title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 207/2000 της Επιτροπής, της 27ης Ιανουαρίου 2000, για καθορισμό των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή των μεταποιημένων προϊόντων με βάση τα σιτηρά και την όρυζα

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice

text: 28. 1. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 23/47 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 207/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Ιανουαρίου 2000 για καθορισµό των επιστροφών που εφαρµόζονται κατά την εξαγωγή των µεταποιηµένων προϊόντων µε βάση τα σιτηρά και την όρυζα Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), και ιδίως το άρθρο 13 παράγραφος 3, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3072/95 του Συµβουλίου, της 22ας ∆εκεµβρίου 1995, περί κοινής οργανώσεως της αγοράς της όρυ- ζας (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2072/98 (4), και ιδίως το άρθρο 13 παράγραφος 3, Εκτιµώντας: (1) (2) (3) ότι, σύµφωνα µε το άρθρο 13 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 και το άρθρο 13 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95, η διαφορά µεταξύ των τιµών στη διεθνή αγορά των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 1 των κανο- νισµών αυτών και των τιµών των προϊόντων αυτών στην Κοινότητα είναι δυνατόν να καλύπτεται από µια επιστροφή κατά την εξαγωγή· ότι σύµφωνα µε το άρθρο 13 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95 οι επιστροφές καθορίζονται αφού ληφθούν υπόψη αφενός η κατάσταση και οι προοπτικές εξελίξεως των διαθέ- σιµων ποσοτήτων των σιτηρών, της όρυζας και των θραυσ- µάτων της, καθώς και οι τιµές τους στην αγορά της Κοι- νότητας, και αφετέρου οι τιµές των σιτηρών, της όρυζας, των θραυσµάτων της και των προϊόντων του τοµέα των σιτηρών στη διεθνή αγορά· ότι κατά τα ίδια αυτά άρθρα έχει επίσης σηµασία να εξασφαλισθεί στις αγορές των σιτηρών και της όρυζας ισορροπία και κανονική εξέλιξη των τιµών και των συναλλαγών και επιπλέον να ληφθεί υπόψη η οικο- νοµική πλευρά των σχεδιαζόµενων εξαγωγών και η ανάγκη για αποφυγή διαταραχών στην αγορά της Κοινότητας· ότι ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 1518/95 της Επιτροπής (5) σχετικά µε το καθεστώς της εισαγωγής και εξαγωγής µετα- ποιηµένων προϊόντων µε βάση τα σιτηρά και την όρυζα, όπως τροποποιήθηκε από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2993/ 95 (6), όριζει, στο άρθρο 4, τα ειδικά κριτήρια τα οποία πρέπει να ληφθούν υπόψη κατά τον υπολογισµό της επι- στροφής για τα προϊόντα αυτά· (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 329 της 30. 12. 1995, σ. 18. (4) ΕΕ L 265 της 30. 9. 1998, σ. 4. (5) ΕΕ L 147 της 30. 6. 1995, σ. 55. (6) ΕΕ L 312 της 23. 12. 1995, σ. 25. (4) (5) (6) (7) (8) ότι πρέπει να κλιµακωθεί η επιστροφή που παρέχεται σε ορισµένα µεταποιηµένα προϊόντα σε συνάρτηση, ανάλογα µε τα προϊόντα, µε την περιεκτικότητά τους σε τέφρες, σε ακατέργαστη κυτταρίνη, σε λευκώµατα, σε λιπαρές ουσίες ή σε άµυλο, η περιεκτικότητα δε αυτή είναι ειδικά αντιπροσω- πευτική για την ποσότητα του προϊόντος βάσεως που ενσω- µατώνεται πράγµατι στο µεταποιηµένο προϊόν· ότι για τις ρίζες µανιόκας και άλλες ρίζες και κονδύλους, καθώς και για τα άλευρα αυτών, η οικονοµική πλευρά των να σχεδιασθούν, αφού εξαγωγών που θα µπορούσαν ληφθούν ιδιαίτερα υπόψη η φύση και η προέλευση των προϊόντων αυτών, δεν καθιστά προς το παρόν αναγκαίο τον καθορισµό µιας επιστροφής κατά την εξαγωγή· ότι για ορι- σµένα µεταποιηµένα προϊόντα µε βάση τα σιτηρά η ασή- µαντη συµµετοχή της Κοινότητας στο διεθνές εµπόριο δεν καθιστά προς το παρόν αναγκαίο τον καθορισµό µιας επι- στροφής κατά την εξαγωγή· ότι η κατάσταση της διεθνούς αγοράς ή οι ειδικές απαιτή- σεις ορισµένων αγορών είναι δυνατόν να καταστήσουν ανα- γκαία τη διαφοροποίηση της επιστροφής για ορισµένα προϊόντα ανάλογα µε τον προορισµό τους· ότι η επιστροφή πρέπει να καθορίζεται µία φορά το µήνα· ότι είναι δυνατόν να τροποποιείται ενδιάµεσα· ότι ορισµένα µεταποιηµένα προϊόντα µε βάση τον αραβόσιτο είναι δυνατόν να υποστούν θερµική επεξεργασία από την οποία υπάρχει κίνδυνος να οδηγηθούµε στην χορήγηση επι- στροφής που δεν αντιστοιχεί στην ποιότητα του προϊόντος· ότι πρέπει να προσδιοριστεί ότι τα προϊόντα αυτά, τα οποία περιέχουν προζελατινοποιηµένο άµυλο δεν δύναται να επω- φεληθούν των επιστροφών κατά την εξαγωγή· (9) ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι επιστροφές κατά την εξαγωγή των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο δ) του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 και στο άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο γ) του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95 και υπάγονται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1518/95 καθορίζονται σύµφωνα µε το παράρτηµα του παρόντος κανονισµού. L 23/48 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 28. 1. 2000 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 28 Ιανουαρίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 27 Ιανουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής του κανονισµού της Επιτροπής, της 27ης Ιανουαρίου 2000, για καθορισµό των επιστροφών που εφαρµόζονται κατά την εξαγωγή των µεταποιηµένων προϊόντων µε βάση τα σιτηρά και την όρυζα ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός προϊόντος Επιστροφή Κωδικός προϊόντος Επιστροφή (EUR/τόνο) (EUR/τόνο) 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 51,39 44,05 44,05 41,75 28,39 86,65 86,65 66,08 51,39 44,05 44,05 42,99 43,14 32,68 28,39 41,75 96,28 77,02 32,68 58,74 47,72 41,75 41,75 55,66 44,53 77,02 81,84 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 55,07 42,22 32,68 32,04 32,04 8,01 9,18 57,03 49,54 64,08 64,08 58,74 58,74 58,74 58,74 50,16 50,16 0,00 74,28 56,87 74,28 56,87 56,87 74,28 56,87 77,84 54,02 56,87 (1) ∆εν χορηγείται καµία επιστροφή στα προϊόντα που έχουν υποστεί θερµική επεξεργασία η οποία συνεπάγεται προζελατινοποίηση του αµύλου. (2) Οι επιστροφές χορηγούνται σύµφωνα µε τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2730/75 του Συµβουλίου (ΕΕ L 281 της 1. 11. 1975, σ. 20), όπως τροποποιήθηκε. ΝΒ: Οι κωδικοί των προϊόντων, συµπεριλαµβανοµένων των υποσηµειώσεων, καθορίζονται στον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 3846/87 της Επιτροπής (ΕΕ L 366 της 24. 12. 1987, σ. 1), όπως τροποποιήθηκε


title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Huomispäivän koulutus innovaation edistäminen Uuden tekniikan avulla

eurovoc_concepts:
information technology
innovation
new technology
teaching
vocational training

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 27. 1. 2000 KOM(2000) 23 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE HUOMISPÄIVÄN KOULUTUS INNOVAATION EDISTÄMINEN UUDEN TEKNIIKAN AVULLA KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE HUOMISPÄIVÄN KOULUTUS INNOVAATION EDISTÄMINEN UUDEN TEKNIIKAN AVULLA SISÄLTÖ 1. 2. Johdanto. 4 Tekniikan ja käyttötapojen yhteensovittamisen ongelma. 5 2. 1. Tekniikan merkittävät edistysaskeleet. 5 2. 1. 1. Uusi vaihe tekniikan kehityksessä. 5 2. 1. 2. Www-verkosta interaktiivisiin multimediapalveluihin. 6 2. 1. 3. Pääsy erilaisiin tietoihin. 7 2. 2. Parempi käsitys käyttöön liittyvistä haasteista. 7 2. 2. 1. Yleiset opetuskäytännöt. 8 2. 2. 2. Kasvatusopilliset ja organisationaaliset näkökohdat. 9 3. käyttötapojen kehityksen suotuisat olosuhteet. 11 3. 1. Markkinoiden asteittainen syntyminen. 11 3. 1. 1. Laitteistomäärän lisääntyminen. 11 3. 1. 2. Koulutusalan palvelujen ja ohjelmistojen tarjonnan jäsentely. 12 3. 2. Viranomaisten toimet. 13 3. 2. 1. Saatujen kokemusten hyödyntäminen. 13 3. 2. 2. Määritellään painopistealueet laitteiston ja tietoliikenneyhteyksien osalta. 14 3. 2. 3. Eurooppalaisen ulottuvuuden lujittaminen. 15 3. 2. 4. Kehitysmallien määrittely. 15 3. 3. Opettajille tarkoitettujen palvelujen kehittäminen. 16 ii 3. 3. 1. Puhtaasti teknisen koulutuksen unohtaminen. 16 3. 3. 2. Koulutuksen monipuolistaminen. 17 3. 3. 3. Jäsennellyt tietojenvaihto- ja tukipalvelut. 18 3. 4. Ajallisesti johdonmukaisen yleisstrategian kehittäminen. 18 4. Suositukset ensisijaisiksi toimiksi. 19 4. 1. Jatkuvasti kehittyvän tietopääoman hyödyntäminen. 19 4. 1. 1. Edistetään tekniikkaa ja käyttötapoja koskevaa seurantaa ja niiden ymmärtämistä. 19 4. 1. 2. Yhteisen näkemyksen muodostaminen käynnissä olevasta kehityksestä. 20 4. 1. 3. Tulevaisuudenanalyysien kehittäminen. 20 4. 2. Innovaation hallinta ja edistäminen. 21 4. 2. 1. Innovoivien kokeilujen käynnistäminen eurooppalaisen ulottuvuuden avainaloilla. 21 4. 2. 2. Laadukkaan tarjonnan kehityksen edistäminen. 21 4. 2. 3. Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen. 22 Liite 1 : Kokonaiskatsaus euroopan unionin jäsenvaltioiden ja yhteisön aloitteisiin Liite 2 : Tilastot iii 1. JOHDANTO Opetusministerien neuvosto antoi 6. toukokuuta 1996 komission ehdotuksesta päätöslauselman1 koulutusalan multimediaohjelmistosta ja 22. syyskuuta 1997 päätelmät2 koulutuksesta, tieto- ja viestintätekniikasta sekä opettajankoulutuksesta tulevaisuudessa. tieto- Nämä kaksi asiakirjaa myötävaikuttivat siihen, että alan haasteet tiedostettiin Euroopassa, ja niillä luotiin yleiset kehykset yhteiselle politiikalle. Tiedostaminen ja tietoliikennetekniikan vaikutuksen tuntuessa yhä vahvemmin alkoi kaikilla yhteiskunnan aloilla. Parhaillaan tapahtuu mullistuksia tavassa, jolla ja siirtävät tietoja, sekä heidän viestintä-, yksilöt luovat, keräävät, säilyttävät tietojenvaihto- ja työtavoissaan. Koulutusjärjestelmissä on otettava huomioon tämä kehitys, jonka vaikutukset ulottuvat jopa opetuksen muotoon ja sisältöön. Tilanne on kehittynyt huomattavasti vuodesta 1996. Tilanteesta ei voida antaa kaikki tasot kattavaa selvitystä, sillä ala on erittäin laaja ja monitahoinen. Saadut yhteiset kokemukset on kuitenkin hyvä ottaa huomioon, ja ne esitetään tässä kertomuksessa. Haasteita on useita, laitteistoresurssien lisäksi erityisesti käyttöön ja innovaatioiden yleistymiseen. ja ne liittyvät Tämän kertomuksen tarkoituksena on arvioida neuvoston päätöslauselman ja päätelmien seurauksena tapahtunutta kehitystä ja viitoittaa tietä eurooppalaisen yhteistyön seuraavan vaiheen valmistelulle 2000-luvun mukanaan tuomiin haasteisiin vastaamiseksi. Kertomus perustuu kolmen viimeisen vuoden aikana todetun kehityksen analyysiin, yhteisön ohjelmista saatuihin kokemuksiin, niiden ja erityistutkimusten tieto- tietoliikennetekniikan vaikutuksia opettajan tehtäviin, jäsenvaltioiden aloitteisiin. 3 erityisesti sekä tuloksiin, koskevat jotka vaikeuksia havaittavissa Kertomuksen ensimmäisessä osassa käsitellään tekniikan ja käyttötapojen yhteensovittamisen ja monitahoisessa tilanteessa. Toisessa osassa tutkitaan tekniikan ja käyttötapojen sopusointuisemmalle kehitykselle suotuisia olosuhteita, kuten markkinoiden syntymistä, viranomaisten toimia sekä opettajien koulutusta ja heille tarjottavia ja viimeinen osa on omistettu näiden olosuhteiden palveluja. Kolmas saavuttamiseksi yhteenveto jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla tehdyistä tärkeimmistä aloitteista sekä tilastotiedoista. suosituksille. Liitteissä epävakaassa esitetyille esitetään olevassa 1 EYVL C 195, 6. 7. 1996, s. 8. 2 EYVL C 303, 4. 10. 1997, s. 5. 3 Lähde: Multimedia Educational Software Obervatory. (http://europa. eu. int/en/comm/dg22/meso/) ja "How learning is changing: information and communications technology across Europe. ICT in education policy". EENet (http://www. ecmc. de/eenet/index2. html). 