamissopimuksen 280 artiklaa, jotta komissio voisi tehdä ehdotuksia todellisen Euroopan tason talousrikoksia koskevan Euroopan oikeusalueen perustamisesta ja jotta yhteisölle annettaisiin tehokkaat keinot torjua yhteisön talousarvioon kohdistuvia petoksia, (1) EYVL C 138, 4. 5. 1998, s. 61. (2) EYVL C 328, 26. 10. 1998, s. 95. (3) EYVL C 219, 30. 7. 1999, 106. 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 304/127 Keskiviikko 19. tammikuuta 2000 H. palauttaa mieleen, että parlamentti on pyytänyt käsittelemään hallitustenvälisessä konferenssissa perus- tuslain laatimista unionille, mikä lähentäisi Eurooppaa kansalaisiin, I. katsoo, että nyt tarvitaan uutta aloitetta, jossa hyödynnetään Amsterdamin sopimuksessa yhteisön toi- mielimille annettuja uusia välineitä ja toimitaan uuden hallitustenvälisen konferenssin neuvottelujen mukaisessa yhteistyöhengessä, pyytää komissiota tekemään EY:n perustamissopimuksen 280 artiklan mukaisesti 1. ja viimeistään 30. kesäkuuta 2000 lainsäädäntöehdotuksia, joilla voidaan luoda kattava oikeutta ja oikeudenkäyttöä kos- keva kehys suojaamaan unionin taloudellisia etuja; pyytää, että komissio liittää ehdotuksiinsa vuoden 2000 talousarvioon tarvittavia mukautuksia sil- 2. mällä pitäen rahoitusselvityksen, josta käy ilmi talousarvion pääluokan III osassa A tarvittava rahoitus; 3. muistuttaa, että neuvoston 26. heinäkuuta 1995 antamaan säädökseen sisältyvän Euroopan yhtei- söjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen ratifiointi kaikissa jäsenvaltioissa on vält- tämätön sopimuksen voimaantulon kannalta; kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet yleis- sopimusta, tekemään näin mahdollisimman pian; 4. pyytää hallitustenvälistä konferenssia sisällyttämään työohjelmaansa keskustelun Euroopan syyttäjävi- raston perustamisesta; tämän viraston vastuualueena on kaikki unionin taloudellisia etuja vahingoittavat rikokset; 5. ilmoittaa hallitustenväliselle konferenssille, että syyttäjäviraston valtuuksia, riippumattomuutta ja ase- maa sekä sovellettavaa menettelyä ja pääperiaatteita koskevien keskustelujen lähtökohtana olisi oltava rikosoikeudelliseen säännöstöön sisältyvät ehdotukset ja niiden perusteella laadittu vertailevan rikosoikeu- den tutkimus sekä riippumattoman asiantuntijakomitean kertomuksessa esitetyt hankkeet; kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle sekä hallitustenvä- 6. lisestä konferenssista vastaaville jäsenvaltioiden virkamiehille. 2. Vastuuvapaus 1997 A5-0004/2000 I. Euroopan parlamentin päätös vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 1997 + Pääluokat I + Parlamentti, II + Neuvosto, III + Komissio, IV + Tuomioistuin ja V + Tilintarkastustuomioistuin (SEC(1998) 520 + C4-0350/1998, SEC(1998) 522 + C4-0351/1998, SEC(1998) 519 + C4-0352/1998) Euroopan parlamentti, joka (cid:1) ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 1997, (cid:1) ottaa huomioon varainhoitovuoden 1997 tulostilin ja taseen (SEC(1998) 520 (cid:1) C4-0350/1998, SEC(1998) 522 (cid:1) C4-0351/1998, SEC(1998) 519 (cid:1) C4-0352/1998), (cid:1) ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 1997 koskevan kertomuksen ja siihen liittyvät erityiskertomukset ja toimielinten vastaukset (1), (cid:1) ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan perusteella antaman lausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asian- mukaisuudesta, (cid:1) ottaa huomioon neuvoston 15. maaliskuuta 1999 antaman suosituksen (C4-0156/1999), (cid:1) ottaa huomioon 4. toukokuuta 1999 antamansa päätöslauselman, jossa komissiolle ilmoitetaan ne syyt, joiden vuoksi vastuuvapautta Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoito- vuonna 1997 ei voida myöntää (2), (1) EYVL C 349, 17. 11. 1998. (2) EYVL C 279, 1. 10. 1999, s. 119


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0002/00 från Nicole Thomas-Mauro (UEN) till kommissionen. Mobiltelefoner.