4 koulutukseen, Kertomuksella toivotaan olevan poliittista vaikutusta, sillä kunnianhimoiset aloitteet ovat välttämättömiä tieto- ja tietoliikennetekniikan sisällyttämiseksi käytäntöjen innovoivien asianmukaisesti levittämiseksi ja eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämiseksi. Tämä edellyttää saadaan yhteisiä huomispäivän jotta ja tietoliikennetekniikkaa voidaan hyödyntää koulutuksesta ja jotta tieto- opetuksen Seuraavan vuosikymmenen haaste perustuu innovointikykyyn. parantamisessa innovaatioissa. ponnisteluja, tehokkaiden keskustelua laadun aikaan ja ja 2. TEKNIIKAN JA KÄYTTÖTAPOJEN YHTEENSOVITTAMISEN ONGELMA jotka oli Henkilökohtaisen tietokoneen saapuminen markkinoille 80-luvun alussa antoi ja hankkia markkinoille kouluille mahdollisuuden ohjelmistoja, tarkoitettu pääasiassa ammattikäyttöön. Koska näiden välineiden kehittämisestä määrättiin ”ylhäältä päin”, välineet paljastuivat täysin niitä koskevista odotuksista poikkeaviksi. Tämän jälkeen välineistä on tullut huomattavasti kyvykkäämpiä. Multimedian ja Internetin, erityisesti WWW- verkon4, voimakas lisääntyminen 90-luvun puolivälissä oli merkkinä uudesta käännekohdasta. ilmestyneitä laitteita nopea kehitysvauhti Tieto- ja tietoliikennetekniikan kehityksen tason ja suurille ihmisryhmille suunnatun käytön ja lisääntyvän saatavuuden välillä on tiivis yhteys. Teknisen innovaation käytön ei organisationaalisten, yhteiskunnallisten ja kulttuuristen näkökohtien tarkastelua. Oppiminen teknisten innovaatioiden ja niiden vanhenemisen nopeuteen. Vaikka tekninen kehitys ei olekaan täysin ennakoitavissa ja hallittavissa, oppimisen asettamia rajoja olisi tässä yhteydessä hyvä ymmärtää paremmin, jotta tarjolla olevia mahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti. Ajallisesti yhdenmukaisia strategioita olisi myös kehitettävä. kuitenkaan mahdollista vaatii kuitenkin verrattuna lukuisten pitkän ajan 2. 1. Tekniikan merkittävät edistysaskeleet 2. 1. 1. Uusi vaihe tekniikan kehityksessä pitävä kehitystä vauhdissa ja Tietoyhteiskunnan tietoliikennetekniikan alan tarjonnan uudistuminen nykyisin joka yhdeksäs kuukausi. Yleistynyt digitalisoituminen, pienet koot, kannettavuus, Internetiin pääsyn teknisten mahdollisuuksien yleistyminen, suorituskyvyn lisääntyminen ja kustannusten pieneneminen helpottavat huomattavasti käyttöä ja tekevät siitä monipuolisempaa. Tämä käynnissä oleva kehitys vauhdittaa houkuttelevien ja interaktiivisten koulutusalan multimediasovellusten luomista. voima tieto- on 4 WWW-verkko (World Wide Web) kehitettiin Euroopassa CERN-tutkimuskeskuksessa vuonna 1991, ja sen tarkoituksena oli tieteellisten tutkimustietojen vaihto ja levitys sekä alan yhteistyö. Internet puolestaan keksittiin vuonna 1969, ja se perustuu amerikkalaisiin sotilasohjelmiin. (http://www. w3. org/). 5 ja tekniset rajoitukset, ohjelmistoversioista Yksi suurimmista ongelmista liittyy ohjelmistojen ja niiden käyttäjäliittymien rajoituksiin. Suunnittelijat ovat aina korostaneet kehitysprosessin teknistä jotka hallintaa, kun otetaan huomioon ne merkittävät tiettynä ajankohtana. Sovellusalat laitteiston käyttöjärjestelmästä aiheutuvat laajentuvat teknisten kattavampia uusista laatuvaatimusten parantuessa ja vuorovaikutuksen lisääntyessä käyttäjien kanssa. Koulutusalan huomattavasti moninaisempia tarpeita ja vaatimuksia kuin mitä teollisuuden eniten myydyt tuotteet asettavat. Kustannusten pienentyminen sekä Internetin ja sellaisten välineiden suosion lisääntyminen, joilla voidaan luoda perustason multimediasovelluksia, ovat merkkinä siitä, että pian tullaan vaiheeseen, jossa tieto- ja tietoliikennetekniikan käytön koulutusalalla uskotaan kehittyvän nopeasti. taulukko-ohjelmat tekstinkäsittely- ohjelmistojen tyydytettävä kuitenkin tulee sekä pelit on eli ja 2. 1. 2. Www-verkosta interaktiivisiin multimediapalveluihin Www-verkon leviäminen Internetissä on 90-luvun merkittävin ilmiö. Sen avulla voidaan luoda, levittää ja vaihtaa tietoja, viestiä, tehdä yhteistyötä sekä käyttää lukuisia multimediapalveluja ja -sisältöjä ilman aika- tai paikkarajoituksia. turvallisuudessa ja luottamuksellisuudessa havaitut Verkon suorituskyvyssä, jotka koskevat käyttäjien ongelmat ovat saaneet aikaan lukuisia aloitteita, itsesääntelyä, lainsäädännön kehitystä ja infrastruktuurin parantamista sekä tiedon hakemisto-, ja seulontajärjestelmien kehittämistä. 5 tutkimus-, käännös-, turva-, arviointi- WWW-verkon avulla on nykyisin mahdollista vaihtaa ja käsitellä pääasiassa tekstistä, grafiikasta ja kuvista koostuvaa sisältöä. Se on uusi viestinnän alue sekä jättiläismäinen kirjasto, jota jokainen voi täydentää ja jota voidaan tutkia monin eri tavoin. Parhaillaan ollaan siirtymässä toiseen vaiheeseen, jossa mukaan tulee video, joka edellyttää suuren bittinopeuden yhteyksiä kohtuulliseen hintaan. Kouluissa on nykyisin puhelinverkkoon perustuvat yhteydet, joiden bittinopeus on 28,8 Kb/s, tai ISDN-verkko, jonka bittinopeus on 64 Kb/s. Kuitenkin kahden MPEG-satelliittilähetyssignaalin kokoinen televisiokuva edellyttää bittinopeutta 4 ja näin ollen on välttämätöntä parantaa tietoliikenneyhteyksiä. Mb/s, Kolmannessa multimediapalvelut yhdennetään, jotta tiedonsiirrosta saadaan nopeampaa. Kehityksen tulisi tapahtua noin kymmenen vuoden kuluessa teleoperaattorien strategioiden mukaisesti. Euroopassa vuonna 1998 toteutunut alan vapautuminen on tässä mielessä keskeisen tärkeä tekijä. Yhdysvaltain ja useimpien eurooppalaisten maiden telepalvelujen hinnoittelussa on edelleen merkittäviä eroja, mikä hidastaa Internetin käytön yleistymistä kaikissa yhteiskuntaluokissa Euroopassa. interaktiiviset täydelliset vaiheessa 5 Esimerkiksi Internetin yhteisön monivuotinen toimintasuunnitelma maailmanlaajuisten verkkojen laitonta ja haitallista sisältöä torjumalla. EYVL L 33, 6. 2. 1999, s. 1 (http://www2. echo. lu/iap/). käyttöturvallisuuden parantamista koskeva 6 2. 1. 3. Pääsy erilaisiin tietoihin Yksimielisyys Internetin välittömästä hyödystä ja mahdollisuuksista on tehnyt päätöksenteosta yksinkertaisempaa. Viranomaisten tärkeimpiä tavoitteita on tarjota vähitellen kaikille mahdollisuus tutustua tieto- ja tietoliikennetekniikan käyttöön ja saada yhteys Internetiin kaikista opetuspaikoista. Saatavilla olevan sekä hyvän että huonon tiedon ja sisällön määrä on lähes rajaton, ja näin ollen oppilaat ja opettajat saattavat joutua ymmälleen pian alkuvaiheen ihastumisen jälkeen. Kuinka ajan voisi käyttää tehokkaasti? Opetuksessa annettavan tiedon on oltava korkealaatuista ja johdonmukaista, ja sitä on määriteltävä, lajiteltava, jäsenneltävä ja yhdisteltävä asiankuuluvalla tavalla eri yhteyksissä. Yhtä tärkeää on jäsennellä tiedon ja kokemusten vaihdot, jos niiden tapahtuvan on tekniikan halutaan olevan vuorovaikutuksen opettavaisuus ja pedagoginen ulottuvuus. hyödyllisiä. Tärkeintä kautta Internetissä eniten käyttäjiä houkuttelevien, koulutukseen tarkoitettujen sivujen tulisi olla niitä, joilta on mahdollista saada viestintään liittyvää laadukasta palvelua ja sisältöä ja jotka lisäksi ohjaavat käyttäjiä ja auttavat heitä löytämään toimisivat porttina oleellisen tiedon valtavasta tietomäärästä. Nämä sivut eettisenä haasteena ja ne voisivat näin ollen olla erilaisiin tietoihin, viranomaisille ja yksityiselle sektorille, sillä kun sivuihin sisällytetään sähköistä kaupankäyntiä, ja henkilökohtaisten tietojen hyödyntämiselle. sivujen käyttö voidaan alistaa maksuille, mainoksille 2. 2. Parempi käsitys käyttöön liittyvistä haasteista edistää aktiivisen Vaikka tieto- ja tietoliikennetekniikka ei olekaan yleislääke kaikkeen, niillä myötävaikuttaa opetuksen voidaan laadukkaampaan opetukseen ja edistää muutosta. Käyttö ei todellisuudessa ole aina tarjolla olevien mahdollisuuksien mukaista. Kuten kentällä toteutettu tutkimus6 todistaa, koulutusalan multimediasovellusten käyttö rajoittuu pääasiassa videoiden, televisio-ohjelmien ja ohjelmistojen käyttöön. Internetin, sähköpostin ja videoneuvottelun käyttö ei ole vielä läheskään yhtä yleistynyttä. toteutumista, Tilanteesta on lisäksi hyvin vaikea saada kokonaiskäsitystä niin laadullisesti kuin määrällisestikään. Laadullisesti käytön analysointi on monimutkaista, sillä käyttötavat kehittyvät jatkuvasti, erilaisia täsmäkokeiluja tehdään useita ja yleisesti ottaen rajat koulutuksen, työn, kulttuurin ja vapaa-ajan välillä ovat yhä ja epäselvemmät. Käyttöä opetusmenetelmiin verrattuna, joihin käyttö liittyy. Eri tasojen eri toimijat eivät aina kiinnitä riittävästi huomiota käyttötapojen analysointiin. arvioitava myös yhteyksiin niihin on 6 Lähde: "The Impact of Information and Communication Technology on the Teacher". Institute for Applied Social Sciences (ITS) University of Nijmegen, The Netherlands; University of Leuven, Belgium; University of Cologne, Germany; Nexus Europe Ltd. , Ireland; University of Barcelona, Spain. 1998. 7 Määrällisesti tiedot ovat erittäin suppeita. Tiedonlähteet ovat erittäin hajanaisia, ja tiedonkeruun ajoitus ja indikaattorien määrittely on erittäin vaihtelevaa ja epämääräistä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa marraskuussa 1998 julkaistu tilastoraportti on merkittävä poikkeus. 7 Käytön kannalta tärkeisiin kysymyksiin on kuitenkin mahdotonta esimerkiksi kysymykset siitä, onko oppilailla kouluissa käytettävissä sellaisia tietokoneita, joissa on Internet-yhteys, miten koulu- ja kotikäyttö tai muualla tapahtuva käyttö eroavat toisistaan, mikä on välineiden, ohjelmistojen ja tietokoneluokkien käyttöaste sekä vaikuttaako ikä opettajan asenteeseen. vastauksia. Avoimeksi löytää jäävät liittyvät haasteet käyttöön tarvitaan Vaikka lisäpyrkimyksiä joiden perusteella päättäjät, opetusyhteisö, teollisuus ja kansalaiset saavat säännöllisesti tietoa saavutetusta edistyksestä ja joiden perusteella he voivat määritellä ja levittää hyviä käytäntöjä. sellaisten luotettavien indikaattorien luomiseksi, laajemmalti, tunnistetaan 2. 2. 1. Yleiset opetuskäytännöt Korkea-asteen koulutuksen ja jatkokoulutuksen alalla raja etäopetuksen ja perinteisen opetuksen tarjonnan välillä hämärtyy asteittain, ja syntymässä on nämä kaksi opetusmuotoa yhdistävä malli. Osana avoimen ja etäopetuksen kehittämistä aiemmin toteutettu käsitteellinen ja menetelmällinen kehittäminen on paljastunut erityisen tarpeelliseksi. Nämä kaksi opetusmuotoa lähenevät edelleen, kun virtuaaliliikkuvuus ja tiedonsaannin uudet lisääntyvät tekniikan kehittyessä edelleen sekä kumppanuudet ja kokeiluhankkeiden määrä moninkertaistuvat Euroopassa. joustavat muodot selvää korostaa. 8 Yliopistojen arvostetuimmissa oppilaitoksissa on tapahtunut edistystä, Vaikka institutionaalisten strategioiden heikkous herättää huolta, kuten Euroopan yliopistoliitto kehittävät koulutusalan multimediapalveluja koskevia omia erityisstrategioitaan. Tämä ylläpitää perinteistä jakautumista eri oppiaineiden kesken ja lisää kilpailua yliopiston sisällä. Lisäksi kysymys tutkintojen ja opintosuoritusten vastaavuudesta ja saadun pätevyyden todistamisesta on edelleen vailla selkeää vastausta. Yhteensä 29 maan ministerit9 allekirjoittivat kuitenkin Bolognassa 19. kesäkuuta 1999 yhteisen julistuksen korkea-asteen koulutuksen eurooppalaisesta alueesta. Siinä ehdotettiin toimintasuunnitelmaa, joka toteutettaisiin ensi vuosikymmenellä. tiedekunnat laitokset ja Ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutus on ollut viranomaisten toimien ensisijainen kohde. 10 Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa tieto- ja tietoliikennetekniikan alan kustannukset olivat 15 puntaa alemman perusasteen 7 Lähde: "Survey of ICT in schools 1998". Dfee Statistical Bulletin Issue 11/98. 8 Lähde: "Restructurer l'université. Les TIC dans l'enseignement et l'apprentissage. Pistes stratégiques pour l'université". CRE Guide N° 1. ISSN 1028-9291. Avril 1998. 9 Kyseessä ovat Euroopan unionin 15 jäsenvaltiota, 10 KIE-maata, Islanti, Norja, Malta ja Sveitsi. (http://www. europedu. org). 10 Lähde: Dfee Statistical Bulletin Issue 11/98. 8 oppilasta kohti, mutta 46 puntaa ylemmän perusasteen ja keskiasteen oppilasta kohti vuonna 1998. 80-luvun alussa korostettiin ensin ohjelmointia ja sitten tekstinkäsittely- ja taulukko-ohjelmistojen käyttöä. Tekstinkäsittelyohjelmat ovat käytetyimpiä sovelluksia ennen harjoitus-, simulaatio- ja taulukko-ohjelmia tai tietokantoja. Opettaja suunnittelee harjoitukset ja valvoo niiden toteuttamista, ja ne toteutetaan yleensä kahden oppilaan ryhmissä. Toisen asteen koulutuksessa on edelleen vakavia puutteita, sillä opetetut tiedot eivät ole yhteydessä toisiinsa ja opetuksessa keskitytään liikaa kokeisiin valmistautumiseen. Nämä puutteet voidaan kuitenkin korjata, kuten useilla hankkeilla on pystytty todistamaan, jos turvaudutaan ryhmätyöskentelyä edistäviin paikallisiin järjestelyihin. ja Tieto- ja tietoliikennetekniikan käyttö opetuksessa on pisimmälle edennyttä perusasteen opetuksessa. Syynä on se, että yksi opettaja on vastuussa yhdestä tekevät opetuksesta monipuolista, lapsiryhmästä ja että multimediaohjelmistot houkuttelevaa ja tekstinkäsittelyohjelmia on pelejä oppilaskeskeisempää kuin toisen asteen koulutuksessa. Käytössä ei keskitytä pelkästään oppilaiden sillä sosiaalistumista. 11 Sosiaalistumisen huomioon ottaminen on erityisen tärkeää opetettaessa viestintää ja sen monikulttuurista ulottuvuutta. leikinomaista. Oppilaat käyttävät yleensä harjoitus- kevennyksenä. opetukseen, epäsuorasti lisätään Käyttö vaan sekä Kentältä saaduissa havainnoissa korostuu kuitenkin usein maaseudun pienten koulujen vireys. Pienillä kouluilla on kokoonsa verrattuna suhteellisesti erittäin ja tietoliikennetekniikan käyttöä. Vaikka suuri merkitys mitattaessa tieto- on suhtautuminen myönteistä, ja tietoliikennetekniikkaan investoitujen varojen ja koulujen saavuttamien tulosten välillä. Olisi pyrittävä siihen, että tehokkaimmat käytännöt voitaisiin tunnistaa ja niitä voitaisiin arvioida paremmin. opetuksessa tieto- tietoliikennetekniikan ja vaikeaa tieteellisesti käyttöön osoittaa yhteys tieto- on 2. 2. 2. Kasvatusopilliset ja organisationaaliset näkökohdat Internetin mahdollistama vuorovaikutus ja sähköpostin asteittainen yleistyminen merkitsee sitä, että käyttö ei enää määräydy pelkästään ohjelmistojen ja multimediasisällön saatavuuden perusteella. Käyttö liittyy uusiin kanssakäymisen kumppanien, opettajien, oppilaiden, mahdollisuuksiin asiantuntijoiden ja muiden ”resurssihenkilöiden” välillä. ulkopuolisten Jos oppilaasta tule riippumattomampi, opettajan täytyy motivoida ja johtaa oppilaiden välistä kanssakäymistä heidän välimatkastaan huolimatta, jotta oppilaista tulee yksi oppimisprosessin tekijä. Opettajan on myös hyödynnettävä sitä liikkeelle panevaa voimaa, joka syntyy, kun oppilaat käyttävät Internetiä ja ja luovat sinne sisältöä. Yksimielisyys näyttää lisääntyvän siitä, että tieto- kokeiluun uteliaisuuteen, tietoliikennetekniikka löytämiseen tukee ja 11 Lähde: MAILBOX-hanke, jota rahoitetaan Sokrates-ohjelman avointa ja etäopiskelua koskevasta hankkeesta. 9 perustuvaa oppimista. Kuten ACOT-ohjelmaan12 osallistuvat opettajat korostavat, kyseisen oppimisen edellytyksenä on ryhmätyöskentely, useat muutokset ja tinkimättömien lähestymistapojen käyttöönotto kussakin hankkeessa. Opettajan tehtävien kehitykselle suotuisat olosuhteet kehittyvät hitaasti. Innovoivat hankkeet ovat yleensä tulosta aloitteista, joita ovat tehneet innostuneet ja kokeiluihin mielellään paljon aikaa uhraavat opettajaryhmät. Tietokoneen henkilökohtainen ja säännöllinen käyttö, ryhmätyöskentely ja kollegojen välinen kanssakäyminen ovat tehokkaimpia keinoja kehittää opettajien pätevyyttä. Opettajille tähän tarkoitukseen myönnetyt resurssit ovat useissa maissa kuitenkin vähäisiä, ja kasvavaa työmäärää ei useinkaan oteta huomioon. Useat hankkeet perustuvat vapaaehtoisuuteen. 13 Lisäksi vaikka Euroopassa ollaan lähes yksimielisiä siitä, että opetusohjelmat on määriteltävä uudelleen, yksimielisiä ei kuitenkaan vielä olla niiden muutosten laadusta ja laajuudesta, ja organisoinnissa. Vaikka perusasteen koulutuksen sisältö ei perustu kokeisiin, näin ei ole toisen asteen koulutuksen sisällön laita. Siitä lähtien kun tieto- ja tietoliikennetekniikkaa on käytetty eri oppiaineiden opetuksessa, sitä on ollut vaikea käsitellä kokeiden näkökulmasta. luokan koostumuksessa on tehtävä joita ehdottaa Tässä suhteessa tiedonannossaan erityisesti opettajien tietotekniikan oppimistarpeisiin suunnattuja akkreditointijärjestelmiä tulisi tunnistaa, rekisteröidä ja kehittää. sertifionti on olennainen kysymys. Komissio "Työllisyysstrategiat tietoyhteiskunnassa" että Tieto- ja tietoliikennetekniikan käytön taustalla erottuu siis koulutusjärjestelmän tulevaisuudennäkymistä, painopisteistä ja päämääristä käytävä keskustelu, joka ulottuu tämän kertomuksen aihepiirin ulkopuolelle. Koulutus on ala, jolla muokkautuu ja ilmenee eurooppalaisten erilainen tapa ajatella tulevaisuutta ja valmistautua olisi tulevaisuutta syvennettävä ja niitä olisi vaihdettava eri osapuolten kesken säännöllisesti. Lisäksi niihin liittyen olisi joita jäsenvaltiot ja komissio toteuttavat yhteistyössä Euroopan neuvoston, OECD:n ja Unescon kanssa. tehtävä yhteistyötä osana tulevaisuuden toimia, siihen. Erilaisia näkökantoja koskevia 12 ACOT-ohjelmaa (Apple Classrooms of Tomorrow) on toteutettu vuodesta 1985 lähtien Yhdysvalloissa ja 90-luvun puolivälistä Euroopassa. 13 Esimerkiksi opettajien www-verkkoon luomat sivut kuten De Digitale School Alankomaissa (http://digischool. bart. nl/) ja Premiers pas sur Internet (http://www. momes. net/) Ranskassa. 10 3. KÄYTTÖTAPOJEN KEHITYKSEN SUOTUISAT OLOSUHTEET 3. 1. Markkinoiden asteittainen syntyminen 3. 1. 1. Laitteistomäärän lisääntyminen indikaattorit ovat oppilaiden määrä tietokonetta kohti ja Useimmin mainitut Internetiin liitettyjen oppilaitosten prosenttiosuus. Pohjoismaat ovat Euroopan edistyneimpiä, ja niissä suhde on keskimäärin kahdeksan oppilasta ja kaksi opettajaa tietokonetta kohti. Lisäksi suurin osa toisen asteen oppilaitoksista on liitetty Internetiin. Tilastotiedot esitetään liitteessä. Indikaattorit ovat kuitenkin epätäydellisiä. Ensimmäisessä indikaattorissa otetaan mukaan useiden sukupolvien laitteistot, joista vain pienessä osassa on multimediatoimintoja. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa 45 prosenttia koulujen tietokoneista on yli viisi vuotta vanhoja14. Toisessa indikaattorissa otetaan mukaan kaikki tietoliikenneyhteyksien laadun erilaiset tasot. Indikaattorit kattavat hyvin erilaisia tilanteita, jotka liittyvät tietokoneen käyttötiheyteen ja käytön kestoon oppilailla ja opettajilla. Niistä ei myöskään käy selville eri maissa ja eri alueilla vallitseva kasvava eriarvoisuus. Euroopassa on suuria eroja peruskoulujen tietoliikenneyhteyksissä. Ranskassa 10 prosenttia peruskouluista oli liitetty Internetiin vuoden 1999 alussa, kun taas Suomessa luku oli 90 prosenttia. Samoin Saksan kouluista 12–83 prosenttia on liitetty Internetiin osavaltioista riippuen. Lisäksi Yhdysvalloissa15 suunnitellaan kaikkien luokkien yhdistämistä Internetiin vuonna 2000, kun taas suurin osa Euroopan unionin jäsenvaltioista on asettanut tavoitteekseen kaikkien koulujen liittämisen Internetiin vuoteen 2002 mennessä. Vuoden 1998 lopulla Yhdysvalloissa oli keskimäärin kuusi oppilasta tietokonetta kohti, ja 89 prosenttia kouluista ja 51 prosenttia luokista oli liitetty Internetiin. Osavaltioiden välillä on kuitenkin suuria eroja. Atlantin molemmin puolin innovatiiviset opetusmuodot ovat perusasteen ja toisen asteen koulutuksessa suurilta osin kokeellisia. Korkea-asteen koulutuksen ja jatkokoulutuksen osalta taas Yhdysvallat on huomattavasti edistyksellisempi. Suurin osa perinteisistä eurooppalaisista oppilaitoksista on yleisesti ottaen aloittanut kokeiluvaiheen, kun taas amerikkalaisissa oppilaitoksissa ollaan jo ja uusia kaupallisen alan yrityksiä perustetaan yhteistyössä toteutusvaiheessa, arvostetuimpien yliopistojen kanssa. Esimerkiksi UNEXT-yritys yhdistää Chicagon, Columbian, Stanfordin ja Carnegie Mellonin yliopistot sekä Lontoon joissa työskentelee useita Nobelin palkinnon saaneita kauppakorkeakoulut, tutkijoita. 16 Eurooppalaisten yliopistojen avoimen ja etäopetuksen vireydestä huolimatta tarjonnan kun omavastuullisuuden kehitystä. kansainvälisen kilpailun kovenemista koulutuksen ajatellaan herättää huolta, asia ja 14 Lähde: Dfee Statistical Bulletin Issue nro11/98 15 Lähde: U. S. Department of Education, Office of Educational Technology. 16 (http://www. unext. com/). 11 Opiskelijoiden vakiintuneiden käytäntöjen kyseenalaistamiseen. valinnanvapauden ja itsenäisyyden lisääntyminen johtaa 3. 1. 2. Koulutusalan palvelujen ja ohjelmistojen tarjonnan jäsentely kuitenkaan mahdollista Koulutusalan ohjelmistojen markkinat oppilaitoksissa kehittyvät vähitellen sen laitteistoja hankitaan oppilaitoksiin epäsäännöllisin mukaan, kun uusia väliajoin. Markkinat kehitystä eivät laskusuhdanteessa, sillä käytettävissä olevat määrärahat uppoavat pääosin toimintakustannusten kattamiseen. Vaikka viranomaisten toteuttamilla toimilla saadaan oppilaitoksiin vähitellen multimedialaitteistoja, markkinat ovat edelleen jakautuneet Laadukkaiden multimediaohjelmistojen ja -palvelujen tarjonnan kehitys edellyttää yhteistyötä viranomaisten ja teollisuuden välillä, kasvavia investointeja sekä käytäntöjen kehittymistä. Kyseessä on monimutkainen prosessi, joka on samalla tekninen, kulttuurinen, taloudellinen, yhteiskunnallinen ja institutionaalinen. oppiaineiden mukaisesti. innovoivaa kielen iän, ja Vuoden 1998 lopulla eurooppalaiset kustantajat arvioivat, että viranomaisten myöntämät varat olivat riittämättömiä todellisten markkinoiden syntymiselle. 17 Kasvu saa pääasiassa alkunsa osasista, joista kantava tekijä muodostuu. Tämä tarjonnan johtuu osittain laitteistoon liittyvistä kytkykaupoista, jotka uhkaavat moninaisuutta ja kuluttajien valinnanvapautta. Eurooppalaisista kotitalouksista yli 50 prosenttiin hankitaan tietokone seuraavien kahden vuoden kuluessa18, minkä uskotaan vahvistavan lupaavaa yhteisvaikutusta tuotteiden välillä. Näitä ovat liittyvät esimerkiksi kulttuuriin, ohjelmistot, sanakirjat ja tietosanakirjat sekä kokeisiin valmistautumista tukevat ohjelmistot. Tietosanakirjojen tapaan perinteiset koulukirjat voitaisiin korvata digitaalisilla koulukirjoilla. Tässä yhteydessä kustantajat asettavat etusijalle tietyt kannattavat johtotuotteet tai kannattavan markkinaraon syntymisen kattaakseen kasvavat investoinnit. Pitkälle kehitettyjen tuotteiden ja palvelujen luomiseen, markkinointiin ja myynnin edistämiseen myönnetään yhä enemmän määrärahoja. tieteeseen, maantieteeseen ja historiaan Tietyn ajan kuluessa yksi mahdollisesti syntyvistä taloudellisista malleista voisi olla lähellä audiovisuaalialan mallia. Yhtäläisyyksiä näiden mallien välillä ovat investointien merkitys multimedian kehittämisessä, hajanainen rakenne alalla, sillä kunkin toimijan tulee olla alansa huippu, sekä teollis- ja tekijänoikeuksien monimutkainen hallinta. Tämä voisi viitata kehitykseen kohti oligopolistisia markkinoita. Tässä eli edellytykset, joilla koulutusalan multimediasisältö ja -palvelut ovat kansalaisten käytettävissä, olisi analysoitava perusteellisesti ja yhdessä digitaalisia kirjastoja koskevan kysymyksen kanssa. ”jakeluverkon” valvonnan kysymys tapauksessa 17 Brysselissä 27. marraskuuta 1998 osana Sokrates-ohjelmaa järjestetyn työpajan päätelmät. 18 Lähde: MESO. 12 tulee mitättömän pieniä Samalla digitaalisen jakelun kustannuksista ja suunnitteluohjelmistot tulevat kaikkien saataville. Markkinoiden ulkopuoliset alueet kehittyvät nopeasti, ja niillä voi olla erittäin tärkeä asema tulevina vuosina, kun luodaan useita eri jotka eivät ole kaupallisia. Tässä yhteydessä soveltuu erittäin hyvin resurssien keskinäiseen jakamiseen ja tietojen ja taitotiedon vertailuun kaikilla tasoilla. Näiden ”vapaa-alueiden” syntyminen edellyttää, että viranomaiset ja tunnustavat alalla jo toteutetun kehityksen merkityksen. tyyppisiä ohjelmistoja ja resursseja, Internet tukevat 3. 2. Viranomaisten toimet 3. 2. 1. Saatujen kokemusten hyödyntäminen heikot toimien tulokset korostivat joka koski Neuvosto antoi päätöslauselman19, tieto- ja tietoliikennetekniikan käyttöönottoa koulutuksessa ja siihen liittyviä toimenpiteitä, jo vuonna 1983, jolloin mikrotietojenkäsittelyn yleistyminen avasi uusia mahdollisuuksia. Tällöin arvioida käynnistettyjen perusteellisemmin tieto- ja tietoliikennetekniikan käytöstä saatuja kokemuksia, joita jotkut pitivät pettymyksen tuottavina ja toiset opettavaisina. Kaiken kaikkiaan pääasiallisin heikkous johtui siitä, että ei keskitytty tarpeeksi siihen tulokset olivat jossa tietokoneita lopulta käytettäisiin. Tietyt ympäristöön, inhimilliseen kuitenkin rohkaisevia, kuten kentällä toteutetut pääomaan. Useat ja tieto- saivat tietoliikennetekniikan ja tiedotusvälineiden vaikutukseen ja pohtia sitä arvioimalla näiden välineiden rajoituksia ja niiden tarjoamia mahdollisuuksia. Näin saatuja hyötyjä epäilemättä ylenkatsottiin. näin mahdollisuuden investoinnit tutustua tarvetta ja 6. antoi Neuvosto harkitsi 90-luvun puolivälissä koordinoidun toiminnan tarpeellisuutta alalla, koulutusalan multimediaohjelmistosta sekä päätelmät 22. syyskuuta 1997 siihen liittyvästä opettajankoulutuksesta. Tavoitteena oli myötävaikuttaa koulutusjärjestelmien tehokkuuden ja laadun parantamiseen ottamalla käyttöön uusia opetusmuotoja ja takaamalla opettajille ja oppilaille mahdollisuus osallistua tietoyhteiskuntaan. päätöslauselman toukokuuta 1996 jotka esitetään liitteessä, ovat lisääntyneet huomattavasti. Yhteisön Aloitteet, tasolla niitä on tehty tutkimuksen ja teknologisen kehityttämisen alalla vuodesta 1988 lähtien. 20 Vuosina 1994–1998 telemaattisten sovellusten ohjelmasta rahoitettiin 86:ta koulutusalan hanketta yli 100 miljoonalla eurolla. Toimia jatkettiin vuonna 1999 osana tietoyhteiskunnan tekniikat -ohjelmaa. Aloitteita on tuettu vuodesta 1996 lähtien rahoittamalla Sokrates- ja Leonardo da Vinci – koulutusohjelmiin liittyviä kokeiluhankkeita. Aloitteita toteutettiin osana avoimen ja etäopetuksen21 sekä tiedotustoimien, kuten Netd@ys-toimen22 edistämistä. 19 EYVL C 256, 24. 9. 1983. 20 21 22 (http://www. cordis. lu/ist/home. html). (http://europa. eu. int/en/comm/dg22/socrates/odl/ind1a. html). (http://europa. eu. int/en/comm/dg22/netdays/index-fr. html et http://www. netdays99. org). 13 tieto- ja ne käsittelivät Vuosina 1995–1999 avointa ja etäopetusta koskevasta Sokrates-ohjelman toimesta rahoitettiin 166:ta hanketta yli 30 miljoonalla eurolla. Hankkeet olivat ja tietoliikennetekniikan käyttöä yhteistyöhankkeita, koulutuksessa sekä avoimen ja etäopetuksen kehittämistä. Vuonna 1998 opetustarkoitukseen suunniteltuja ohjelmistoja ja multimediaa käsittelevän erityisryhmän tekemällä yhteisellä ehdotuspyynnöllä käynnistettiin 46 hanketta, joiden avulla yhteisön toimet koordinoitiin yhteisten tavoitteiden ympärille. Tässä yhteydessä avointa ja etäopetusta koskevalla ohjelmalla aloitettiin lupaava yhteistyö 19 eurooppalaisen opetusministerin ja komission välillä koulujen käytettävissä olevista koulutusalan on-line-multimediapalvelusta, joka perustuu kansallisten ja alueellisten verkkojen yhdistämiseen ja jolla kehitetään erityisesti eurooppalaisen ulottuvuuden omaavia palveluja. on toisen asteen kaikilla oppilaitoksilla Viranomaisten tekemissä lukuisissa aloitteissa korostuu niiden toimien merkitys, joilla on pyritty tuomaan nämä uudet välineet mahdollisimman monien käyttäjien saataville. Lähes käytössään multimediamateriaalia ja Internet-yhteys. Vuoteen 2002 mennessä suurin osa perusasteen kouluista on tarkoitus liittää Internetiin. Toimet, joilla opettajille tiedotetaan tieto- ja tietoliikennetekniikan mahdollisuuksista ja joilla heitä koulutetaan käyttämään niitä, ovat lisääntyneet huomattavasti. Tulevaisuudessa on korostettava enemmän opetuksen sisältöä ja innovatiivista opetusta. Eri tasojen päättäjät ovat korostaneet erityisesti sellaista tieto- ja tietoliikennetekniikan käyttöä, jolla pyritään tutustuttamaan oppilaat ja opettajat näihin välineisiin ja yleisesti valmistamaan heitä tietoyhteiskuntaan. Nykyään päättäjät painottavat yhä enemmän yleisemmin opetusmenetelmiä institutionaalisia ohjelmia ja organisaatiota. uudistaa pohtia halua sekä 3. 2. 2. Määritellään painopistealueet laitteiston ja tietoliikenneyhteyksien osalta Kun otetaan huomioon opetusyhteisön laajuus ja monipuolisuus23, millään laitteistonhankintasuunnitelmalla ei voida täysin tyydyttää kysyntää. Laajojen tietotekniikkalaitteistojen hallinta, turvaaminen ja uudistaminen on liian kallista erityisesti vauhdissa pysyminen, tarkoituksenmukaisten rahoitusmenetelmien ja kumppanuuksien löytäminen ja erityisesti investointien keskittäminen tietoliikenneyhteyksiin ja palveluihin ovat tärkeämpiä kuin sen miettiminen, kuinka monta käyttäjää on yhtä tietokonetta kohti. paikallisyhteisöille. Käyttöjärjestelmien uudistumisen Kun kohtuuhintaisten multimediakokoonpanojen saatavuus paranee ja laadullinen kynnys ylitetään suhteellisen pian, olisi hyvä tehdä tietokoneiden ostosta ja vuokrauksesta perheille helpompaa, tukea käytettyjen tietokoneiden markkinoita ja keskittää julkiset investoinnit ensitilassa Internetiin pääsyn mahdollistavien tietoliikenneyhteyksien laatuun (suuren bittinopeuden yhteydet, paikallisverkot) sekä on-line-palvelujen ja -sisältöjen laadun kehittämiseen. Epäsuotuisassa asemassa oleville perheille sekä vajaakuntoisille kohdennetut erityistoimenpiteet 23 Euroopassa on noin 4 miljoonaa opettajaa ja 80 miljoonaa oppilasta ja opiskelijaa. Oppilaitoksia on yli 320 000, ja niistä 5 000 on yliopistoja ja korkeakouluja. 14 ovat välttämättömiä tasapuolisen käytön varmistamiseksi, ottaen huomioon että laitteiston hankinta sekä tietoliikenneyhteyksien luominen koteihin yleensä Itse asiassa tieto- ja tietoliikennetekniikkaa käytetään pääasiassa – lisääntyy. tehokkaammin ja pidempään – rajoittavien tuntikehysten ulkopuolella erityisesti kotona. Näin ollen pitäisi olla mahdollista rajata yhteiskäyttöön tarkoitettujen tietokoneiden määrää oppilaitoksissa kohtuulliseksi, ja näin ollen tietokoneita olisi myös helpompi uusia säännöllisesti. 3. 2. 3. Eurooppalaisen ulottuvuuden lujittaminen on rahoittaminen Euroopassa prosessi. kaksitahoinen Kokeiluhankkeiden Tietyissä hankkeissa etusijalla on, ja tietoliikennetekniikan käyttöön tieto- liittyvien samanlaisten kokeilujen toteuttaminen eri maissa niin, että tilanteesta voidaan tehdä vertailevia analyysejä ja arvioida edistystä eri maissa. Muissa hankkeissa keskitytään eurooppalaisiin kokeiluihin, jotka perustuvat eri maiden yhteistyöhön menetelmien, työryhmien taitojen kehittämiseksi. Kokeiluilla ammattilaisten, edistämään viranomaisten, koulujen, yritysten ja yliopistojen yhteistyötä tekniikan käytössä opetuksessa. tietojen alan tekemään pyritään ja Eurooppalaisten yliopistojen, koulutuskeskusten ja koulujen väliset vaihdot, joita ja Comenius-toimien kautta, ovat on toteutettu Sokrates-ohjelman Erasmus- edistäneet yliopistojen ja koulujen verkottumista yhteisten kiinnostuksen kohteiden ympärille. Yhteistyö on jo myötävaikuttanut opetusresurssien ja -kokeilujen yhdenmukaistamiseen. Suuntauksen uskotaan voimistuvan, kun Erasmus-toimen aiheverkostoissa aloitettua yhteistyötä helpotetaan tieto- ja tietoliikennetekniikan käyttöönotolla. Samoja aiheita koskevien Comenius- hankkeiden verkottumisen uskotaan lisäävän koulujen välisen yhteistyön vaikutuksia. Tärkeää on näiden kokeilujen jatkuvuuden ja yleistymisen varmistaminen. Erityistoimia on toteutettava joissa keskitytään keinoihin kokeilujen laajentamiseksi. Liian usein kokeilujen laajentamiseen tarvittavaa rahoitusta ei voida myöntää yhteisön tasolla, ja kansallisella ja alueellisella tasolla sitä myönnetään liian harvoin. sellaisten hankkeiden toteuttamiseksi, 3. 2. 4. Kehitysmallien määrittely koulutusalan multimediasovelluksia Laadukkaita ilman käyttökelpoisia talousmalleja. Markkinat eivät vielä ole kehittyneet tarpeeksi, ja siksi julkiset tuet ovat välttämättömiä liikkeelle panevia voimia. kehittää voi ei käynnistäminen toimintasuunnitelmien Kansallisten on helpottanut pulaa laitteistoista ja Internet-yhteyksistä. Toimintasuunnitelmien myötä on alkanut käytön kehittymisen vaihe. Vielä on kuitenkin vaikeaa määritellä selkeästi, mitkä ovat käytön ja sen yleistymisen kestävää kehitystä koskevat strategiat, mitkä ovat pitkän aikavälin rahoitustakuut, miten laadukkaan sisällön ja palvelujen luomista tuetaan tehokkaasti, miten eurooppalainen ja ja ulottuvuus tiedostetaan todellisesti suuri merkitys jäsenvaltioissa kuinka tieto- 15 sellaiset strategiset tietoliikennetekniikalla on koulutusjärjestelmien kehitykseen. On välttämätöntä määritellä joissa otetaan huomioon mahdolliset kehitysmallit. Niiden on oltava pitkän aikavälin strategioita, ja niissä on otettava huomioon koulutusjärjestelmien kehitys, eurooppalainen ulottuvuus, kestävät investoinnit inhimilliseen pääomaan sekä toimintatapojen määrittely niin ja julkisten tietoliikennetekniikan kumppanuuksien piirissä. tiedotusvälineiden lähestymistavat, perinteisten palvelujen tieto- kuin ja ja ovat tekijöitä tukeminen aloitteita suhteellinen ruohonjuuritason oppilaitosten Eurooppalaisten ja kansallisten aloitteiden lisäksi erittäin tärkeitä innovaatioiden toteuttavien omaksumisen paikallisyhteisöjen itsenäisyys. Paikallisten toimijoiden aloitteilla pyritään hallitsemaan aikaa ja paikkaa uudella tavalla, kehittämään rahoitusmekanismeja ja omintakeisia kumppanuuksia sekä määrittelemään hankkeita, joissa yhdistyvät tekniset valinnat ja opetushankkeet. Kaikki nämä tavoitteet ovat osoitus paikallistason merkittävästä motivaatiosta. Kunkin oppilaitoksen ja opettajankoulutuslaitoksen tasolla on välttämätöntä määritellä yhdenmukainen ja kestävä investointipolitiikka yhteistyössä paikallisten viranomaisten kanssa. Politiikan on perustuttava selkeisiin koulutus- ja organisaatiostrategioihin sekä sen toteuttamiseksi tarvitaan uusia hallintokäytäntöjä. asiantuntemuksen kehittämiseen, ja Oppilaitosten toimintaa olisi hyvä joustavoittaa tieto- ja tietoliikennetekniikan integroinnin ja käytön suhteen laadittaessa keskeisiä suuntaviivoja, joilla määritellään koulutusjärjestelmien sekä opettajien ja oppilaiden tehtävien käytännön antaa koordinoitu ja hallittu kehitys. On tärkeää toimintatavoille paikallisten aloitteiden tukemiseksi ja koordinoimiseksi sekä laajojen kokeiluhankkeiden toteuttamiseksi mahdollisimman todenmukaisessa ympäristössä ja toteuttaa täsmällinen arviointi. On myös tärkeää tunnistaa suurimmat alueelliset ja kansalliset eroavaisuudet sekä toteuttaa tarvittavat toimenpiteet parhaiden käytäntöjen asteittaisen levityksen edistämiseksi. etusija 3. 3. Opettajille tarkoitettujen palvelujen kehittäminen Siitä ollaan yksimielisiä, että opettajankoulutuksella on keskeinen tehtävä suotuisan ympäristön luomisessa. Yksimielisyys on kuitenkin vähäisempää, kun on kyse opetuksen laadun ja mallien täsmällisestä määrittelystä. 3. 3. 1. Puhtaasti teknisen koulutuksen unohtaminen ja verkkojen 80-luvulla aloitetuista koulutussuunnitelmista ei saatu paljonkaan konkreettisia tuloksia. Koulutus rajoittui yleensä tietotekniikkaopetukseen, jossa korostettiin tietokoneen tai tärkeimpien ammattikäyttäjille suunniteltujen ohjelmistojen, kuten tekstinkäsittely-, taulukko- ja tietokantaohjelmien, teknisiä ominaisuuksia. Tämä tekninen osaaminen on väliaikaista ja jatkuvasti kehittyvää. Suurin osa opettajista ei hyödynnä riittävästi saamaansa koulutusta ja muuttaa vain vähän opetustapojaan. Tällä alalla oppiminen ja tekeminen ovat kaksi tiiviisti toisiinsa liittyvää tekijää: harjoitus toimintojen tuntemusta 16 tekee mestarin, kuten urheilulajeissakin, ja usein omaksuminen ja jäljittely auttaa oppimista. 24 on ovat käytön opetus, koulutuksessa Etusijalla taas välineiden merkitykselliseen koulutukseen, kuten innovoiviin opetusmuotoihin, investoidaan jos vain vähän. Koulutukseen investoiminen onnistuu kuitenkin täysin vain, toimijat todellisia kehityshankkeita, joille annetaan tarpeeksi ja jatkuvasti varoja. Tärkeää on siis kehittää kaksi koulutuksen uutta tasoa: toisaalta tieto- ja tietoliikennetekniikan ja käyttö on asetettava oikealle paikalleen opetuksessa ja toisaalta tieto- tietoliikennetekniikan verrattuna oppiaineisiin ja poikkitieteellisyyden edistämiseen. erittäin motivoituneita suhteessa olemassa oikeassa käytön tulee olla kun jos on ja osaksi yhteen kiinnostus Toisen asteen oppilaitosten opettajien ammatinvalinnan ratkaiseva tekijä on usein selittää ollut suhteellisen oppiaineeseen. Se kiinnostuksen puutteen sellaiseen koulutukseen, jossa etusijalla ovat välineet oppiaineen sijasta. Se selittää toisaalta myös tieteellisten oppiaineiden opettajien kiinnostuksen ohjelmistoihin, ja visualisaatiotoimintojen ansiosta he voivat unohtaa perinteisen liitutaulun asettamat rajoitukset. Uusien välineiden käyttöä koskevassa koulutuksessa herää siis kysymys koulutuksen sisällöstä. Jos tieto- ja tietoliikennetekniikalla voidaan poistaa oppiaineiden välistä perinteistä jakautumista ja kun perinteisissä oppiaineissa ja perinteisillä aloilla toteutetaan pohdittava, kokeiluhankkeita, minkälaista tietämystä, taitotietoa ja taitoja on hankittava ennen kuin pohditaan jonkin tietyn laitteen tai menetelmän soveltuvuutta. joiden simulaatio- poikkitieteellisiä innovoivia on 3. 3. 2. Koulutuksen monipuolistaminen ja siksi nykyisissä Perinteinen koulutus on vaikeuksissa, innovaatioissa korostetaan koulutuksen avoimuuden lisäämistä. Elinikäinen opettajankoulutus on uusi käsite, joissa voidaan joka tarkoittaa perus- ja täydennyskoulutusta, hyödyntää useita samoja opetusmuotoja ja -välineitä. Useilla omaksutuilla toimintatavoilla päättää itsenäisesti onnistuneesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa yli tuhat opettajaa lähes kuudesta sadasta jolla he oppilaitoksesta sai pääsevät Internetiin koulussa ja kotona. 