eurovoc_concepts:
EU research policy
European social policy
health risk
medical research
mobile phone

text: C 303 E/122 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Enligt F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen skall ett av unionens m(cid:229)l vara att ge medborgarna en h(cid:246)g s(cid:228)kerhetsniv(cid:229) inom ett omr(cid:229)de med frihet, s(cid:228)kerhet och r(cid:228)ttvisa. Detta bekr(cid:228)ftades ocks(cid:229) vid Europeiska r(cid:229)dets s(cid:228)rskilda m(cid:246)te i Tammerfors den 15-16 oktober 1999. M(cid:229)let skall bland annat uppn(cid:229)s genom medlemsstaternas gemensamma insatser inom omr(cid:229)det polissam- arbete. ¯tg(cid:228)rderna skall dock inte p(cid:229)verka medlemsstaternas ansvar f(cid:246)r att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla lag och ordning och skydda den inre s(cid:228)kerheten inom de nationella territorierna. Fr(cid:229)gan om allm(cid:228)n ordning och s(cid:228)kerhet har regelbundet diskuterats inom ramen f(cid:246)r samarbetet kring de r(cid:228)ttsliga och inrikes fr(cid:229)gorna. I en gemensam (cid:229)tg(cid:228)rd av den 26 maj 1997 om samarbete p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r allm(cid:228)n ordning och s(cid:228)kerhet (1) har r(cid:229)det tagit upp hotet mot den allm(cid:228)nna ordningen i samband med internationella evenemang. Inom ramen f(cid:246)r Oisin-programmet (2) har kommissionen st(cid:246)tt en rad initiativ r(cid:246)rande polissamarbete och polisens roll i arbetet med att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla allm(cid:228)n ordning. Mer information om projekten finns i de tv(cid:229) rapporterna om genomf(cid:246)randet av Oisin-programmet (3). (1) EGT L 147, 5. 6. 1997. (2) Gemensam (cid:229)tg(cid:228)rd (cid:129) EGT L 7, 10. 1. 1997. (3) SEK(98) 1048 och SEK(1999) 1995. (2000/C 303 E/123) SKRIFTLIG FR¯GA E-0002/00 fr(cid:229)n Nicole Thomas-Mauro (UEN) till kommissionen (19 januari 2000) ˜mne: Mobiltelefoner Vissa vetenskapliga studier visar att anv(cid:228)ndningen av mobiltelefoner tycks vara f(cid:246)rbunden med vissa risker (exempelvis har experiment som man utf(cid:246)rt p(cid:229) r(cid:229)ttor vid universitetet i Lund i Sverige lett till mycket orov(cid:228)ckande resultat). I Frankrike har man startat ett program kallat Comobio f(cid:246)r att noggrannare fastst(cid:228)lla mobiltelefonernas eventuella konsekvenser. Det finns en europeisk rekommendation som fastst(cid:228)ller begr(cid:228)nsningar f(cid:246)r anv(cid:228)ndandet. P(cid:229) vilka studier (cid:228)r denna baserad? Planerar kommissionen f(cid:246)r (cid:246)vrigt att genomf(cid:246)ra f(cid:246)rdjupade unders(cid:246)kningar f(cid:246)r att bed(cid:246)ma riskerna och konsekvenserna p(cid:229) l(cid:229)ng sikt? Har kommissionen bevis p(cid:229) att v(cid:228)rmestr(cid:229)lningen, magnetf(cid:228)lten och de elektriska sp(cid:228)nningar som alstras inte har n(cid:229)gon inverkan p(cid:229) h(cid:228)lsan? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (29 februari 2000) EG:s rekommendation (1) om begr(cid:228)nsning av allm(cid:228)nhetens exponering f(cid:246)r elektromagnetiska f(cid:228)lt p(cid:229) 0 Hertz (Hz) till 300 Gigahertz (GHz) bygger p(cid:229) vetenskapliga yttranden och b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga data, och det skall noteras att endast s(cid:228)kerst(cid:228)llda effekter p(cid:229) h(cid:228)lsan har beaktats. Internationella kommissionen f(cid:246)r skydd mot icke-joniserad str(cid:229)lning (ICNIRP) har yttrat sig (cid:246)ver (cid:229)tg(cid:228)rderna och kommissionens vetenskapliga styrkommittØ har godk(cid:228)nt dem. Kommissionen finansierar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande flera forskningsprojekt. Inom tredje och fj(cid:228)rde ramprogrammen har kommissionen st(cid:246)tt tv(cid:229) COST-projekt (COST 244 under 1992, f(cid:246)ljt av COST 244 a under 1998) om de biomedicinska effekterna av elektromagnetisk str(cid:229)lning. Inom Biomed 2-programmet har man finansie- rat Inom m(cid:228)tnings- och provningsprogrammet har man (cid:228)ven finansierat ett projekt om m(cid:228)tning av elektromagnetisk str(cid:229)lning fr(cid:229)n mobiltelefoner. Kommissionens totala budget f(cid:246)r dessa studier (cid:228)r i storleksordningen 2 miljoner euro. tv(cid:229) studier om sambanden mellan elektromagnetisk str(cid:229)lning och cancer. 