25 opettajien mahdollisuutta Tätä lahjoituksena kannettavan multimediatietokoneen, täydennyskoulutuksestaan. vahvistamaan pyritään kokeiltu on näkyy myös ryhmätyöskentelyn olevan Tämä kehityksen seurauksena tietyt jäsenvaltiot ovat korostaneet yhteistyölle, aloitteille ja luovuudelle perustuvia opetusmuotoja. Pohjoismaista erityisesti Ruotsissa on tuettu myös opintopiirejä, joiden kautta opettajien on helpompaa määritellä koulutustarpeensa ja toimia itse koulutuksen hyväksi. Koulutuksen aikana luodut ihmissuhteet kestävät senkin jälkeen, kun opettaja palaa toimeensa, ja muuttuvat yleistymisenä. Käynnissä 24 Observation et analyse d'usages des réseaux. Ministère de la Culture et de la Communication, France. Février 1998. 25 Lähde: NCET/BECTA. 17 keskinäisen avun järjestelmiksi. Lisäksi Internetin kautta voidaan yhdistää kouluissa ja muualla (museoissa, kirjastoissa, resurssikeskuksissa jne. ) tapahtuva kehitys, ja se luo dokumentointi- ja tiedotusmahdollisuuksia, joita itseopiskelussa voidaan hyödyntää. 3. 3. 3. Jäsennellyt tietojenvaihto- ja tukipalvelut ja Tieto- luotettavuudesta. tietoliikennetekniikan Opetusyhteisön asenne riippuu suurelta osin palvelujen moninaisuudesta, laadusta ja sisällyttämiseksi opetusmenetelmiin opettajien, kouluttajien ja johdon käytettävissä on oltava helposti saatavilla olevat jäsennellyt tietojenvaihto- ja tukipalvelut sekä laadukasta koulutusalan multimediasisältöä koulussa ja kotona. Palvelujen kehittäminen on ensisijaisen tärkeää Internetin kautta tapahtuvan vuorovaikutuksen, kuten tietojenvaihdon ja vuoropuhelun, koulutusalan multimediasisällön saatavuuden ja valikoinnin sekä sisällön käsittelyyn ja muokkaukseen liittyvän on-line-yhteistyön helpottamiseksi. Kyseisten palvelujen kehittäminen on suuri haaste koulutuksesta vastaaville viranomaisille, sillä se vaikuttaa miljoonien ihmisten toimintaan. Näin ollen Internetissä olevia koulutusalan multimediapalveluja kehitettäessä ja sisältöä tuettaessa ja luotaessa on pyrittävä luomaan tasapaino tarjonnan ja kysynnän välille. Tämä olisi toteutettava opetusministerien tai sellaisten tahojen tuella, jotka edustavat käyttäjiä koulutusalalla. 3. 4. Ajallisesti johdonmukaisen yleisstrategian kehittäminen Koska käytettävissä ei ole ajallisesti johdonmukaista yleisstrategiaa, jossa olisi otettu huomioon ympäristön ja toimintamallien uusin kehitys, ja tietoliikennetekniikan lisäkustannuksista syntyy vaikeasti ratkaistava ongelma. Kuten muilla ja osa-aloilla tietoliikennetekniikan kustannukset ovat uusiutuvia ja kasvavia, mikä johtuu alan innovaatioista, muuttumisesta, tehokkuudesta ja laadun paranemisesta. yhteiskunnan huomattu, jo tieto- tieto- on ja on ajan suuri olevan edellyttää rajallisuus huomattavaa suunnittelu- Käytettävissä ongelma. Koulutusalan multimediasovellusten käyttö on ristiriidassa nykyisten toimintatapojen kanssa, ja sovellusten se tehokkuuden ja vaikutusten maksimoimiseksi. Näin ollen ensimmäisten käyttäjien into ja toiminta voivat johtaa merkittäviin arviointivirheisiin. Huomattavia muutoksia on toteutettava, jotta riittävä määrä opettajia saadaan liikkeelle. Siksi tärkeitä. todellisuutta muistuttavissa ympäristöissä toteutetut kokeilut ovat Tärkeää on myös sellaisten täydellisten ja jatkuvasti kehittyvien, laadukkaiden on-line-palvelujen toimittaminen, ja johon tukipalvelut. Nämä kaksi osatekijää käynnistävät organisoinnin, käytäntöjen ja toiminnan kehitysprosessin ja täydentävät sitä. valmistelutyötä koulutus, sisältyy ylläpito Lisäksi tarvitaan uutta ammattitaitoa sekä hallinnoinnissa että opettajien tukemisessa heidän omaksuessaan uusia välineitä. Uudenlaista ammattitaitoa vaaditaan multimediasisällön ja luomisessa ylläpitopalveluissa sekä oikeudellisella ja organisationaalisella alalla. Vaikka hallinnassa, tuki- ja 18 opettajan on opittava uusia taitoja, niistä voi myöhemmin olla hyötyä eri viroissa ja jopa uusissa ammateissa. Jaetun ja yhteisen ammattitaidon hyödyntämisen uskotaan lisääntyvän. 4. SUOSITUKSET ENSISIJAISIKSI TOIMIKSI Jotta käynnissä olevaa kehitystä olisi helpompi ymmärtää ja hallinnon ja toimenpiteiden eri tasot olisi helpompi tunnistaa, on toteutettava kahdenlaisia toimia: toimia, joilla pyritään lisäämään opitun tiedon ja jatkuvasti kehittyvän tietopääoman hyödyntämistä, sekä toimia, joilla pyritään hallinnoimaan ja edistämään paremmin innovaatiota kaikilla tasoilla ja kaikkien edun mukaisesti. Yhteisön aloite käynnistettäneen vuonna 2000 yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja laajan yhteisymmärryksen perustalta. Sen avulla on tarkoitus toteuttaa nämä suositukset, saavuttaa määrällisesti esitetyt tavoitteet vuoteen 2004 mennessä sekä vauhdittaa innovaatiota koskevaa tiedonlevitystä kaikkien etujen mukaisesti hyödyntämällä kaikkia asiaan kuuluvia yhteisön ohjelmia ja välineitä. Nämä tavoitteet ovat yhdenmukaisia eurooppalaisen työllisyysstrategian toimintalinjojen kanssa. 4. 1. Jatkuvasti kehittyvän tietopääoman hyödyntäminen Jotta inhimilliseen pääomaan kaikilla tasoilla tehtyjä investointeja pystyttäisiin hyödyntämään, on käynnistettävä kolme poikittaistoimea: käytäntöjen, käytön ja tekniikan jatkuva seuranta, päätelmien ja analyysien yhdenmukaistaminen, sekä jonka tulevaisuudennäkymien määrittely. Toimien käynnistää keskustelu kentällä hyväksi todettujen innovaatioiden hallinnon ja niiden levityksen eri vaihtoehdoista. Näin voidaan kehittää opitun ja vielä opittavan ammattitaidon hallinnan järjestelmä tekniikan ja käytön yhteensovittamisen alalla. koulutusjärjestelmien ja voidaan asiantuntijat toteuttavat avulla johto, 4. 1. 1. Edistetään tekniikkaa ja käyttötapoja koskevaa seurantaa ja niiden ymmärtämistä ymmärtämiseksi Yksi ensimmäisistä suosituksista koskee jo aloitetun työn vauhdittamista tasojen paremmin käytäntöjen havaintomekanismeja. Kentällä on tärkeää ymmärtää paremmin hyvän käytännön käsite, näiden käytäntöjen koulutusopillinen tarkoitus, käytettyjä opetusmuotoja ja niiden todellista tehokkuutta sekä innovaatioiden toteuttamisen ja edistämisen organisationaalisia olosuhteita jäsenvaltioissa. hyödyntämällä eri Tässä yhteydessä näyttää olevan keskeistä, että komissio ja jäsenvaltiot tutkivat yhdessä seuranta- ja analysointimekanismien käyttöönottoa Euroopassa, ja että niillä olisi käytössään luotettavat indikaattorit, joilla voidaan seurata kehitystä tieto- ja tietoliikennetekniikan käytössä ja sen levityksessä koulutuksen alalla. 19 4. 1. 2. Yhteisen näkemyksen muodostaminen käynnissä olevasta kehityksestä Toinen suositus koskee asiantuntijaryhmien työn aloittamista näiden havaintojen perusteella. Ryhmiin on kuuluttava käyttäjiä ja heidän edustajiaan sekä kansallisesta tai alueellisesta koulutuspolitiikasta sekä työllisyydestä vastaavia henkilöitä, ja heidän olisi muodostettava yhteinen näkemys kehityksestä sekä tunnistettava ensisijaiset yhteiset toiminta-alat. Tämä edellyttää säännöllistä yhteistyötä ja jäsenneltyä tietojenvaihtoa yhteistä etua palvelevilla aloilla. kuten Tässä yhteydessä on syvennyttävä pohtimaan oppimistapoja ja oppimisen organisointia26, sillä tieto- ja tietoliikennetekniikan lisäarvo jää pieneksi, jos sen käytössä noudatetaan vain perinteistä opetusmuotoa. Olisi myös hyvä keskustella erityiskysymyksistä, käyttäjäliittymien kehittämisestä, kun koulutusalan multimediapääsivuja otetaan käyttöön Euroopassa kansallisesti ja alueellisesti. Olennaista on, että viranomaiset osallistuvat laatuperusteiden määrittelyyn yhdessä multimediasovellusten ja - palvelujen suunnittelijoiden ja tarjoajien kanssa. Jos perusteita ei ole, syntyy standardeja, jotka säätelevät sisällön saatavuutta ja tarjonnan mallin kehitystä, ja sitä kautta hallitsevassa teollisuuden toimijat nousevat oligopolistiseen asemaan. tarkoituksenmukaisten asemassa olevat 4. 1. 3. Tulevaisuudenanalyysien kehittäminen tehtyjen havaintojen ja Kolmas suositus koskee tulevaisuutta koskevien skenaarioiden kehittämistä asiantuntijoiden toteuttamien analyysien kentällä perusteella. Tarkoituksena on antaa vastuuhenkilöille ja päättäjille säännöllisesti tietoa mahdollisista vaihtoehdoista ja ohjata heidän strategista pohdintaansa. Tulevaa kehitystä on ennakoitava tekniikan ja käytön näkökulmasta. Kentän ja keskeisten laitosten (kuten opettajankoulutuslaitosten sekä oppiaineisiin ja tarkastukseen liittyvien laitosten) toimijat voisivat osallistua tulevaisuutta koskevien skenaarioiden kehittämiseen ja niitä koskevaan keskusteluun. ja asiaankuuluviin Näiden kolmen suosituksen yhteydessä olisi vahvistettava yhteyksiä yhteisön ulkopuolisiin maihin järjestöihin. Analyysien ei tulisi rajoittua pelkästään Euroopan unionin tilanteeseen, vaan niissä olisi huomioitava myös laajentumiseen liittyvät näkymät ja yhteisön ulkopuolisten maiden toimintatavat. Näillä kolmella tasolla toteutetuista toimista saadut kautta asianomaiselle yleisölle ja julkaistava Internetissä. kansainvälisiin yksiköiden levitettävä komission tulokset laajalti olisi 26 Tähän kuuluvat muun muassa oppimismenetelmät, opetusrytmi, lukujärjestykset, opetusmenetelmät, ohjelmien sisällöt, opettajien ja oppilaiden väliset suhteet, oppilaitosten ja luokkien organisaatio, hierarkiat, oppilaiden ja henkilökunnan arviointi, perus- ja täydennyskoulutus sekä ammattitaidon arviointi ja tunnustaminen. 20 4. 2. Innovaation hallinta ja edistäminen Näiden ensimmäisten kolmen suosituksen täydentämiseksi on tärkeää lisätä tutkimusta ja yhteiskunnallisia jotta koulutuksen organisoinnin alalla odotettavissa olevaa kehitystä voidaan ennakoida ja jotta hyviä käytäntöjä saadaan levitettyä. teknisiä kokeiluja, ja 4. 2. 1. Innovoivien kokeilujen käynnistäminen eurooppalaisen ulottuvuuden avainaloilla saaduissa tuloksissa kokeiluista Edistyneimmistä että koulutusohjelmien rakennetta ja sisältöä on uudistettava tekniikan kehityksen vuoksi. Kokeilujen käynnistäminen on siis olennaista, jotta voidaan määritellä, ja koulutus voisivat olla. minkälaisia huomispäivän koulut, yliopistot Opettajien, edustavien heitä organisaatioiden, teollisuusuuden sekä työmarkkinajärjestöjen olisi osallistuttava kokeiluihin. kouluttajien, vanhempien oppilaiden, korostuu sekä se, Tämän suosituksen tavoitteena on kehittää innovoivia kokeiluja, joista tulokseksi saadaan kouluja, yliopistoja ja koulutusta koskevia oletuksia sekä tehokkaampia opetus- ja oppimismuotoja. Poikkitieteellisiä näkymiä olisi pohdittava syvemmin erityisesti tiedotusvälineiden ja viestinnän opetuksessa, tieteiden ja humanististen opintojen yhteyksien luomisessa sekä nykykielten oppimisessa kulttuurien välisen opetuksen kautta. voidaan lisätä Näillä kokeiluilla tietoliikennetekniikan käytön tieto- olosuhteiden tutkimista ja arviointia, joka keskittyy tulevaisuuteen, sekä tunnistaa ne alat, joilla konkreettiset muutosten tapahtuvat. Kokeiluissa voidaan ottaa huomioon myös oppilaitosten organisoinnin ja hallinnon uudet mallit sekä osallistumisen ja yhteistyön uudet mallit, jotka koskevat oppilaiden ja opettajien lisäksi nykyisiä ja tulevia koulutusalan kumppaneita. ja 4. 2. 2. Laadukkaan tarjonnan kehityksen edistäminen olevan sisällön Tällä suosituksella pyritään lisäämään markkinoiden vireyttä ja vahvistamaan ulottuvuutta Internetissä kunnioittamalla kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta. Tarkoituksena on vauhdittaa on-line-palvelujen kehitystä yhdistämällä jäsenvaltioiden aloitteita ja pitkittämällä niiden toteuttamisaikaa. Tämä edellyttää erityisesti kysynnän koulutusohjelmia, parempaa virtuaaliliikkuvuutta ja opettajien täydennyskoulutusta koskevan kysynnän osalta. eurooppalaista ymmärtämistä kansainvälisiä esimerkiksi palvelujen ja On lisättävä julkisia investointeja tehokkaisiin tietoliikenneyhteyksiin kaikissa oppilaitoksissa sekä Internetissä olevien koulutusalan multimediapalvelujen sisältöjen ja toimittamisen kehittämiseen. Suuren bittinopeuden verkkoyhteydet, joilla yhdistetään toisiinsa oppilaitokset, tutkimuslaitokset, yritykset ja julkiset laitokset kuten kirjastot ja museot, ovat välttämättömiä sen takaamiseksi, että koulutus ja kulttuuri ovat kaikkien saatavilla. Sisällön osalta etusija voitaisiin 21 Euroopassa antaa kielitaidolle ja eri kulttuurien ymmärtämiselle, taidolle osata käyttää tieto- ja tietoliikennetekniikkaa, eurooppalaiselle yhteistyölle oppilaitosten kesken sekä jäsenvaltioissa kehitettyjen, Internetissä olevien koulutusalan eri multimediaverkkojen ja -sivujen toisiinsa liittämiselle, jonka tarkoituksena on edistää eurooppalaisen koulutuksen virtuaaliympäristön syntymistä. 4. 2. 3. Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen Tällä suosituksella pyritään siihen, että tieto- ja tietoliikennetekniikan käytön yleistyessä koulutusalalla otetaan huomioon taloudellisista, yhteiskunnallisista, maantieteellisistä tai muista syistä epäsuotuisassa asemassa olevien tarpeet kaikilla tasoilla. tieto- Laitteistojen ja tietoliikenneyhteyksien osalta kyse on tasapuolisen pääsyn takaamisesta hyödyntämällä tarkoituksenmukaisia keinoja ja rahoitustapoja sekä jotka sellaisten tilojen ja vaihtoehtoisten mallien kehittämisen edistämisestä, liittyvät koskevaan sen saatavuuteen mahdollisimman lähellä kohdeväestöä. koulutukseen ja Palvelujen osalta on hyvä ottaa järjestelmällisesti huomioon erityistarpeet. Tarkoituksena on myös lisätä eri kulttuurien ymmärtämistä, itsearvostusta ja itseluottamusta oppimisprosessissa yhteistyössä niiden organisaatioiden kanssa, jotka käsittelevät erityisopetusta ja syrjäytymisen vastaista toimintaa. tietoliikennetekniikasta tiedottamiseen, sitä ja 22 LIITE 1 KOKONAISKATSAUS EUROOPAN UNIONIN JÄSENVALTIOIDEN JA YHTEISÖN ALOITTEISIIN 23 E U R O O P A N U N I O N I N J Ä S E N V A L T I O I S S A K Ä Y N N I S T E T Y T K E S K E I S I M M Ä T A L O I T T E E T PITKÄN AIKAVÄLIN NÄKEMYS ja paikalliset aloitteet ovat Kansalliset, alueelliset lisääntyneet huomattavasti 90-luvun puolivälin jälkeen. Aiemmin tehtyihin aloitteisiin verrattuna suurin osa niistä ulottuu kokeiluvaihetta pidemmälle ja on näin ollen pitkän aikavälin näkemyksiä. Pitkän aikavälin näkemykseen, johon kuuluvat säännölliset investoinnit innovaatioissa hyödynnettäviin tieto- ja välttämätöntä toimijoiden odotusten huomioon ottamiseksi sekä heidän sitomiseksi toimiin pidemmällä aikavälillä. Näkemyksen pohdinta oli edistyksellisintä 90-luvun alusta alkaen Pohjoismaissa. Suurin osa Euroopan maista on omaksunut lähestymistavan asteittain vuodesta 1997 lähtien. tietoliikennetekniikkaan, yksimielisyyden perustuvan luominen on Yhdistyneessä kuningaskunnassa käynnistettiin vuonna 1995 Superhighways-aloite27, jolla yhdistettiin tuhatta koulua koskevat 25 hanketta. Saatujen tulosten avulla voitiin määritellä ja käynnistää vuonna 1998 National Grid for Learning -verkon28 toiminta. Verkon avulla määritellään vuoteen 2002 mennessä toteutettavat kunnianhimoiset tavoitteet, jotka liittyvät yhteyksiin, opettajankoulutukseen, tieto- ja tietoliikennetekniikan taitoihin ja sen käyttöön koulutuksessa kaikissa oppiaineissa ja hallinnossa. LAITTEISTOJEN JA TIETOLIIKENNEYHTEYKSIEN ENSISIJAISUUS Kansallisissa toimintasuunnitelmissa käsitellään eri asteisesti laitteistoja, yhä enemmän huomiota saavaa opettajankoulutusta ja sisällön kehityksen vauhdittamista. Lisäksi uusina asioina otetaan esille yleinen Internet-yhteys, kansallisten ja alueellisten koulutusalan multimediasivujen luominen sekä teollisuuden kanssa solmittavat kumppanuudet, joiden kautta saadaan materiaalia, erilaista teknistä tukea sekä sponsoroinnin ja jopa on-line- mainonnan kautta saatavaa rahallista tukea. 29 Ensisijaisia toiminta-aloja olivat kuitenkin parantamaan laitteisto multimediakäyttöjärjestelmien saatavuutta oppilaitoksissa, ja niistä huolehtivat suurelta osin paikallisyhteisöt. tietoliikenneyhteydet. Toimilla pyrittiin ja Italiassa30 aloitettiin huhtikuussa 1997 ohjelma, jonka kesto on neljä vuotta ja jonka tarkoituksena on tukea 15 000:tta koulua aina esikouluista toisen asteen oppilaitoksiin telemaattisten multimedialaitteiden hankkimisessa opettajien ja oppilaiden käyttöön. Portugalissa31 jokaiselle toisen asteen oppilaitokselle hankittiin multimediatietokone ja 27 Yhteensä 25 hankkeesta 12:ssa saavutettiin kaikki tavoitteet, 6:ssa tavoitteet saavutettiin jossain määrin ja 5:ssä tavoitteita ei saavutettu. Lähde: "Preparing for the Information Age: Synoptic Report of the Education Department's Superhighway Initiative (1997)". 28 Verkko koostuu Internetin kautta toisiinsa liitetyistä koulutusalan palveluista ja verkostoista, ja se antaa tukea oppilaitoksille, museoille, kirjastoille, yrityksille ja kotitalouksille opetusta, oppimista, koulutusta ja hallintoa koskevissa asioissa. Verkon avulla voidaan löytää ja käyttää koulutusalan on-line-multimediasisältöä. Sen talousarvio on 148 miljoonaa euroa. Yli 500 000 opettajaa pyritään kouluttamaan vuoteen 2002 mennessä. (http://www. ngfl. gov. uk/). 29 Näin on erityisesti Berliinin osavaltiossa. Lähde: EENet. 30 31 (http://www. istruzione. it/). (http://www. uarte. mct. pt/) et (http://www. dapp. min-edu. pt/nonio/nonio. htm). 24 Internet-yhteys. Hankinnat ulotetaan perusasteen oppilaitoksiin osana Nonio Seculo XXI - ohjelmaa, jonka tarkoituksena on edistää ja vauhdittaa tieto- ja tietoliikennetekniikan käyttöä opetuksessa. INTERNET-PALVELUT JA SÄHKÖPOSTI Sen jälkeen, kun luovuttiin 80-luvulla epäonnistuneesta yksittäisten käyttöjärjestelmien edistämisestä, etusijalle on pyritty asettamaan palvelut, opettajankoulutus, tietojenvaihto ja innovoivien opetusmuotojen kokeilu. Siellä, missä sähköposti on käytettävissä, siitä on tullut opettajien ja oppilaiden keskuudessa menestynein sovellus. Useimmissa kansallisissa toimintasuunnitelmissa tarkoituksena on järjestää jokaiselle toisen asteen oppilaitoksen opettajalle ja oppilaalle oma sähköpostiosoite lähitulevaisuudessa. Ranskassa käynnistettiin marraskuussa 1997 toimintasuunnitelma, jonka tavoitteena oli tarjota jokaiselle opettajalle, oppilaalle ja luokalle oma sähköpostiosoite vuonna 2000. Internetiin liitettyjen oppilaitosten määrä kaksinkertaistui kuudessa kuukaudessa vuonna 1998, ja Internetiin liitettyjen lukioiden määrä ylitti 80 prosenttia kesäkuun lopulla 1998. Educnet- ja Educasource-sivujen32 luominen Internetiin edisti sellaisten mielenkiintoisten aikaansaannosten tunnettuutta ja näkyvyyttä, joita koulutusjärjestelmän toimijat yhdessä toteuttavat ja jotka helpottavat toimijoiden välistä vuoropuhelua. KUMPPANUUKSIEN LUOMINEN TEOLLISUUDEN KANSSA Useisiin laaja-alaisiin aloitteisiin, kumppanuuksia sisällön toimittajien ja teleoperaattorien kanssa. jotka koskevat koulujen verkottumista, sisältyy Saksassa toteutetulla liittovaltion Schulen ans Netz -aloitteella33, jota kehitettiin yhteistyössä Deutsche Telekomin kanssa, pystyttiin hankkimaan laitteet yli 8 000 koululle ja liittämään ne Internetiin. Luku kasvaa 5 000:lla, kun käyttöön saadaan paikallinen ja alueellinen rahoitus. Irlannin34 hallitus osallistui 50 miljoonalla eurolla Schools IT 2000 -aloitteeseen, jonka tarkoituksena on vauhdittaa tieto- ja tietoliikennetekniikan sisällyttämistä opetukseen. Rahoitus kasvoi 12 miljoonalla eurolla, kun mukaan lähtivät muut kumppanit kuten Telecom Eireann. Tällaiset kumppanuudet ovat usein kaikkein huomattavampia juuri paikallisella ja alueellisella tasolla. Jotkin yksittäisiin teknisiin ratkaisuihin keskittyneet hankkeet saattavat kuitenkin jatkossa osoittautua epätarkoituksenmukaisiksi. PITKÄN AIKAVÄLIN YHDENMUKAISET TOIMET joilla otetaan käyttöön resursseja tietyllä aikavälillä, Kansallisia toimintasuunnitelmia, julkaistaan säännöllisesti ja niillä pyritään yhä kunnianhimoisempiin tavoitteisiin. Toimintasuunnitelmilla pyritään osaksi varmistamaan julkisen rahoituksen jatkuvuus sekä alan toimien jatkuvuus ja syventäminen. Tanskassa on vuodesta 1994 ollut käynnissä Sektor Net -verkko35, joka kattaa koko koulutusjärjestelmän ja perustuu yli 67 miljoonan euron suuruiseen julkiseen rahoitukseen 32 Ministeriö varmistaa opetukseen liittyvien tuotteiden ja palvelujen laadun ja päivittää tietopankin. 33 (http://www. educnet. education. fr/ ja http://www. educasource. education. fr/ ). (http://www. san-ev. de/). (http://www. scoilnet. ie/). 34 35 Sektor Net -verkko yhdistää toisiinsa yli 1 000 koulua, 10 000 opettajaa ja 100 000 oppilasta. Jokaisessa koulussa on vapaa pääsy opetusverkkoon ja rajoitettu pääsy hallintoverkkoon ja Internetiin. Kahden ensimmäisen vuoden käyttökustannukset, liittymismaksua lukuun ottamatta, katetaan tuilla. (http://www. sektornet. dk/). 25 vuoteen 2000 saakka. Kansainvälisten asiantuntijoiden tekemän arvioinnin jälkeen jolla pyritään vauhdittamaan käynnistettiin kansallinen toimintasuunnitelma (1998–2003), vuonna 1997 asetettujen tavoitteiden saavuttamista sekä institutionaalisia uudistuksia ja opetusohjelmien ja -menetelmien uudistuksia. Investoinnit on tarkoitus siirtää asteittain toteutustoimista ja verkon tukitoimista lisäarvoa tuottavien palvelujen kehittämiseen ja tukemiseen. KOULUTUKSEN TEHOSTAMINEN JA LEVITYS Opettajankoulutuksesta on tullut yksi tärkeimpiä toimien kohteita, mikä kuvaa opettajien tärkeän aseman huomioon ottamista tieto- ja tietoliikennetekniikan sisällyttämisessä opetukseen sekä opetuksen innovoinnissa. Ranskassa käynnistettiin vuonna 1998 kaksi vuotta kestävä kiireellinen ohjelma tulevien opettajien kouluttamiseksi tieto- ja tietoliikennetekniikan käyttöön opetuksessa. Kuitenkin, kun otetaan huomioon, että erittäin suuri osa opettajista toimii jo työssään ja pysyy siinä vielä seuraavat 20 vuotta, suurin haaste on tarjota juuri heille koulutusta ja tukea. Espanjassa36 käynnistettiin toimintasuunnitelma 40 000 opettajan liittämiseksi Internetiin, ja Ruotsissa37 käynnistettiin kesäkuussa 1998 Tools ja tietoliikennetekniikan käytön yleistymisen vauhdittamiseksi. Siihen kuului myös opetustyössä toimivista opettajista 40 prosentin kouluttaminen pienissä ryhmissä konkreettisten hankkeiden avulla yhteistyössä oppilaiden, hallintoportaan, kirjastonhoitajien ja paikallisyhteisön kanssa. for Learning -aloite (1999–2001) tieto- TULEVAISUUDEN HAASTEET tuhatta henkeä kohti, Suomi on useassa mielessä todellinen Euroopan tietoyhteiskunnan keskus. Maassa on eniten Internet-sivuja38 ja se sijoittuu sivujen määrässä hieman Yhdysvaltojen jälkeen ja muiden Pohjoismaiden edelle. Vuonna 2000 oppilaiden määrä tietokonetta kohti perusasteen oppilaitoksissa uskotaan olevan kahdeksan ja toisen asteen oppilaitoksissa kuusi. Lähes kaikki oppilaitokset on liitetty Internetiin. Vuoden 1998 lopulla eduskunnan aloitteesta toteutetussa arvioinnissa todettiin seuraavaa : - - - - - laitteita ei aina ole saatavilla tarpeeksi, laadukkaasta koulutusalan multimediasisällöstä on puutetta, opetustuen ja teknisen tuen palvelut ovat riittämättömät, opettajankoulutus on kohdennettava paremmin ja sitä on tehostettava, käynnissä olevaa tutkimustoimintaa on jatkettava, levitystä on lisättävä ja tasapuolisen pääsyn ongelma on otettava huomioon. lupaavimpien käytäntöjen (http://www. pntic. mec. es/indice. html). 36 37 Ruotsi on yksi edistyksellisimmistä maista: vuoden 1997 lopulla tietokonetta kohti oli 13 oppilasta perusasteen oppilaitoksissa ja 6 oppilasta toisen asteen oppilaitoksissa. Päivittäin tietokonetta koulussa käytti 20 prosenttia oppilaista ja viikoittain 50 prosenttia. Perusasteen oppilaitoksista 56 prosenttia ja toisen asteen oppilaitoksista 91 prosenttia oli liitetty Skoldatanätet-verkkoon. (http://www. skolverket. se/skolnet/english/index. html). 38 106 sivua tuhatta asukasta kohti. Lähde: Network Wizards. 26 Tässä tietostrategiassaan 2000–2004. 39 haasteet, joihin Suomi pyrkii vastaamaan koulutuksen ja tutkimuksen Näihin haasteisiin joutuvat kaikki jäsenvaltiot vastaamaan eriasteisesti. Haasteiden laajuus edellyttää huomattavia ja pitkäkestoisia toimia. Niiden monimutkaisuuden uskotaan olevan perusteena lisääntyvälle eurooppalaiselle yhteistyölle, jolla pyritään edistämään yhteistä näkemystä sekä vaihtamaan tietoja, kokemuksia ja hyviä käytäntöjä jäsennellysti ja tehokkaasti sekä jakamaan keskinäisesti yhteistä etua palvelevien resurssien ja palvelujen kehitys. * 39 (http://www. minedu. fi/julkaisut/information/englishU/welcome. html). 27 T Ä R K E I M M Ä T A L O I T T E E T J A T O I M E T Y H T E I S Ö S S Ä OPETUSTARKOITUKSEEN SUUNNITELTUJA OHJELMISTOJA JA MULTIMEDIAA KÄSITTELEVÄ ERITYISRYHMÄ (1995–1998) Opetustarkoitukseen suunniteltuja ohjelmistoja ja multimediaa käsittelevä erityisryhmä perustettiin maaliskuussa 1995 kuuden eurooppalaisen ohjelman40 yhdistämiseksi. Tarkoituksena oli vauhdittaa koulutusalalle sen käyttöönottoa Euroopan unionissa. tarkoitetun tekniikan kehitystä ja Erityisryhmä julkaisi heinäkuussa 1996 Euroopan koulutusalan multimediatilannetta koskevan analyysin41, jolla oli tärkeä osuus koulutusalan multimediaohjelmistoja koskevan laativat neuvoston päätöslauselman antamista yhteistyösuunnitelman, joka kattoi kaikki neuvoston päätöslauselmassa ja yhteisön Oppiminen tietoyhteiskunnassa -toimintasuunnitelmassa tarkoitetut alat. keskusteluissa. Osapuolet edeltävissä Yhteistyön tuloksena järjestettiin yhteinen ehdotuspyyntö joulukuussa 1996, jolle myönnettiin yhteisön varoista 49 miljoonan euron rahoitus. Yli 4 000 eurooppalaista järjestöä esitti yli 800 ehdotusta. Tämä on osoituksena heränneestä kiinnostuksesta sekä toimijoiden halusta saada julkista yhteisrahoitusta, jolla voidaan edistää myös sellaisten tarjousten tekemistä, joiden tuottavuus on epävarmaa. Yli 425 yritystä ja laitosta osallistui 46:een koulutusalan multimediahankkeeseen. Puolet osallistujista oli yliopistoja teki mahdolliseksi sen, että tekniikan kehittämisessä voitiin hyödyntää todellisessa ympäristössä tehtyjä kokeiluja, opetusmuotoja ja käyttöä koskevaa tutkimusta sekä hyvän käytännön levitystä. ja kouluja, mikä Kokeilussa ilmeni, miten eri ohjelmien yhteistyöllä voidaan edistää Euroopan tasolla laaditun koulutusalan politiikan toteuttamista. OPPIMINEN TIETOYHTEISKUNNASSA -TOIMINTASUUNNITELMA (1996–1998) aloitteita yhteisön toimia ja muita -toimintasuunnitelma täydentävä Oppiminen Kansallisia tietoyhteiskunnassa 1996. Toimintasuunnitelmassa ehdotettiin neljää toimintalinjaa: koulujen välisten verkkojen tukeminen kaikkialla Euroopassa, koulutusalan multimediasisällön kehittämisen edistäminen, opettajankoulutuksen edistäminen tieto- ja tietoliikennetekniikan käyttämisen alalla sekä audiovisuaalisten ja multimediaopetusvälineiden mahdollisuuksista tiedottaminen. tukeva käynnistettiin lokakuuta 2. ja Koulutusalan multimediaohjelmistoryhmän rahoitusta saavan koulujen välisen eurooppalaisen multimediaverkon42 panoksesta ensimmäisen esimerkki merkittävästä toimintalinjan toteuttamiseen. Verkolla ulotetaan kansalliset ja alueelliset koulutusalan multimediaverkot Euroopan tasolle ja liitetään ne yhteen. Ruotsalainen ministeri Ylva kehitys on 40 Sokrates, Leonardo da Vinci, Kohdistettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus, Esprit, Telemaattisia sovelluksia ja Euroopan laajuisia televerkkoja koskeva ohjelma. 41 Heinäkuu 1996 - SEC(96) 1426 (http://www2. echo. lu/emtf/en/report796-toc. html). 42 Koulujen välinen eurooppalainen multimediaverkko (EUN). Siihen kuuluvat Euroopan unionin 15 jäsenvaltiota, Norja, Islanti, Sveitsi ja Slovenia. (http://www. eun. org). 28 Johansson käynnisti aloitteen Brysselissä 17. joulukuuta 1996 pidetyssä Euroopan koulujen liittämistä sähköiseen verkkoon koskevassa konferenssissa. Hän sai tukea opetusministereiltä Amsterdamissa 3. maaliskuuta 1997 pidetyssä neuvoston epävirallisessa kokouksessa ja Luxemburgissa 26. kesäkuuta 1997 pidetyssä kokouksessa, jossa esiteltiin aloitteen edistymistä. Koulujen välisellä eurooppalaisella multimediaverkolla voi olla tärkeä tehtävä innovoivien opetusmuotojen vaihdossa eurooppalaisten luokkien välillä ja muiden tahojen, kuten kirjastojen, mediateekkien ja museoiden kesken. Sillä voitaisiin myös lujittaa eurooppalaista ulottuvuutta koulutuksessa ja erityisesti sellaisissa oppiaineissa kuin kielissä, tieteissä, historiassa tai taiteessa. Verkko olisi myös liitettävä uuteen Sokrates-ohjelmaan. Ensimmäisten kokeilujen perusteella on voitu havaita odotettavissa olevat koulutukselliset laadukkaan tutkimuksen ja tietojenvaihdon edut, joita ovat avautuminen ulkomaailmaan, helppous, yhteistyön merkitys toimittaessa yhteistä etua koskevien aiheiden hyväksi ja kulttuuri- ja kielieroihin tutustuminen. Tällä hetkellä 19 maata on yhdistänyt voimansa kyseisen verkon luomiseksi yhteistyössä komission kanssa. Toisen toimintalinjan toteuttaminen tapahtui suuntaamalla eurooppalaisille audiovisuaali- ja kustannusalan toimijoille tiedotusta, minkä myötä heidät saatiin osallistumaan toimintaan. Ensimmäinen Euroopan koulutusalan multimediakustantajia ja -tuotteita koskeva tietokanta43 kehitettiin vuonna 1997. Uudenlaista oppimista käsittelevä konferenssi järjestettiin tärkeimmät audiovisuaalisen alan Cannesissa 26. syyskuuta 1997, ja siihen osallistuivat toimijat. Kokouksessa määriteltiin viisi yhteistyöaluetta, jotka ovat markkinoiden avoimuuden yhteistyö parantaminen, ohjelmistopakettien yhteensopivien digitaalikäyttöjärjestelmien edistäminen sekä verkkoon pääsyn ja sen käytön kulujen hillitseminen ja rajoittaminen. Koulutusalan yritysten eurooppalainen yhteenliittymä44 luotiin syyskuussa 1997, ja tietoliikennetekniikan, ja siihen kuuluu suuri määrä tieto- audiovisuaali- ja kustannusalan toimijoita sekä opetusyhteisön edustajia. opetuskäytössä dokumenttituotteiden keskittyminen ja luomisessa, sisältöihin, kestäviin oli yksi kehotettiin Alankomaiden puheenjohtajakauden Opettajankoulutus painopisteistä. Amsterdamissa 3. maaliskuuta 1997 pidetyn neuvoston epävirallisen kokouksessa annettiin päätelmät45 kokouksen aikana aiheesta käydyn keskustelun perusteella. Päätelmissä jäsenvaltioita strategioihin eurooppalainen ulottuvuus. Tähän tarkoitukseen myönnetään yhteisön ohjelmista joka vuosi 4 miljoonan euron suuruiset määrärahat. Komissio tukee opettajankoulutuslaitosten verkottumista erityisesti koulutus- ja tutkimusohjelmien toimien toteuttamisen osalta. Lisäksi koulujen välisen eurooppalaisen multimediaverkon tavoitteena on kehittää virtuaaliympäristö opettajakoulutukselle ja hyvien käytäntöjen vaihdolle. sisällyttämään laatimiinsa Osana neljännen toimintalinjan toteuttamista komissio on vuodesta 1997 lähtien järjestänyt vuosittain yhteistyössä jäsenvaltioiden ja yksityisten rahoittajien kanssa useita Internetin käyttöön liittyviä tiedotus- ja edistämistoimia Netd@ys-viikkojen46 aikana. Vuonna 1998 aloitetussa ensimmäisessä toimessa, joka kattaa vuosi vuodelta yhä suuremman kohderyhmän, keskitytään kouluihin. 43 BASE-hanke, joka rahoitettiin Sokrates-ohjelman avointa ja etäopetusta koskevasta toimesta. 44 European Education Partnership (EEP). (http://www. eep-edu. org/). 45 EYVL C 303, 4. 10. 1997, s. 5–7. 46 Vuonna 1998 komissio rahoitti 108 hanketta, joista 73 hanketta rahoitettiin Sokrates-ohjelmasta, 31 Leonardo da Vinci - ohjelmasta ja 4 tietoyhteiskuntahankkeiden toimistosta. (http://www. netdays99. org). 29 TUTKIMUSTA JA KOULUTUSTA KOSKEVAT YHTEISÖN OHJELMAT (1995–1999) Elinikäisen oppimisen eurooppalainen teemavuosi käynnistyi vuonna 1996, ja sen talousarvio oli 8,4 miljoonaa euroa. Kyseisen vuoden aikana jäsenvaltioissa toteutettiin ja jotka valistustoimia, tietoliikennetekniikan asemaan siinä. koulutuksen kehittämiseen Euroopassa liittyivät tieto- ja Vuosina 1995–1999 rahoitettiin 166:ta hanketta, joihin osallistui yli tuhat järjestöä, osana Sokrates-ohjelman toimea avoimen ja etäopetuksen edistämiseksi47. Ensisijaisesti hankkeissa keskityttiin prosessien kehittämiseen ja ymmärtämiseen, resurssien ja verkkojen luomista koskevaan yhteistyöhön sekä etäopetukseen ja koulutusalan multimediaan liittyviin tietopalveluihin. avoimeen ja Vuodesta 1997 lähtien jäsenvaltioissa on käynnistetty noin tusina kokeiluhankkeita48, jotka toisen mahdollisuuden kouluja ja jotka on toteutettu yhteistyössä asiasta koskevat vastaavien viranomaisten, järjestöjen ja sosiaalipalvelujen sekä yksityissektorin kanssa syrjäytyneiden nuorten hyväksi. Niillä pyritään sopeuttamaan nuoret takaisin yhteiskuntaan tarjoamalla heille tarkoituksenmukaista koulutusta, joka johtaa työpaikan saantiin. Erityisesti painotetaan tieto- ja tietoliikennetekniikan alan taitojen oppimista. Yli 700 järjestöä osallistui 86 hankkeeseen, joita rahoitettiin telemaattisten sovellusten ohjelmasta ja jotka toteutettiin koulutusalalla vuosina 1994–199849. Euroopan komissio osallistui hankkeiden rahoitukseen yli 100 miljoonalla eurolla. Esprit-ohjelmassa on käynnistetty vuonna 1998 noin kymmenen hanketta, joiden tarkoituksena on luoda kouluihin multimediaympäristö ja jotka ovat saaneet 13 miljoonan euron suuruisen rahoituksen. Tavoitteena on kokeilla Euroopassa välineitä, käyttäjäliittymiä ja menetelmiä, joilla voidaan luoda pienille lapsille uusi oppimisympäristö. Näillä hankkeilla on hankittu Eurooppaan huomattava määrä kokemusta ja osaamista. Kouluissa, yliopistoissa ja muualla toimivien opettajien ja oppilaiden tarpeita ja odotuksia ei kuitenkaan oteta vielä laaja-alaisesti huomioon. Vuodesta 2000 lähtien Sokrates II -ohjelman uudella Minerva-toimella ja yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevalla viidennellä puiteohjelmalla vauhditetaan innovoivien lisätään laajakaistaisten teleliikenneyhteyksien opetusmenetelmien kehitystä ja kokeilua, avulla toimivien koulutusalan multimediasovellusten saatavuutta ja Internetin laajojen resurssien ansiosta oppimista edistävien välineiden saatavuutta. Minerva-toimella ja puiteohjelmalla pyritään tukemaan elinikäistä oppimista, rohkaisemaan luovuutta, edistämään kielellistä ja kulttuurista monimuotoisuutta sekä parantamaan tulevaisuuden tuotteiden ja tietopalvelujen toimivuutta. Niistä on apua mahdollisimman suurelle määrälle oppilaita ja kouluttajia suunnattujen innovoivien menetelmien, järjestelmien ja palvelujen oppimisessa, käsittämisessä, kokeilussa ja vahvistamisessa. Tämä kaikki liittyy tiiviisti jäsenvaltioissa ja Euroopan tasolla yhteisesti määriteltyyn koulutuspolitiikkaan yhdenmukaisesti eurooppalaisen työllisyysstrategian kanssa. 47 Lähde: "L'éducation ouverte et à distance en action: actions et réflexions en cours dans le domaine". (http://europa. eu. int/en/comm/dg22/socrates/odl/ind1a. html). (http://europa. eu. int/en/comm/dg22/2chance/home. html). 48 49 Lähde: for research and development (http://www2. echo. lu/telematics/education/en/news/intermediate_report. html). in technologies "Review of education and training: 1994-1998". 30 LIITE 2 TILASTOT 1. YLEISIÄ TIETOJA 1999: Maailmassa on 195 miljoonaa Internetin käyttäjää, joista noin 46 miljoonaa Euroopassa ja 107 miljoonaa Pohjois-Amerikassa. (Lähde: NUA) Latinalainen Amerikka 3 % Afrikka 1 % Aasia/Tyyni valtameri 17 % Kanada/USA 55 % Eurooppa 24 % Internetin käyttäjien jakautuminen (Lähde: NUA. 1999) (cid:1) (cid:1) Vuosina 1997–1999 Internet-sivujen määrä lisääntyi 118 prosenttia. Internetiin liittyvän yrityksen perustamiseen investoidun riskipääoman määrä oli keskiarvoltaan 10 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuoden 1999 ensimmäisellä vuosineljänneksellä, kun se vuonna 1998 oli 7,8 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. (Lähde: Harper's Index) 31 (cid:1) Suomessa on eniten Internet-sivuja tuhatta asukasta kohden. (Lähde: NUA). Työpaikka Koti 60 50 40 30 20 10 0 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Internetin käyttäjien jakautuminen Euroopassa (Lähde: EITO. 1998) 2003: 47 miljoonassa kotitaloudessa on Internet-yhteys. (Lähde: NUA). 2005: Yli miljardista Internetin käyttäjästä muita kuin amerikkalaisia käyttäjiä on 700 miljoonaa. (Lähde: NUA). 1. 1 INTERNETIN KÄYTTÄJIEN MÄÄRÄ EUROOPASSA 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Työpaikka 6 466 9 266 12 530 13 247 13 904 15 161 16 279 Koti 5 860 8 663 11 398 18 231 27 007 37 820 50 394 Yhteensä 12 326 17 889 23 928 31 478 40 911 52 981 66 673 Lähde: EITO 1998 8 0 7 0 6 0 5 0 4 0 3 0 2 0 1 0 0 1 9 9 5 1 9 9 6 1 9 9 7 1 9 9 8 1 9 9 9 2 0 0 0 2 0 0 1 Internetin käyttäjien määrän kasvu Euroopassa. Lähde: EITO. 1998 32 1. 2 TIETOKONEEN KÄYTTÖTARKOITUS JA KÄYTTÖTIHEYS KOTONA TIETOKONEEN PÄÄKÄYTTÄJÄ Ranska Saksa Italia Yhdistynyt kuningas- kunta Yhdys- vallat Japani Alle 6-vuotias lapsi 6–12-vuotias lapsi 13–18-vuotias nuori Yli 19-vuotias kouluja käymätön nuori Yli 19-vuotias koulutettu nuori Perheen pää (mies) Perheen pää (nainen) Muu aikuinen 0 4 14 6 14 42 18 2 0 4 9 6 6 57 16 2 Vähintään kerran päivässä 2–3 kertaa viikossa Kerran viikossa 1–2 kertaa kuukaudessa Alle kerran kuukaudessa Vähintään kerran päivässä 2–3 kertaa viikossa Kerran viikossa 1–2 kertaa kuukaudessa Alle kerran kuukaudessa Lähde: EITO. 1998 KÄYTTÖTIHEYS 44 34 11 5 5 50 38 7 2 2 MODEEMIN KÄYTTÖ 16 31 6 11 13 19 31 29 8 10 1 5 15 18 12 39 8 2 53 27 10 5 3 34 17 12 14 0 1 6 11 3 10 47 19 3 46 36 8 4 4 32 44 15 1 8 1 5 8 4 4 42 34 2 65 26 5 3 - - - - - - 2 2 3 4 8 63 5 13 54 23 14 5 3 21 18 20 11 16 2. UUDET TEKNIIKAT EUROOPASSA Tieto- ja tietoliikennetekniikan menot henkeä kohti. (Lähde MESO. 1998) 1 600 1 400 1 200 1 000 800 600 400 200 0 Belgia/Lux. Itävalta Tanska Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Alanko m aat Portugali Espanja R uotsi Y hd. kuningask. 33 Tieto- ja tietoliikennetekniikan menot prosenttiosuus BKTL:sta. (Lähde MESO. 1998) Henkilökohtaisten tietokoneiden määrä sataa henkeä kohti Internetin käyttäjien prosenttiosuus vuonna 1998 35 30 25 20 15 10 5 0 Itävalta Belgia/Lux. Tanska Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Alanko m aat Portugali Espanja R uotsi Y hd. kuningask Henkilökohtaisten tietokoneiden määrä sataa asukasta kohti prosenttiosuus. (Lähde: MESO. 1998) ja Internetin käyttäjien 7 6 5 4 3 2 1 0 Itävalta Belgia/Lux. Tanska Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Alanko m aat Portugali Espanja R uotsi Y hd. kuningask. 34 3. YHTEENVETO KOULUTUSALAN UUDEN TEKNIIKAN MARKKINOIDEN KEHITYKSEEN LIITTYVISTÄ TEKIJÖISTÄ Lähde: MESO. 1998 Tieto- ja tietoliikenne- tekniikan yleistyminen Hyvä Tyydyttävä/ Hyvä Tyydyttävä/ Hyvä Tarjonnan kehitys Käyttö koulutuksessa Heikko Hyvä Hyvä Hyvä Tyydyttävä Heikko / Tyydyttävä Tanska Ranska Saksa Kreikka Heikko Erittäin heikko Heikko Irlanti Italia Tyydyttävä/ Hyvä Tyydyttävä/ Hyvä Tyydyttävä Tyydyttävä Portugali Heikko Erittäin heikko Hyvä Heikko Heikko Markkina- mekanis- mit käytössä On On On Ei Yleisarvio Hyvä Tyydyttävä Tyydyttävä (cid:1) (cid:1) Hyvä Hyvä (cid:1) Heikko Tyydyttävä (cid:1) On Tyydyttävä Hyvä On (alussa) Ei Tyydyttävä (cid:1) Heikko Tyydyttävä Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Yhdysvallat Tyydyttävä/ Heikko Hyvä Hyvä Hyvä Lähde: MESO. 1998 Tyydyttävä/ Hyvä Heikko On (alussa) Tyydyttävä Hyvä Hyvä Hyvä Hyvä Hyvä Hyvä On On On Hyvä Hyvä Hyvä 35 4. KOULUTUSALAN INDIKAATTORIT 35 30 25 20 15 10 5 0 Belgia(a) Tanska Suo mi Ranska Alanko m aat Alempi perusaste Ylempi perusaste Lukiot R uotsi Y hdysvallat(d) Y hd. kuningask. (b) O ppilaiden määrä tietokonetta kohti. (Lähde: Eurooppalainen kouluverkko ja Yhdysvaltain opetusministeriö. 1999). 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % A lemp i perus as te Ylempi perus as te Lukiot Internetiin liitettyjen koulujen prosenttimäärä. (Lähde: Eurooppalainen kouluverkko ja Yhdysvaltain opetusministeriö. 1999). 36 Oppilaiden määrä tietokonetta kohti Internetiin liitetyt koulut (%) Alempi perusaste Ylempi perusaste ja keskiaste Alempi perusaste Ylempi perusaste ja keskiaste - 25 14 12 - 13 6,6 10 12,38 %–82,94 % (*) 24 % 75 % 90 % 72 % 100 % 95 % 30,9 17,5–7 (**) 10,5 % 52,9 %–84 % (**) 23 13 13 6 30 8 6 - 23 % 62 % 56 % 89% 72 % 93 % 91 % - Saksa Belgia (a) Tanska Suomi Ranska Alankomaat Yhdistynyt kuningaskunta (b) Ruotsi (c) Yhdysvallat (d) (a) Vain Flanderi. (b) Vain Englanti. (c) Vuoden 1997 tiedot (d) Lähde: Yhdysvaltain opetusministeriö. 1999 (*) Osavaltiosta riippuen (sekä perusasteen että keskiasteen oppilaitokset). (**) Ensimmäinen luku koskee yläastetta, toinen lukioita. Tietoja opettajien määrästä tietokonetta kohti ei ole saatavilla muualta kuin Tanskasta (1,3 ylemmän perusasteen ja keskiasteen oppilaitoksissa) ja Ruotsista (6 alemman perusasteen ja 2 ylemmän perusasteen ja keskiasteen oppilaitoksissa). Käytettävissä ei ole tietoja oppilaitosten niiden tietokoneiden prosenttimäärästä, joissa on perusmultimediatoiminnot. Tanskassa kuitenkin 47 prosentissa toisen asteen oppilaitosten tietokoneista on CD-ROM ja on 73 prosentissa perusmultimediatoiminnot. Ruotsissa kahdessa kolmesta perusasteen koulusta on CD-ROM, kuten myös useimmissa toisen asteen kouluissa. äänikortti. Suomessa tietokoneista asennetuista prosentissa 30 Tavoitteet: Saksa Kaikki koulut liitetään Internetiin vuonna 2001. Tanska 5–10 oppilasta tietokonetta kohti kouluissa vuosina 2002–2003. jo alle 5-vuotiaista lähtien alemman perusasteen Belgia Suomi Ruotsi 15 oppilasta tietokonetta kohti vuonna 2000 ja 10 oppilasta tietokonetta kohti vuonna 2002 sekä perusasteen että keskiasteen oppilaitoksissa. 10 oppilasta tietokonetta kohti alemman perusasteen oppilaitoksissa ja 7 oppilasta tietokonetta kohti ylemmän perusasteen ja keskiasteen oppilaitoksissa vuonna 2000. 60 000 opettajan kouluttaminen ja laitteiden tarjoaminen käyttöön vuoteen 2001 mennessä. Suuren bittinopeuden yhteyttä käyttävien koulujen prosenttimäärää ei tiedetä. Tiedetään kuitenkin, että Belgiassa Flanderissa käynnistetyssä ohjelmassa käytetään vain 64 Kb/s yhteyksiä. Tanskassa kaikki yhteydet ovat kiinteitä ja bittinopeus on vähintään 64 Kb/s. 37 Ruotsissa 14 prosentissa alemman perusasteen oppilaitoksista on kiinteä yhteys (6 prosentissa ISDN-yhteys), ja ylemmän perusasteen ja keskiasteen kouluista 65 prosentissa (5 prosentissa ISDN-yhteys). Internetiin paikallisverkon kautta liitettyjen oppilaitosten prosenttimäärää ei tiedetä. Kuitenkin kaikissa Tanskan kouluissa on paikallisverkko. Alankomaissa vastaavasti vain 7 prosentissa alemman perusasteen oppilaitoksista ja 88 prosentissa ylemmän perusasteen ja keskiasteen oppilaitoksista on paikallisverkko. Ruotsissa nämä luvut ovat 37 prosenttia ja 80 prosenttia. Tieto- ja tietoliikennetekniikkaan liittyvien julkisten menojen määrää opettajaa ja oppilasta kohti ei tiedetä. Tiedetään kuitenkin, että Englannissa julkiset menot ovat keskimäärin 5 700 puntaa koulua kohti ja 27 puntaa oppilasta kohti alemman perusasteen oppilaitoksissa, 38 200 puntaa koulua kohti ja 45 puntaa oppilasta kohti ylemmän perusasteen ja keskiasteen oppilaitoksissa. Tieto- ja tietoliikennetekniikan alan perustaidot omaavien opettajien prosenttimäärää ei tiedetä. Tiedetään kuitenkin, että Ruotsissa kahdeksan opettajaa kymmenestä ilmoitti vuonna 1997, että heidän tieto- ja tietoliikennetekniikkaan liittyvät taitonsa olivat riittämättömiä. Suomessa 20 prosentilla opettajista on perustaidot. Englannissa 68 prosenttia alemman perusasteen opettajista ja 66 prosenttia ylemmän perusasteen ja keskiasteen opettajista ja tietoliikennetekniikkaa luottavat käyttävien oppilaiden prosenttimäärää ei tiedetä. Tiedetään kuitenkin, että Ruotsissa 20 prosenttia oppilaista käyttää sitä päivittäin ja 50 prosenttia kuukausittain. taitoihinsa. Päivittäin ja kuukausittain tieto- 5. KOULUTUSALAN KOKONAISMENOT Kokonais- menot (prosenttia BKTL :sta) vuonna 1997 Vuosittaiset menot alemman perusasteen oppilasta kohti (euroina) vuonna 1997 Vuosittaiset menot ylemmän perusasteen ja keskiasteen oppilasta kohti (euroina) vuonna 1997 Vuosittaiset menot oppilasta kohti (euroina) vuonna 1997 Menojen keskiarvo henkeä kohti (euroina) vuonna 1997 5,6 - 7,0 6,2 5,8 2,4 4,7 5,6 6,7 - 4,9 6,6 4 521 5 857 8 010 2 763 (B) 4 768 (B) 5 271 (B) 4 067 2 706 2 764 3 655 2 128 4 150 2 772 3 390 4 372 5 205 4 793 5 082 1 229 4 306 2 698 4 537 3 655 3 778 5 511 7 012 4 958 6 913 2 211 4 001 3 324 10 576 6 270 7 326 12 796 6 129 4 267 5 428 4 152 4 920 1 720 3 987 2 717 6 421 4 232 4 831 7 560 Itävalta Belgia/ Luxembourg Tanska Ranska Saksa Kreikka Italia Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Japani Yhdysvallat Lähde: Useista eri lähteistä saadut tiedot (MESO Report, Education at a Glance – OECD Indicators 1997, OECD, Paris, 1997) 38 Alempi perusaste Ylempi perusaste ja keskiaste Korkea-aste Keskiarvo 14 12 10 8 6 4 2 0 Itävalta Belgia/Lux. Tanska Ranska Saksa Kreikka Italia Espanja R uotsi Y hd. kuningask. Japani Y hdysvallat Lähde: MESO. 1998 39


title: PERGUNTA ESCRITA E-0127/00 apresentada por Antonio Tajani (PPE-DE) à Comissão. Exclusão do Conselho Italiano das Pessoas Deficientes para as relações com a União Europeia no Fórum Europeu de Deficientes.

eurovoc_concepts:
EU financing
EU relations
European Commission
Italy
association
disabled person
non-governmental organisation
political representation

formats: html pdf print

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/221 Sobre este ponto, a Comissªo gostaria de salientar que, a fim de restaurar o mais rapidamente poss(cid:237)vel a livre circula(cid:231)ªo de mercadorias e, por conseguinte, limitar ao m(cid:237)nimo os preju(cid:237)zos causados aos operadores econ(cid:243)micos comunitÆrios, decidiu aplicar as disposi(cid:231)ıes previstas pelo Regulamento (CE) no 2679/98 do Conselho, de 7 de Dezembro de 1998, sobre o funcionamento do mercado interno em rela(cid:231)ªo (cid:224) livre circula(cid:231)ªo de mercadorias entre os Estados-membros (1). Por conseguinte, em 10 de Janeiro de 2000, foi dirigido um pedido de informa(cid:231)ªo (cid:224)s autoridades francesas, ao abrigo do artigo 3o do referido regulamento. Este pedido de informa(cid:231)ªo convidava as autoridades francesas a informar a Comissªo sobre as medidas tomadas para restabelecer a livre circula(cid:231)ªo de mercadorias. Na sua resposta de 12 de Janeiro de 2000, as autoridades francesas comunicaram (cid:224) Comissªo informa(cid:231)ıes relativas ao conjunto de medidas tomadas a fim de restabelecer a livre circula(cid:231)ªo. Estas autoridades informaram igualmente que, com a preocupa(cid:231)ªo de preservar poss(cid:237)veis interesses dos nacionais de Estados- -membros que pudessem ser v(cid:237)timas das barreiras na estrada, o ministro francŒs do interior insistiu nas medidas a tomar pelos responsÆveis pela ordem pœblica, de modo a que eventuais pedidos de indemniza- (cid:231)ªo possam vir a ser posteriormente instru(cid:237)dos. A Comissªo pretende recordar sobre este ponto que, em conformidade com o direito comunitÆrio, compete efectivamente aos Estados-membros garantir a indemniza(cid:231)ªo dos operadores suscept(cid:237)veis de terem sido lesados nos direitos decorrentes do artigo 28o (ex-artigo 30o) do Tratado CE. (1) JO L 337 de 12. 12. 1998. (2000/C 225 E/254) PERGUNTA ESCRITA E-0127/00 apresentada por Antonio Tajani (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (27 de Janeiro de 2000) Objecto: Exclusªo do Conselho Italiano das Pessoas Deficientes para as rela(cid:231)ıes com a Uniªo Europeia no F(cid:243)rum Europeu de Deficientes A Comissªo saberÆ que o governo italiano nomeou como representante no F(cid:243)rum Europeu de Deficientes o Conselho Nacional para a DeficiŒncia (CND), associa(cid:231)ªo que apenas representa 10 % dos deficientes, excluindo o Conselho Italiano das Pessoas Deficientes para as rela(cid:231)ıes com a Uniªo Europeia (CID. UE), que, pelo contrÆrio, representa 90 % dos deficientes? Nªo considera que ambas as associa(cid:231)ıes deveriam estar representadas a n(cid:237)vel europeu? Que iniciativas pretende promover para que se recorra ao critØrio de representa(cid:231)ªo objectiva dos deficientes italianos? Resposta dada por Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (24 de Fevereiro de 2000) O F(cid:243)rum Europeu das Pessoas com DeficiŒncia Ø uma organiza(cid:231)ªo independente composta pelas organiza(cid:231)ıes nªo governamentais europeias das pessoas com deficiŒncia e pelos Conselhos Nacionais das Pessoas com DeficiŒncia representando cada pa(cid:237)s membro. O F(cid:243)rum colabora regularmente com a Comissªo no (cid:226)mbito da aplica(cid:231)ªo das pol(cid:237)ticas em favor das pessoas com deficiŒncia e recebe um apoio financeiro da Comissªo para esse efeito, cobrindo as suas despesas de funcionamento. A decisªo de ser membro das organiza(cid:231)ıes nªo governamentais (ONG) e dos Conselhos Nacionais para a DeficiŒncia compete ao F(cid:243)rum, cujos procedimentos, particularmente o da adesªo, sªo regulados pelo seu estatuto e pelo seu regulamento interno. Todavia, a Comissªo partilha das preocupa(cid:231)ıes do Senhor Deputado, nomeadamente de assegurar a representatividade das organiza(cid:231)ıes membros, no caso presente, o Conselho Nacional Italiano. Com esta finalidade, a Comissªo estabelecerÆ contacto com o F(cid:243)rum para esclarecer a situa(cid:231)ªo no que diz respeito (cid:224) representatividade do seu membro italiano