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/123 Det har inte g(cid:229)tt att p(cid:229)visa n(cid:229)gra negativa h(cid:228)lsoeffekter genom dessa studier (som omfattar m(cid:246)jlig termisk p(cid:229)verkan och st(cid:246)rningar i cellernas (cid:228)mnesoms(cid:228)ttning p(cid:229) grund av olika slags elektromagnetiska f(cid:228)lt). Det kr(cid:228)vs dock kompletterande resultat f(cid:246)r att helt bem(cid:246)ta allm(cid:228)nhetens oro. Inom det femte ramprogrammet f(cid:246)r forskning och teknisk utveckling (1998(cid:141)2002) omfattas forskning om elektromagnetisk str(cid:229)lning specifikt av arbetsprogrammet f(cid:246)r nyckel(cid:229)tg(cid:228)rd 4 (Milj(cid:246) och h(cid:228)lsa), tema 1, Livskvalitet och f(cid:246)rvaltning av de levande resurserna. I samband med 1999 (cid:229)rs ans(cid:246)kningsomg(cid:229)ng inom detta nyckelomr(cid:229)de inkom 21 projektf(cid:246)rslag om detta (cid:228)mne. Efter det att f(cid:246)rslagen granskats, antogs fem med en total finansiering p(cid:229) 9 miljoner euro. En tabell (cid:246)ver f(cid:246)rslagen har skickats direkt till fr(cid:229)gest(cid:228)llaren samt till parlamentets generalsekretariat. Bland dessa projekt finns en omfattande epidemiologisk studie (Interphone) som samordnas av Inter- national Centre for Cancer Research (IARC). Denna studie b(cid:246)r ge tillf(cid:246)rlitliga svar p(cid:229) fr(cid:229)gan om huruvida elektromagnetisk str(cid:229)lning fr(cid:229)n mobiltelefoner kan vara cancerframkallande. Under alla f(cid:246)rh(cid:229)llanden kommer de fem utvalda projekten att bidra till att l(cid:246)sa de (cid:229)terst(cid:229)ende fr(cid:229)gorna om de f(cid:246)rmodade effekterna av att anv(cid:228)nda GSM-telefoner (det europeiskt digitala mobiltelesystemet) samt f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla om exponering (cid:246)ver en l(cid:228)ngre tid f(cid:246)r l(cid:229)ga exponeringsniv(cid:229)er verkligen har en skadlig inverkan p(cid:229) h(cid:228)lsan. (1) 1999/519/EG: R(cid:229)dets rekommendation av den 12 juli 1999 om begr(cid:228)nsning av allm(cid:228)nhetens exponering f(cid:246)r elektromagnetiska f(cid:228)lt (0 Hz(cid:141)300 GHz), EGT L 199, 30. 7. 1999. (2000/C 303 E/124) SKRIFTLIG FR¯GA P-0005/00 fr(cid:229)n Nicole Thomas-Mauro (UEN) till r(cid:229)det (14 januari 2000) ˜mne: Situationen i Sudan Samtidigt som v(cid:228)rldssamfundet, EU och dess medlemsstater med r(cid:228)tta reagerar p(cid:229) den sv(cid:229)ra situationen f(cid:246)r vissa befolkningsgrupper runt om i v(cid:228)rlden, f(cid:246)rf(cid:246)ljer myndigheterna i Sudan landets kristna minoritet p(cid:229) ett oacceptabelt s(cid:228)tt utan att n(cid:229)gon bryr sig om det. Myndigheterna s(cid:246)ker med v(cid:229)ld omv(cid:228)nda de kristna till islam och orsakar stora flyktingstr(cid:246)mmar genom att avleda humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd, tillgripa mord och tortyr och f(cid:246)ra bort barn och kvinnor f(cid:246)r att s(cid:228)lja dem som slavar, i f(cid:246)rsta hand f(cid:246)r prostitution. Kan r(cid:229)det tala om vilka (cid:229)tg(cid:228)rder det har vidtagit och t(cid:228)nker vidta i f(cid:246)rh(cid:229)llande till denna oacceptabla situation? Skulle inte r(cid:229)det kunna uppmana medlemsstaterna att p(cid:229) samma g(cid:229)ng vidta kraftfulla (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rm(cid:229) myndigheterna i Sudan att respektera den m(cid:228)nskliga v(cid:228)rdigheten, religionsfriheten och de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna i allm(cid:228)nhet? Svar (10/11 april 2000) R(cid:229)det h(cid:229)ller med den (cid:228)rade parlamentsledamoten om att situationen n(cid:228)r det g(cid:228)ller m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter i Sudan (cid:228)r oroande. EU har tagit upp fr(cid:229)gan om situationen f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna i Sudan vid den 55:e sessionen i FN:s kommission f(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter i GenŁve och i tredje kommittØn vid FN:s generalf(cid:246)rsamlings 54:e session och har uppmanat den sudanesiska regeringen att f(cid:246)rb(cid:228)ttra situationen ute i landet och att till fullo samarbeta med FN:s mekanismer, och erk(cid:228)nner samtidigt att vissa framsteg har gjorts under (cid:229)ret. Parallellt d(cid:228)rmed inledde EU f(cid:246)rra (cid:229)ret en dialog med Sudans regering, en dialog som fr(cid:228)mst inriktar sig p(cid:229) fredsprocessen, reformer grundade p(cid:229) demokrati-och r(cid:228)ttsstatsprincipen, respekten f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna, politiska (cid:229)tg(cid:228)rder mot terrorism och Sudans f(cid:246)rh(cid:229)llande till sina grannl(cid:228)nder, med m(cid:229)ls(cid:228)tt-


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 119/2000 af 19. januar 2000 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld og af forskuddet

eurovoc_concepts:
cotton
production aid
world market price

text: L 14/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 1. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 119/2000 af 19. januar 2000 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld og af forskuddet KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — justeringer er fastsat i artikel 2 i forordning (EØF) nr. 1201/89; under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, særlig stk. 3 og 10 i protokol 4 om bomuld, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1553/95 (1), under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1554/95 af 29. juni 1995 om fastsættelse af almindelige regler for støtteord- ningen vedrørende bomuld og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2169/81 (2), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1419/98 (3), særlig artikel 3, 4 og 5, og (3) (4) (5) ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Ifølge artikel 3 i forordning (EF) nr. 1554/95 fastsættes der en verdensmarkedspris for ikke-egreneret bomuld regelmæssigt på grundlag af de konstaterede verdens- markedspriser for egreneret bomuld under hensyntagen til det historiske forhold mellem den fastlagte verdens- markedspris for egreneret bomuld og den beregnede pris for ikke-egreneret bomuld; det historiske forhold blev fastlagt i artikel 1, stk. 2, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 1201/89 af 3. maj 1989 om gennemførelses- bestemmelser for støtteordningen for bomuld (4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1624/1999 (5); hvis fastlægges verdensmarkedsprisen ikke kan fastsættes, prisen på grundlag af den sidste fastsatte frist; i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 1554/95 fastsættes verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld for et produkt med visse egenskaber under hensyntagen til de højeste udbud og noteringer på verdensmarkedet blandt dem, der anses for at være repræsentative for markedets faktiske tendens; med henblik på denne fast- sættelse udarbejdes der et gennemsnit for de udbud og noteringer, der konstateres på en eller flere europæiske børser for et produkt leveret cif en nordeuropæisk havn fra de forskellige leverandørlande, der anses for at være mest repræsentative for den internationale handel; der er dog fastsat justeringer af disse kriterier ved fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld af hensyn til forskelle, der er begrundet i det leverede produkts kvalitet eller udbuddenes og noteringernes art; disse (1) EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 45. (2) EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 48. (3) EFT L 190 af 4. 7. 1998, s. 4. (4) EFT L 123 af 4. 5. 1989, s. 23. (5) EFT L 192 af 24. 7. 1999, s. 39. verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld har været meget svingende siden den sidste fastsættelse. I henhold til artikel 1, stk. 1, andet afsnit, i Kommissio- nens ændrer Kommissionen derfor den pågældende pris uden varsel; forordning 1201/89, (EF) nr. anvendelsen af ovennævnte kriterier fører til telsen af bomuld på nedennævnte niveau; verdensmarkedsprisen for fastsæt- ikke-egreneret ifølge artikel 5, stk. 3a, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1554/95 er det fastsat, at forskuddet på støtten er lig med målprisen nedsat med verdensmarkedsprisen samt et fradrag, der beregnes efter den formel, der anvendes ved overskridelse af den maksimale garantimængde, men på grundlag af en omvurdering af produktion af ikke- egreneret bomuld, forhøjet med mindst 7,5 %; omvurde- ringen af produktionen i produktionsåret 1999/2000 og den tilsvarende procentsats for forhøjelsen blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2606/1999 (6); det forhold, at denne beregningsmetode anvendes, medfører, at forskuddet pr. medlemsstat fastsættes som anført nedenfor — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld som 1. omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1554/95 fastsættes til 21,576 EUR/100 kg. 2. andet afsnit, Forskuddet på støtten som omhandlet i artikel 5, stk. 3a, i forordning (EF) nr. 1554/95 fastsættes til: — 48,263 EUR/100 kg for Spanien — 44,330 EUR/100 kg for Grækenland — 84,724 EUR/100 kg for de øvrige medlemsstater. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 20. januar 2000. (6) EFT L 316 af 10. 12. 1999, s. 36. 20. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 14/23 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen