title: PREGUNTA ESCRITA E-2804/99 de Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) a la Comisión. Preocupación en el sector del aguacate comunitario por el acuerdo UE-México.

text: C 330 E/52 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 deteriorado seriamente durante el per(cid:237)odo de investigaci(cid:243)n. En efecto, se constat(cid:243) que durante la segunda mitad del per(cid:237)odo de investigaci(cid:243)n la rentabilidad, el volumen de ventas, la producci(cid:243)n, etc. evolucionaron de una manera tan negativa que hubo que clasificarlo como perjuicio importante. Asimismo, se comprob(cid:243) que esta situaci(cid:243)n de perjuicio persisti(cid:243) en 1999. los precios de venta, La informaci(cid:243)n adicional tambiØn proporcion(cid:243) explicaciones concretas respecto al porquØ hab(cid:237)a habido un intervalo entre el incremento en las importaciones objeto de dumping y subvencionadas y el comienzo del deterioro de la situaci(cid:243)n econ(cid:243)mica de la industria de la Comunidad durante el per(cid:237)odo de investigaci(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n lleg(cid:243) a la conclusi(cid:243)n de que la causa del perjuicio no era otra que las importaciones objeto de dumping y subvencionadas. La evaluaci(cid:243)n de todos los intereses implicados en el mercado comunitario, la llamada prueba de interØs comunitario, indica que no existen razones convincentes contra la imposici(cid:243)n de medidas. Por todo ello, la Comisi(cid:243)n decidi(cid:243) imponer medidas antidumping y compensatorias definitivas en el marco de los procedimientos (1) anteriormente mencionados. (1) Decisi(cid:243)n no 283/2000/CECA de la Comisi(cid:243)n de 4 de febrero de 2000 (antidumping) Decisi(cid:243)n no 284/2000/CECA de la Comisi(cid:243)n de 4 de febrero de 2000 (antisubvenciones) (DO L 31 de 5. 2. 2000). (2000/C 330 E/056) PREGUNTA ESCRITA E-2804/99 de Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Preocupaci(cid:243)n en el sector del aguacate comunitario por el acuerdo UE-MØxico Los agricultores de la provincia espaæola de MÆlaga, uno de los principales centros comunitarios de producci(cid:243)n de aguacate, han manifestado su preocupaci(cid:243)n por las consecuencias que pueda depararles la firma del reciente convenio comercial entre la UE y MØxico. En la actualidad, el arancel de entrada del aguacate mexicano en la UE es del 4 por ciento en el per(cid:237)odo de enero a mayo, del 7,5 por ciento de junio a noviembre y del 5 por ciento en diciembre. Con el tratado de libre comercio estos aranceles desaparecerÆn, provocando graves perjuicios al sector del aguacate en la UE. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n c(cid:243)mo ha previsto preservar los intereses de los productores espaæoles de aguacate, ante las importaciones mexicanas de este producto, que sufrirÆn una fuerte incidencia como consecuencia de la liberalizaci(cid:243)n que supondrÆ la entrada en vigor del Tratado de libre comercio UE- MØxico? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (6 de marzo de 2000) En el marco del Acuerdo de libre comercio con MØjico, los aguacates procedentes de dicho pa(cid:237)s gozarÆn, efectivamente, a partir de julio de 2000, de una reducci(cid:243)n progresiva y lineal de los derechos de aduana ad valoren a la importaci(cid:243)n en la Comunidad, derechos Østos que se suprimirÆn totalmente a partir de 2008. Dicha reducci(cid:243)n se efectuarÆ tomando como referencia unos derechos de base situados entre el 2,7 % y el 5,1 % (segœn los meses). AdemÆs, se aplicarÆ un contingente arancelario de 20 000 toneladas, libre de derechos, para las importaciones mejicanas efectuadas entre el 1 de junio y el 30 de septiembre, dado que dicho periodo no coincide con el tradicional de producci(cid:243)n comunitaria (que se extiende de octubre a mayo). As(cid:237) pues, la producci(cid:243)n comunitaria dispondrÆ de un plazo considerable para adaptarse a la supresi(cid:243)n de los derechos aplicables a las importaciones en la Comunidad de aguacates mejicanos. Dado que los derechos de aduana ad valorem que se aplican actualmente ya son reducidos (entre un 4 % y un 5,6 % dependiendo de los meses), parece poco probable que la entrada en vigor del Acuerdo de libre comercio con MØjico pueda perjudicar a la producci(cid:243)n comunitaria de aguacates, caracterizada por un elevado nivel de competitividad. 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/53 la producci(cid:243)n mejicana adolece de cierta irregularidad y que, por otro, Es tanto menos probable que se produzcan repercusiones negativas sobre la producci(cid:243)n comunitaria cuanto que, por un lado, la demanda relativamente elevada en el mercado nacional repercute sobre el nivel de los precios de los aguacates mejicanos y, por consiguiente, sobre su competitividad. Por otro lado, la retirada progresiva, a partir de 1997, de las barreras fitosanitarias a la importaci(cid:243)n de aguacates mejicanos a Estados Unidos deber(cid:237)a traducirse en un deslizamiento gradual de las exportaciones mejicanas de aguacates hacia el mercado de ese pa(cid:237)s. No obstante, en caso en que se revele necesario, la Comisi(cid:243)n podrÆ prever la aplicaci(cid:243)n de las medidas de salvaguardia contempladas en el Acuerdo de libre cambio con MØjico en las condiciones previstas por su art(cid:237)culo 15. (2000/C 330 E/057) PREGUNTA ESCRITA E-2807/99 de Jean-Claude Fruteau (PSE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: OCM en el sector del plÆtano El pasado 10 de noviembre, la Comisi(cid:243)n present(cid:243) una propuesta encaminada a reformar la organizaci(cid:243)n comœn de mercados en el sector del plÆtano, con el fin de adaptarla a las normas de la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio. El esquema previsto se articula en dos etapas: en la primera se mantendr(cid:237)a un rØgimen de contingentes arancelarios, mientras que en la segunda se aplicar(cid:237)a directamente un sistema de arancel uniforme a partir del 1 de enero de 2006. Dicha propuesta hace concesiones inadmisibles a los productores de los pa(cid:237)ses de AmØrica Latina y no toma en consideraci(cid:243)n los intereses de los productores comunitarios ni los compromisos contra(cid:237)dos por la Comunidad con sus socios de la zona de `frica-Caribe-Pac(cid:237)fico. AdemÆs, el Consejo parece dividido con respecto a la propuesta de la Comisi(cid:243)n: Francia, Espaæa y Portugal consideran que el enfoque arancelario no puede servir de base a la negociaci(cid:243)n. Ello constituye una amenaza para decenas de miles de puestos de trabajo (30 000 en los departamentos franceses de ultramar y 35 000 en Canarias). ¿QuØ medidas se propone adoptar la Comisi(cid:243)n para asegurar la defensa de los intereses de los productores comunitarios y de los pa(cid:237)ses ACP? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) La propuesta de modificaci(cid:243)n del Reglamento (CEE) no 404/93 del Consejo, de 13 de febrero de 1993, por el que se establece la organizaci(cid:243)n comœn de mercados en el sector del plÆtano (1) fue adoptada por la Comisi(cid:243)n el 10 de noviembre de 1999 (2). Las razones que condujeron a la Comisi(cid:243)n a presentar dicha propuesta as(cid:237) como el contenido de la misma se recogen amplia y expl(cid:237)citamente en la exposici(cid:243)n de motivos que la acompaæa. La Comisi(cid:243)n considera que dicha propuesta mantiene un equilibrio entre las diferentes obligaciones que la Comunidad debe cumplir al respecto. Con respecto a los pa(cid:237)ses de `frica, Caribe y Pac(cid:237)fico (ACP), la propuesta prevØ una preferencia arancelaria importante que deber(cid:237)a permitir mantener los flujos tradicionales de plÆtanos originarios de dichos pa(cid:237)ses. La exposici(cid:243)n de motivos contempla asimismo la posibilidad de adoptar medidas adicionales, cuando sea necesario, especialmente, para los pa(cid:237)ses ACP mÆs vulnerables y con mayor dependencia del cultivo del plÆtano


title: PERGUNTA ESCRITA E-2843/99 apresentada por Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) à Comissão. Alterações e variações climáticas no território da Europa continental.

eurovoc_concepts:
EU research policy
Europe
climate change

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/145 (2000/C 280 E/161) PERGUNTA ESCRITA E-2841/99 apresentada por Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Prioridade dada (cid:224)s ac(cid:231)ıes de investiga(cid:231)ªo relacionadas com as regiıes Ærcticas e polares Que ac(cid:231)ıes de investiga(cid:231)ªo relacionadas com as regiıes Ærcticas e polares foram identificadas como sendo questıes prioritÆrias por funcionÆrios da Comissªo Europeia ou por consultores dos mesmos? Resposta dada pelo ComissÆrio Busquin em nome da Comissªo (10 de Fevereiro de 2000) As tarefas de investiga(cid:231)ªo relacionadas com as regiıes polares (Ærctica e antÆrctica) estªo descritas no programa de trabalho, na sec(cid:231)ªo 2. 1. 4 «Variabilidade climÆtica e altera(cid:231)ıes climÆticas bruscas» (p. ex. , ciclo hidrol(cid:243)gico e sua liga(cid:231)ªo aos processos polares, quantifica(cid:231)ªo das suas altera(cid:231)ıes e seus impactos na (cid:129) e interac(cid:231)ıes com a (cid:129) criosfera). AlØm disso, a investiga(cid:231)ªo sobre o ozono estratosfØrico e seu impacto na regiªo Ærctica continua a ser uma tarefa importante (p. ex. , Theseo (cid:129) THird European Stratospheric Experiment on Ozone (Terceira experiŒncia estratosfØrica europeia sobre o ozono)). (2000/C 280 E/162) PERGUNTA ESCRITA E-2843/99 apresentada por Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Altera(cid:231)ıes e varia(cid:231)ıes climÆticas no territ(cid:243)rio da Europa continental Que prioridade (cid:129) se tal for o caso (cid:129) serÆ atribu(cid:237)da, ao abrigo da ac(cid:231)ªo de investiga(cid:231)ªo 2. 1. 4 «Variabilidade climÆtica e mudan(cid:231)a abrupta do clima», ao estudo da interac(cid:231)ªo entre as altera(cid:231)ıes climÆticas e as varia(cid:231)ıes ao n(cid:237)vel do territ(cid:243)rio (incluindo montanhas e lagos) do continente Europeu? (2000/C 280 E/163) PERGUNTA ESCRITA E-2844/99 apresentada por Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Investiga(cid:231)ªo sobre as altera(cid:231)ıes climÆticas apoiada pela UE (18 de Janeiro de 2000) TerÆ a Comissªo efectuado alguma anÆlise relativa (cid:224) investiga(cid:231)ªo, apoiada pela UE, sobre as altera(cid:231)ıes climÆticas e as futuras consequŒncias das mesmas, especialmente no que se refere (cid:224) aten(cid:231)ªo que tem sido dispensada (cid:224) massa terrestre da Europa continental relevante para a maioria dos cidadªos da UE? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-2843/99 e E-2844/99 dada pelo ComissÆrio Busquin em nome da Comissªo (14 de Fevereiro de 2000) O dom(cid:237)nio «Variabilidade climÆtica e altera(cid:231)ıes climÆticas bruscas» inclui, de facto, a compreensªo das altera(cid:231)ıes climÆticas e do seu impacto no territ(cid:243)rio europeu, quer no passado quer no futuro. Por exemplo, o ciclo hidrol(cid:243)gico e as suas interac(cid:231)ıes e impactos na geosfera-biosfera sªo importantes temas de investiga(cid:231)ªo


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2855/99 di Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) alla Commissione. Pratiche consentite dalla nuova normativa sui mangimi.

eurovoc_concepts:
animal nutrition
competence of the Member States
national implementing measure
zoo

text: C 303 E/120 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/120) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2855/99 di Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Pratiche consentite dalla nuova normativa sui mangimi In ossequio ad una direttiva dell(cid:146)UE, la legislazione svedese Ł stata modificata in senso restrittivo, per impedire ai giardini zoologici di utilizzare come mangime carni non controllate. Gli animali custoditi nei giardini zoologici, di conseguenza, non possono piø essere nutriti con topi e polli; gli animali carnivori dovranno ricevere invece carne squartata e sottoposta a controllo veterinario, proveniente da produttori autorizzati; per i serpenti Ł stata per(cid:242) disposta una deroga. Eppure, i gufi reali e le civette ammalati, che vengono curati nei giardini zoologici, hanno anch(cid:146)essi bisogno di nutrirsi di animali interi, comprendenti la pelliccia e tutte le parti necessarie alla loro digestione. Considerato che ci(cid:242) Ł stato giudicato illegale in base sia alla legislazione svedese sia alla direttiva dell(cid:146)UE che la sottende, Ł la Commissione dello stesso avviso? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (9 febbraio 2000) Ai sensi della direttiva 1999/22/CE del Consiglio, del 29 marzo 1999, relativa alla custodia degli animali selvatici nei giardini zoologici (1) gli Stati membri sono tenuti a garantire che tutti i giardini zoologici prevedano un elevato livello qualitativo nella custodia degli animali grazie, tra l(cid:146)altro, ad un vasto programma di alimentazione. Tuttavia, la direttiva in questione non precisa nei particolari misure relative alla dieta. Spetta agli Stati membri definire tali aspetti. (1) GU L 94 del 9. 4. 1999. (2000/C 303 E/121) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2858/99 di Roberta Angelilli (UEN) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Incompleta applicazione delle direttive per la valutazione di impatto ambientale presso la regione Lazio In riferimento alle precedenti interrogazioni della stessa interrogante concernenti la valutazione di impatto ambientale e la direttiva 85/337/CEE (1) e successive modifiche, la Commissione Ł pregata di far sapere se il in particolare in seguito alla delega data dal recepimento delle stesse sia stato effettivo e completo, Governo italiano alle Regioni e con riferimento soprattutto alla regione Lazio, o se invece sono state riscontrate delle imprecisioni e/o delle parti non recepite integralmente. In particolare il parcheggio di Via Sacchi a Roma, citato gi(cid:224) nell(cid:146)interrogazione E-2084/99 (2), ha aperto un conflitto di competenze tra il Comune di Roma, che ha rilasciato la relativa licenza senza VIA, e la regione Lazio, che ha richiesto invece la valutazione di impatto ambientale. (1) GU L 175 del 5. 7. 1985, pag. 40. (2) GU C 219 del 1. 8. 2000, pag. 87. Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (23 febbraio 2000) Per quanto riguarda il recepimento della direttiva 85/337/CEE del Consiglio, del 27 giugno 1985, concernente la valutazione dell(cid:146)impatto ambientale di determinati progetti pubblici e privati in Italia e in particolare nella Regione Lazio, si rinvia l(cid:146)onorevole parlamentare alla risposta data alla interrogazione scritta E-2084/99 da Lei presentata. La conformit(cid:224) della normativa regionale italiana rispetto alla direttiva


title: Kommissionens förordning (EG) nr 114/2000 av den 18 januari 2000 om fastställande av enhetsvärdena för tullvärdesbestämmelse när det gäller vissa lättfördärvliga varor

eurovoc_concepts:
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods

text: L 14/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 1. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 114/2000 av den 18 januari 2000 om fastställande av enhetsvärdena för tullvärdesbestämmelse när det gäller vissa lättfördärvliga varor EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 2. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om upprättandet av en tullkodex för gemen- skapen (1), senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 955/1999 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EEG) nr 2454/ 93 av den 2 juli 1993 om fastställande av tillämpningsföre- skrifter till förordning (EEG) nr 2913/92 om upprättandet av en tullkodex för gemenskapen (3), senast ändrad genom förord- ning (EG) nr 1662/1999 (4), särskilt artikel 173. 1 i denna, och av följande skäl: 1. I artiklarna 173−177 i förordning (EEG) nr 2454/93 fastställs kommissionens kriterier för bestämmande av de periodiska enhetsvärdena för de produkter som avses i klassificeringen i bilaga 26 i den förordningen. Genom tillämpningen av de regler och kriterier som fastställs i ovannämnda artiklar på de uppgifter som meddelats kommissionen i enlighet med bestämmelserna i artikel 173. 2 i förordning (EEG) nr 2454/93 kan enhetsvärdena för de avsedda produkterna fastställas i enlighet med vad som föreskrivs i bilagan till den här förordningen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De enhetsvärden som avses i artikel 173. 1 i förordning (EEG) nr 2454/93 skall fastställas i enlighet med vad som anges i tabellen i bilagan. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 21 januari 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 18 januari 2000. På kommissionens vägnar Erkki LIIKANEN Ledamot av kommissionen (1) EGT L 302, 19. 10. 1992, s. 1. (2) EGT L 119, 7. 5. 1999, s. 1. (3) EGT L 253, 11. 10. 1993, s. 1. (4) EGT L 197, 29. 7. 1999, s. 25. 20. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 14/9 Nr Varuslag Art, sort, KN-nr 1. 10 Färskpotatis 0701 90 51 0701 90 59 1. 30 Lök (annan än sättlök) 0703 10 19 1. 40 Vitlök 0703 20 00 1. 50 Purjolök ex 0703 90 00 1. 60 Blomkål ex 0704 10 10 ex 0704 10 05 ex 0704 10 80 1. 70 Brysselkål 0704 20 00 1. 80 1. 90 Vitkål och rödkål 0704 90 10 Broccoli (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L. ) Alef var. italica Plenck) ex 0704 90 90 1. 100 Salladskål ex 0704 90 90 1. 110 Huvudsallad 0705 11 10 0705 11 05 0705 11 80 1. 120 Endiver ex 0705 29 00 1. 130 Morötter ex 0706 10 00 1. 140 Rädisor ex 0706 90 90 1. 160 Ärter (Pisum sativum) 0708 10 90 0708 10 20 0708 10 95 BILAGA Belopp per enhet à 100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 47,49 282,34 409,48 12,76 75,89 110,06 94,96 564,61 818,85 37,85 225,02 326,34 55,28 328,68 476,68 59,69 354,90 514,71 20,85 123,99 179,82 105,95 629,95 913,61 63,16 375,51 544,60 653,43 311,49 1 915,60 175,63 83,72 514,87 1 306,69 622,90 3 830,71 520,77 248,25 1 526,70 760,67 362,61 2 229,99 821,35 391,54 2 407,89 286,94 136,79 841,21 1 457,90 694,99 4 274,01 869,06 414,28 2 547,75 152,67 907,73 1 316,47 2 100,79 1 001,45 6 158,69 21,82 129,74 188,15 37,08 220,47 319,74 85,32 507,27 735,69 300,25 143,13 880,22 510,23 243,23 1 495,80 1 173,99 559,64 3 441,68 378,97 2 253,28 3 267,90 5 214,80 2 485,91 15 287,79 92,88 37,40 29,54 24,96 10,05 7,94 185,73 74,79 59,08 74,02 29,81 23,54 108,12 43,54 34,39 116,74 47,01 37,13 40,79 16,42 12,97 207,22 83,44 65,91 123,52 49,74 39,29 298,60 120,24 94,98 42,68 17,18 13,57 72,52 29,20 23,07 166,87 67,19 53,08 741,21 298,47 235,76 353,53 91 946,88 15 753,68 104,65 7 901,11 9 520,21 95,02 24 713,00 4 234,19 28,13 2 123,62 2 558,79 706,97 183 869,75 31 503,25 209,27 15 800,15 19 037,93 281,76 73 279,69 12 555,34 83,40 6 297,01 7 587,40 411,55 107 037,01 18 339,14 121,82 9 197,82 11 082,64 444,39 115 575,96 19 802,16 131,54 9 931,58 11 966,77 155,25 40 377,23 6 918,02 45,95 3 469,66 4 180,67 788,79 205 147,81 35 148,91 233,48 17 628,60 21 241,07 470,20 122 289,00 20 952,33 139,18 10 508,44 12 661,84 1 136,61 295 610,34 50 648,27 336,44 25 402,15 30 607,59 162,45 42 249,41 7 238,78 48,08 3 630,54 4 374,52 276,06 71 796,89 12 301,29 81,71 6 169,59 7 433,87 635,18 165 196,94 28 303,95 188,01 14 195,57 17 104,54 2 821,43 125 724,76 835,15 733 796,76 63 056,03 75 977,55 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) L 14/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 1. 2000 Nr Varuslag Art, sort, KN-nr 1. 170 Bönor: 1. 170. 1 Bönor (Vigna spp. , Phaseolus ssp. ) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 170. 2 Bönor (Phaseolus ssp. , vulgaris var. Compressus Savi) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 180 Bondbönor ex 0708 90 00 1. 190 Kronärtskockor 0709 10 00 1. 200 Sparris: 1. 200. 1 — grön ex 0709 20 00 1. 200. 2 — annan ex 0709 20 00 1. 210 Auberginer (äggplantor) 0709 30 00 1. 220 Stjälkselleri (Apium graveolens L. , var. dulce (Mill. ) Pers. ) ex 0709 40 00 1. 230 Kantareller 0709 51 30 1. 240 Paprika 0709 60 10 1. 250 Fänkål 0709 90 50 1. 270 Sättpotatis, hela, färska (avsedda som livsmedel) 0714 20 10 2. 10 Kastanjer (Castanea spp. ), färska ex 0802 40 00 2. 30 Ananas, färsk ex 0804 30 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) Belopp per enhet à 100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 158,83 944,36 1 369,59 2 185,55 1 041,86 6 407,18 310,64 125,09 98,81 1 182,47 307 537,38 52 691,79 350,01 26 427,06 31 842,52 162,39 965,55 1 400,33 2 234,59 1 065,24 6 550,97 317,62 127,90 101,03 1 209,01 314 439,21 53 874,31 357,87 27 020,14 32 557,13 157,74 937,88 1 360,19 2 170,55 1 034,71 6 363,22 308,51 124,23 98,13 1 174,36 305 427,23 52 330,25 347,61 26 245,73 31 624,03 — — — — — — — — — — — — — — — 516,02 3 068,13 4 449,67 285,54 1 697,74 2 462,21 7 100,63 3 384,89 20 816,32 3 929,12 1 873,02 11 518,66 134,07 797,12 1 156,06 1 844,80 879,42 5 408,23 1 009,25 406,40 321,02 558,47 224,88 177,63 262,21 105,59 83,40 3 841,74 171 190,66 85 859,02 1 137,17 103 453,34 999 160,05 2 125,82 552 882,54 94 727,90 629,25 47 509,86 57 245,63 998,11 259 589,14 44 476,59 295,44 22 306,81 26 877,94 80,09 476,18 690,60 1 102,03 525,34 3 230,73 156,64 63,07 49,82 596,24 155 071,41 26 569,09 176,49 13 325,47 16 056,14 1 699,80 10 106,55 14 657,38 23 389,76 11 149,96 68 569,76 3 324,52 1 338,70 1 057,45 12 654,84 563 908,85 282 822,92 3 745,87 340 779,30 3 291 271,75 172,56 1 025,98 1 487,96 2 374,44 1 131,90 6 960,94 73,55 437,31 634,22 1 012,07 482,46 2 967,00 51,27 304,86 442,13 705,53 336,33 2 068,36 176,48 1 049,30 1 521,79 2 428,42 1 157,63 7 119,19 79,53 472,87 685,80 1 094,38 521,69 3 208,30 337,49 135,90 107,35 143,85 57,93 45,76 100,28 40,38 31,90 345,16 138,99 109,79 155,55 62,64 49,48 1 284,67 334 117,14 57 245,82 380,27 28 711,09 34 594,59 547,57 142 412,66 24 400,21 162,08 12 237,69 14 745,45 381,72 99 278,76 17 009,88 112,99 8 531,14 10 279,35 1 313,88 341 712,93 58 547,24 388,91 29 363,80 35 381,06 592,10 153 994,65 26 384,61 175,26 13 232,94 15 944,65 20. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 14/11 Nr Varuslag Art, sort, KN-nr 2. 40 Avocado, färsk ex 0804 40 90 ex 0804 40 20 ex 0804 40 95 2. 50 Guava och mango, färska ex 0804 50 00 2. 60 Apelsiner, färska: 2. 60. 1 — Blod och halvblodapelsiner 0805 10 10 2. 60. 2 — Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia Lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita, Hamlins 0805 10 30 2. 60. 3 — Andra 0805 10 50 2. 70 (inbegripet Mandariner, tangeriner och satsu- mas) färska; klementiner, wilkings och liknande citrushybrider, färska: 2. 70. 1 — Klementiner 0805 20 10 2. 70. 2 — Monreales och satsumas 0805 20 30 2. 70. 3 — Mandariner och wilkings 0805 20 50 2. 70. 4 — Tangeriner och andra ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 2. 85 Limefrukter (Citrus aurantifolia), färska ex 0805 30 90 2. 90 Grapefrukter, färska: 2. 90. 1 — blonda ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 90. 2 — blod ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 100 Bordsdruvor ex 0806 10 10 Belopp per enhet à 100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 112,96 671,65 974,08 1 554,40 740,99 4 556,91 220,94 88,97 70,27 841,00 218 726,67 37 475,44 248,94 18 795,45 22 647,03 155,05 921,86 1 336,97 2 133,48 1 017,04 6 254,56 303,24 122,11 96,45 1 154,30 300 211,69 51 436,64 341,68 25 797,55 31 084,01 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 163,43 971,70 1 409,24 2 248,82 1 072,02 6 592,69 319,64 128,71 101,67 1 216,71 316 441,51 54 217,37 360,15 27 192,20 32 764,45 42,20 250,94 363,93 580,75 276,84 1 702,52 48,67 289,38 419,68 669,72 319,26 1 963,36 82,54 33,24 26,26 95,19 38,33 30,28 314,21 81 719,11 14 001,31 93,01 7 022,22 8 461,22 362,35 94 239,04 16 146,41 107,26 8 098,07 9 757,54 251,25 1 493,89 2 166,56 3 457,33 1 648,12 10 135,55 491,41 197,88 156,30 1 870,56 486 495,00 83 353,41 553,69 41 805,10 50 371,84 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) L 14/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 1. 2000 Nr Varuslag Art, sort, KN-nr 2. 110 Vattenmeloner 0807 11 00 2. 120 Meloner (andra än vattenmeloner): 2. 120. 1 — Amarillo, Cuper, Honey Dew (inbegripet Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (in- begripet Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro ex 0807 19 00 2. 120. 2 — andra slag ex 0807 19 00 2. 140 Päron: 2. 140. 1 Päron — Nashi (Pyrus pyrifolia) ex 0808 20 50 2. 140. 2 Andra ex 0808 20 50 2. 150 Aprikoser ex 0809 10 00 2. 160 Körsbär 0809 20 05 0809 20 95 2. 170 Persikor 0809 30 90 2. 180 Nektariner ex 0809 30 10 2. 190 Plommon 0809 40 05 2. 200 Jordgubbar 0810 10 10 0810 10 05 0810 10 80 2. 205 Hallon 0810 20 10 2. 210 Bär av arten Vaccinium myrtillus 0810 40 30 2. 220 Kiwifrukter (Actinidia chinensis Planch. ) 0810 50 10 0810 50 20 0810 50 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) Belopp per enhet à 100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 30,19 179,47 260,29 415,36 198,00 1 217,68 59,04 23,77 18,78 224,73 58 447,28 10 014,04 66,52 5 022,44 6 051,65 80,00 475,69 689,88 122,30 727,16 1 054,59 1 100,89 524,80 3 227,38 1 682,88 802,23 4 933,55 156,48 63,01 49,77 239,20 96,32 76,08 595,63 154 910,70 26 541,56 176,31 13 311,66 16 039,50 910,51 236 804,85 40 572,86 269,51 20 348,92 24 518,85 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 188,55 1 121,05 1 625,85 2 594,47 1 236,79 7 606,00 368,77 148,49 117,30 1 403,72 365 079,45 62 550,73 415,50 31 371,71 37 800,44 579,26 3 444,11 4 994,93 7 970,75 3 799,68 23 367,17 1 132,93 456,20 360,36 214,81 1 277,21 1 852,32 2 955,87 1 409,07 8 665,46 266,96 1 587,26 2 301,98 3 673,42 1 751,13 10 769,05 107,27 637,82 925,02 1 476,12 703,67 4 327,41 465,14 2 765,58 4 010,88 6 400,44 3 051,11 18 763,62 420,13 169,18 133,63 522,12 210. 25 166. 07 209,81 84,48 66,73 909,73 366,33 289,36 4 312,51 192 168,48 96 380,24 1 276,51 116 130,58 1 121 597,76 1 599,25 415 932,29 71 263,58 473,38 35 741,56 43 065,76 1 987,47 516 902,38 88 563,25 588,30 44 418,04 53 520,23 798,64 207 710,85 35 588,05 236,40 17 848,84 21 506,45 3 462,91 154 309,53 1 025,03 900 632,76 77 392,45 93 251,80 1 510,31 8 979,88 13 023,38 20 782,29 9 906,97 60 925,67 2 953,91 1 189,46 939,56 11 244,09 501 044,61 251 294,07 3 328,28 302 789,53 2 924 363,68 1 213,95 7 217,82 10 467,90 16 704,33 7 963,00 48 970,65 2 374,28 956,06 755,20 9 037,74 402 728,18 201 984,42 2 675,20 243 375,28 2 350 536,52 163,06 969,51 1 406,07 2 243,75 1 069,60 6 577,82 318,92 128,42 101,44 1 213,97 315 728,19 54 095,15 359,34 27 130,90 32 690,59 20. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 14/13 Nr Varuslag Art, sort, KN-nr 2. 230 Granatäpplen ex 0810 90 85 2. 240 Kaki/persimoner (inbegripet sharonfrukter) ex 0810 90 85 2. 250 Litchiplommon ex 0810 90 30 Belopp per enhet à 100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 96,08 571,27 828,50 172,46 1 025,40 1 487,12 163,63 972,89 1 410,97 1 322,09 630,25 3 875,87 2 373,10 1 131,26 6 957,02 2 251,58 1 073,33 6 600,76 187,92 75,67 59,77 337,30 135,82 107,29 320,03 128,87 101,79 715,31 186 037,40 31 874,64 211,73 15 986,42 19 262,37 1 283,95 333 929,12 57 213,61 380,05 28 694,93 34 575,13 1 218,20 316 829,15 54 283,79 360,59 27 225,51 32 804,59 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0099/00 van Francesco Musotto (PPE-DE) aan de Commissie. Situatie in Kroatië na de verkiezingen van 3 januari 2000.

eurovoc_concepts:
Croatia
EU programme
EU relations
cooperation policy
democratisation
diplomatic relations
national election
political situation

text: C 225 E/218 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 8. 2000 Is het niet bijzonder dringend en geboden, om voorzorgsredenen (cid:129) een juridsch criterium van dwingende aard (cid:129) dat de Europese Commissie volledige opheldering verschaft over dat vreselijk probleem voordat er zich in Europa nog andere voedingscatastrofen voordoen? Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (9 februari 2000) Zoals ik tijdens de hoorzitting van het Parlement in september jl. heb verklaard, ben ik van mening dat er een systematisch opsporingsprogramma voor BSE moet komen. De Commissie is besprekingen met de lidstaten begonnen over de invoering van keuringen na de slacht op BSE met het doel voor april 2000 een voorstel in te dienen bij het Permanent Veterinair ComitØ. (2000/C 225 E/250) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0099/00 van Francesco Musotto (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Situatie in Kroatiº na de verkiezingen van 3 januari 2000 (18 januari 2000) Kroatiº is van groot strategisch belang vanwege de bemiddelende rol die dit land kan spelen bij de stabilisering van de regio en vanwege zijn Europese gezindheid. De volgende vragen zijn dan ook bedoeld om meer duidelijkheid te verkrijgen omtrent de houding die de Commissie tegenover de nieuwe Kroatische regering zal aannemen. Is de Europese Unie voornemens de Consultative Task Force in het leven te roepen om meer vaart te zetten achter de werkzaamheden met het oog op de voorbereiding van Kroatiº op nauwere betrekkingen met de Unie? Wat zal de Europese Unie ondernemen om de banden met de nieuwe Kroatische regering, die reeds heeft aangegeven dat zij daarin ge(cid:239)nteresseerd is, aan te halen? Zal Kroatiº volledig toegang krijgen tot het Phare-programma? Zal de Europese Unie met spoed iets ondernemen om de nieuwe meerderheid in deze delicate overgangs- fase te steunen? Antwoord van de heer Patten namens de Commissie (8 februari 2000) De Commissie deelt volledig de mening van het geachte parlementslid over het geopolitieke belang van Kroatiº alsmede de centrale rol die dit land speelt bij de stabilisering van de gehele regio. De Commissie is van oordeel dat de verkiezingsresultaten en de wijze waarop de stemming plaatsvond de aanvang inluiden van een nieuwe fase van democratisering in Kroatiº. De verklaringen en de eerste toezeggingen van de nieuwe Kroatische leiders op dit gebied zijn zeer bemoedigend. De Commissie is ervan overtuigd dat de nieuw ingeslagen weg, indien geschraagd door acties van de nieuwe regering, snel zal leiden tot beºindi- ging van het internationale isolement van Kroatiº en hoopt dat de duidelijke boodschap van democratise- ring van de Kroaten als voorbeeld kan fungeren voor andere landen en bevolkingsgroepen in het gebied. De Unie heeft reeds bemoedigende politieke signalen uitgezonden wat betreft een verbetering van de betrekkingen met Kroatiº en zal bereid zijn tot samenwerking met een volledig democratisch Kroatiº. De voorzitter van de Commissie bracht op 14 januari 2000 een bezoek aan Kroatiº en het lid van de Commissie dat verantwoordelijk is voor buitenlandse betrekkingen is zal zijn voorbeeld binnenkort volgen. De Raad Algemene Zaken van 24 januari 2000 heeft de volgende Eerste Minister van Kroatiº uitgenodigd op de komende Raad Algemene Zaken van 14 februari 2000 en besloten een gezamenlijke raadgevende task-force Gemeenschap/Kroatiº op te richten, een technische groep die de communicatie met Kroatiº aanmerkelijk zal verbeteren en zal kunnen bijdragen tot het aanhalen van de banden met Kroatiº. De Raad bespreekt momenteel de taakomschrijving van deze task-force en zal binnenkort de datum vaststellen van de eerste bijeenkomst. 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/219 Wat de bijstand van de Gemeenschap betreft, is de Commissie voornemens in de loop van februari 2000 een evaluatieteam naar Kroatiº te sturen dat de behoeften en prioriteiten moet vaststellen. Een koers- verandering bij de steunverlening in het kader van Phare, die overigens in 2000 ingrijpend zal worden gewijzigd voor de landen in deze regio alsmede de invoering van contractuele betrekkingen zullen uitsluitend afhangen van de houding en de concrete vooruitgang die wordt geboekt door de nieuwe regering met betrekking tot de nog hangende politieke vraagstukken. De Commissie is bereid de nodige voorstellen op tafel te leggen wanneer het juiste moment hiervoor is aangebroken. (2000/C 225 E/251) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0102/00 van Pietro-Paolo Mennea (ELDR) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Verzoek om erkenning van het specifieke karakter van de amateursport Acht de Commissie het wenselijk, in de overweging dat de sport, die voortaan als integrerend deel van de cultuur van de lidstaten van de Europese Unie moet worden beschouwd, een sociale functie heeft en een bijzondere rol speelt, in de overweging dat de sport een educatieve, sociale, culturele en ludieke functie heeft, die in het Verdrag van Amsterdam wordt erkend, gelet op de organisatie van de sport in Europa, de kenmerken ervan en de recente ontwikkelingen, gezien het in de lidstaten bestaande onderscheid tussen beroepssport (georganiseerd door verenigingen zonder winstoogmerk), gezien het feit dat de in de lidstaten bedreven amateursport door de diverse nationale sportbonden als zodanig erkend moet worden, in toepassing van de regels die door deze bonden zelf zijn uitgevaardigd, met inachtneming van de richtsnoeren die door de diverse nationale Olympische ComitØ(cid:146)s zijn vastgesteld, (door ondernemingen geºxploiteerd) en amateursport gezien de diverse nationale regelingen van de lidstaten en sportorganisaties inzake het onderscheid tussen beroepssport en amateursport, een wijziging van het Verdrag van Amsterdam voor te stellen teneinde het specifieke karakter te erkennen van die sporttak die door de nationale wetgevingen en de regelingen van de sportorganisaties van de lidstaten als amateursport wordt beschouwd? Antwoord van mevrouw Reding namens de Commissie (18 februari 2000) in de Europese De Commissie heeft erkend dat sport een essentiºle sociale en educatieve functie (1) samenleving vervult. De Commissie is voorstander van een nieuw partnerschap tussen de verschillende actoren op sportgebied (cid:129) sportorganisaties, nationale autoriteiten en communautaire instellingen (cid:129) teneinde de sociale waarden van lichamelijke opvoeding en sport te behouden en te versterken. Wat de organisatie van de sport betreft, onderstreept de Commissie dat deze per lidstaat sterk verschilt. Niet alle lidstaten kennen sportwetgeving. Bovendien zijn de grenzen tussen beroeps- en amateursport niet altijd duidelijk. Zoals advocaat-generaal Cosmas in zijn conclusies (2) in de zaak DeliŁge heeft onderstreept, (cid:132)moet het al dan niet economische karakter van de activiteit van een atleet gezocht worden in de concrete elementen die deze activiteit definiºren, en niet in hetgeen de sportbonden beweren(cid:148). Het is dus aan de rechter en niet aan de sportbonden om het al dan niet professionele karakter van een sportactiviteit vast te stellen. Bovendien is de Commissie van mening dat het Gemeenschapsrecht reeds rekening houdt met bepaalde kenmerken van met name de amateursport. Zij erkent bijvoorbeeld het bestaan van specifieke sport- praktijken, die verband houden met de spelregels of het zelforganiserend vermogen van de sportorgani- saties en zich aan de mededingingsregels onttrekken. Daarom acht de Commissie een wijziging van de verdragen om het specifieke karakter van de amateursport te erkennen in dit stadium niet nodig. (1) (cid:132)Verslag van Helsinki over sport(cid:148) Verslag van de Commissie aan de Europese Raad teneinde de bestaande sportstructuren te vrijwaren en de sport haar sociale functie in het kader van de Gemeenschap te laten behouden, COM(1999) 644 def. (2) Conclusies van advocaat-generaal COSMAS in de gevoegde zaken C-51/96 en C-191/97


title: QUESTION ÉCRITE E-2778/99 posée par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à la Commission. Non-maintien d'emplois subalternes dans un établissement subventionné de l'entreprise de fabrication de pâtes alimentaires MISKO A.E..

eurovoc_concepts:
Greece
business location
cessation of trading
job preservation
labour relations
reassignment

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/205 L(cid:146)article 9 de la directive 75/368/CEE prØvoit que la preuve que les conditions ØnoncØes (cid:224) l(cid:146)article 5 et 7 paragraphe 1 sont remplies (ces conditions concernent la nature et durØe de l(cid:146)activitØ exercØe par le demandeur dans son (cid:201)tat membre d(cid:146)origine) rØsulte d(cid:146)une attestation dØlivrØe par l(cid:146)autoritØ ou l(cid:146)organisme compØtent de l(cid:146)(cid:201)tat membre d(cid:146)origine ou de provenance. La Commission estime que les termes «autoritØ ou organisme compØtent de l(cid:146)(cid:201)tat membre d(cid:146)origine» vise une autoritØ Øtatique ou un organisme ayant re(cid:231)u une dØlØgation de pouvoirs de la part de cette autoritØ Øtatique. Selon les (cid:201)tats membres, il peut s(cid:146)agir notamment des ministŁres, des prØfets ou des chambres de commerce et d(cid:146)industrie. Selon la Commission, une simple dØclaration de l(cid:146)employeur ne suffit pas, (cid:224) moins que cet employeur soit prØcisØment l(cid:146)organisme qui a re(cid:231)u une dØlØgation de pouvoirs de la part de l(cid:146)autoritØ Øtatique. De mŒme, une dØclaration fiscale de l(cid:146)intØressØ ne saurait tenir lieu d(cid:146)attestation au sens de la directive 75/368/CEE, dans la mesure oø il s(cid:146)agit d(cid:146)un acte purement unilatØral de la part du migrant. Selon les derniŁres informations communiquØes (cid:224) la Commission, les autoritØs actuellement compØtentes en GrŁce pour dØlivrer ces attestations sont les prØfets, en vertu du dØcret prØsidentiel 33/1993. La Commission juge indispensable que, pour les professionnels migrants, la loi nationale transposant la directive 75/368/CEE reprenne les critŁres visØs (cid:224) l(cid:146)article 7, ouvrant l(cid:146)accŁs (cid:224) la profession d(cid:146)accompa- gnateur touristique et son exercice aux ressortissants des autres (cid:201)tats membres. Par ailleurs, suite (cid:224) l(cid:146)adoption de la directive 1999/42/CE du Parlement et du Conseil du 7 juin 1999 instituant un mØcanisme de reconnaissance des dipl(cid:244)mes pour les activitØs professionnelles couvertes par les directives de libØralisa- tion et portant mesures transitoires, et complØtant le systŁme gØnØral de reconnaissance des dipl(cid:244)mes (4), les ressortissants des autres (cid:201)tats membres pourront Øgalement faire valoir les dipl(cid:244)mes et autres titres de formation qu(cid:146)ils ont acquis dans leurs (cid:201)tats membres d(cid:146)origine ou de provenance, selon les principes qui rØgissent le systŁme gØnØral de reconnaissance des qualifications professionnelles (article 3 de la direc- tive 1999/42/CE). Il y a Øgalement lieu de prØvoir cette possibilitØ pour les migrants dans la loi nationale de transposition. S(cid:146)agissant du certificat prØvu (cid:224) l(cid:146)article 7, paragraphe 1, lettre b) de la directive 75/368/CEE, attestant de la formation professionnelle suivie par le migrant, celui-ci doit Œtre «reconnu par l(cid:146)(cid:201)tat ou jugØ pleinement valable par un organisme professionnel compØtent». Le terme «certificat» n(cid:146)a pas fait l(cid:146)objet d(cid:146)une dØfinition prØcise dans la directive 75/368/CEE et rien n(cid:146)indique que la formation re(cid:231)ue par le migrant doit avoir fait l(cid:146)objet d(cid:146)une Øvaluation. L(cid:146)organisation des cycles de formation relevant par ailleurs de la compØtence des (cid:201)tats membres, la Commission estime par consØquent que la question de savoir si un simple certificat de frØquentation des cours suffit est une question de fait qui relŁve de l(cid:146)apprØciation de l(cid:146)organisme professionnel compØtent de l(cid:146)(cid:201)tat membre d(cid:146)origine. (1) (2) (3) (4) JO L 167 du 30. 6. 1975. JO L 19 du 24. 1. 1989. JO L 209 du 24. 7. 1992. JO L 201 du 31. 7. 1999. (2000/C 225 E/233) QUESTION (cid:201)CRITE E-2778/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Non-maintien d(cid:146)emplois subalternes dans un Øtablissement subventionnØ de l(cid:146)entreprise de fabrica- tion de p(cid:226)tes alimentaires MISKO A. E. La sociØtØ MISKO, industrie de p(cid:226)tes alimentaires S. A. , qui est une filiale de la sociØtØ italienne Barilla, a ØtØ financØe au titre de la loi grecque de dØveloppement 1892/90 pour la crØation d(cid:146)une nouvelle unitØ de production (cid:224) ThŁbes, (cid:224) la conditon expresse de maintenir les 275 postes subalternes permanents existants. Alors que la construction de la nouvelle unitØ n(cid:146)Øtait pas encore achevØe, la sociØtØ a fermØ l(cid:146)unitØ de production de Patras, obligeant le personnel subalterne soit (cid:224) dØmissionner, soit (cid:224) accepter d(cid:146)Œtre transfØrØ dans d(cid:146)autres Øtablissements de l(cid:146)entreprise, sans pour autant prØciser aux travailleurs qui accepteraient d(cid:146)Œtre transfØrØs ni oø ni quand ils reprendraient leur travail, ni le type de travail qui leur serait confiØ, ni le montant du salaire et des indemnitØs de transfert qu(cid:146)ils percevraient, ni s(cid:146)ils continueraient d(cid:146)Œtre employØs entre la cessation d(cid:146)activitØ de l(cid:146)unitØ de Patras, laquelle a eu lieu le 10 septembre 1999, et la mise en activitØ de la nouvelle unitØ (cid:224) ThŁbes. C 225 E/206 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 (cid:201)tant donnØ que la dØcision de l(cid:146)entreprise de suspendre les activitØs de l(cid:146)unitØ de Patras est contraire (cid:224) son engagement de maintenir les emplois subalternes, et qu(cid:146)elle a ØtØ prise sans consultation aucune des travailleurs concernØs, telle qu(cid:146)exigØe explicitement par la directive 94/45/CE (1), la Commission pourrait-elle rØpondre aux questions suivantes? Au moment de financer la nouvelle unitØ de l(cid:146)entreprise, un contr(cid:244)le a-t-il ØtØ effectuØ du respect du 1. critŁre du maintien des postes subalternes? Les dispositions prØvues par la directive 94/45/CE concernant les obligations d(cid:146)information, de 2. consultation et de nØgociation dues aux travailleurs et la participation du syndicat des travailleurs de la MISKO au comitØ d(cid:146)entreprise europØen de la sociØtØ Barilla, sociØtØ-mŁre de la MISKO, ont-elles ØtØ respectØes? (1) JO L 254 du 30. 9. 1994, p. 64. (2000/C 225 E/234) QUESTION (cid:201)CRITE E-2779/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Aide aux travailleurs de la sociØtØ MISKO contraints (cid:224) un transfert (18 janvier 2000) La sociØtØ MISKO, industrie de p(cid:226)tes alimentaires S. A. , filiale de la sociØtØ italienne Barilla, a ØtØ financØe au titre de la loi grecque de dØveloppement 1892/90 pour la crØation d(cid:146)une nouvelle unitØ de production (cid:224) ThŁbes, (cid:224) la condition expresse de maintenir les 275 postes subalternes permanents. Alors que la construction de la nouvelle unitØ n(cid:146)Øtait pas achevØe, la sociØtØ a fermØ l(cid:146)unitØ de production de Patras, obligeant le personnel subalterne soit (cid:224) dØmissionner, soit (cid:224) accepter d(cid:146)Œtre transfØrØ. Cependant, les travailleurs qui ont acceptØ de changer de lieu de travail doivent supporter les frais considØrables du les amŁne (cid:224) dØmissionner et (cid:224) risquer de se dØmØnagement dans leur nouveau lieu de travail, ce qui retrouver sans emploi. Serait-il possible d(cid:146)aider ces travailleurs (cid:224) faire face aux dØpenses Ønormes qu(cid:146)exige leur dØplacement obligØ vers leur nouveau lieu de travail? Au titre de quels programmes et de quelles procØdures cette aide pourrait-elle Œtre octroyØe? RØponse commune aux questions Øcrites E-2778/99 et E-2779/99 donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (1er mars 2000) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (2000/C 225 E/235) QUESTION (cid:201)CRITE P-2790/99 posØe par Paul Lannoye (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (7 janvier 2000) Objet: Projets de recherche pour les systŁmes de soins dans le cadre du 5e programme-cadre La date d(cid:146)introduction de l(cid:146)appel aux projets de recherche (Call Indentifier: 1999/C 64/13) concernant les le cadre du 5e programme cadre de recherche vient d(cid:146)Œtre dØpassØe systŁmes de soins dans (15 novembre 1999). Nous savons que plusieurs projets de recherche ont ØtØ introduits, qui ont pour but l(cid:146)Øvaluation des mØdecines non conventionnelles (Programme de recherche 1. 1. 1. (cid:129) PrioritØ thØma- tique 1. 1. 1. (cid:129) 10. 1 (cid:129) (i)(ii)(iii) (cid:129) Public Health Research, Health Services Research and Health and Safety/ Evaluation of the Effectiveness of Non Conventional Therapies)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2755/99 van Enrique Barón Crespo (PSE), Miguel Martínez Martínez (PSE) en Carlos Carnero González (PSE) aan de Commissie. Bescherming van de werkgelegenheid bij de multinational Carrier in Guadalajara (Spanje) tegenover de plannen van de directie.

eurovoc_concepts:
Castile-La Mancha
cessation of trading
collective dismissal
economic situation
job preservation
multinational enterprise
social impact
transfer of businesses

text: 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/201 een feitelijke gedraging culturele oogmerken heeft en culturele bepalingen omvat die daadwerkelijk in de praktijk worden omgezet en die concurrentiebeperkingen kunnen rechtvaardigen die evenredig zijn aan de beoogde doelen. Dit onderzoek geschiedt in het licht van een mogelijke toepassing van artikel 81, lid 3, van het EG-Verdrag, op grond waarvan de Commissie een individuele ontheffing kan verlenen voor overeenkomsten of concurrentiebeperkende gedragingen waarvan de voordelen voor de consument groter zijn dan de nadelen, op voorwaarde met name dat de onderhavige overeenkomsten of gedragingen enkel beperkingen omvatten die onmisbaar zijn voor het verwezenlijken van de doelstellingen ervan en niet voor een wezenlijk deel van de betrokken producten de mededinging uitschakelen. De Commissie houdt eveneens rekening met de wijzigingen die de partijen hierin zouden kunnen aanbrengen. Culturele voordelen kunnen op grond van deze bepaling ten goede komen aan de consument. En tenslotte, er kan alleen een vrijstelling voor een grensoverschrijdend stelsel van prijsbinding voor boeken worden verleend op grond van artikel 151, lid 4, van het EG-Verdrag, indien de bewuste overeenkomst of gedraging voldoet aan alle voorwaarden van artikel 81, lid 3, van het EG-Verdrag, hetgeen met name betekent dat het bestaan van de aangevoerde culturele voordelen duidelijk moeten worden aangetoond. De nationale stelsels van vaste boekenprijzen kunnen gebaseerd zijn op nationale wetgeving of op 2. overeenkomsten tussen ondernemingen, in casu tussen uitgeverijen en boekhandelaren. Op deze twee mogelijkheden zijn verschillende bepalingen van het EG-Verdrag van toepassing. De wettelijke stelsels moeten getoetst worden aan artikel 28 (ex artikel 30), terwijl de overeenkomsten tussen ondernemingen verenigbaar moeten zijn met artikel 81. In beide gevallen moet uiteraard de jurisprudentie van het Hof van Justitie worden geºerbiedigd. Ten aanzien van de stelsels die op een wettelijke regeling zijn gebaseerd, zij opgemerkt dat elke lidstaat een dergelijke wettelijke regeling kan aannemen voor zover deze verenigbaar is met het in het EG-Verdrag verankerde beginsel van vrij verkeer van goederen. Een dergelijke keuze valt onder de bevoegdheid van de nationale autoriteiten. In dit verband moet rekening worden gehouden met het arrest van het Hof van Justitie van 10 januari 1985 in zaak 229/83, Leclerc/Au blØ vert, (Jurispr. blz. 1). Het Hof heeft verklaard dat, in het kader van een nationale wettelijke regeling tot invoering van vaste boekenprijzen, bepalingen (cid:132)die voor de verkoop van boeken die in de betrokken lidstaat zijn uitgegeven en er, na uitvoer naar een andere lidstaat, weer zijn ingevoerd, de door de uitgever vastgestelde verkoopprijs verbindend verklaren, tenzij uit objectieve omstandigheden zou blijken dat die boeken enkel zijn uitgevoerd met het doel ze opnieuw in te voeren teneinde een dergelijke wettelijke regeling te ontduiken(cid:148), verboden zijn door artikel 28 van het Verdrag. De nationale stelsels van vaste boekenprijzen die gebaseerd zijn op overeenkomsten tussen ondernemingen zijn verenigbaar met de communautaire mededingingsregels indien zij de handel tussen lidstaten niet aanmerkelijk be(cid:239)nvloeden. In dergelijke situaties is artikel 81 niet van toepassing. (1) Vergelijk de beschikkingen van de Commissie van 25 november 1981, VBBB en VBVB (PB L 54 van 25. 2. 1982) en van 12 december 1988, Publishers Association (cid:129) Net Book Agreements (PB L 22 van 26. 1. 1989), alsmede de arresten van het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen van 17. 1. 1984 in de gevoegde zaken 43 en 63/ 82, VBVB en VBBB/Commissie (Jurispr. 1984, blz. 17), van het Gerecht van Eerste Aanleg in zaak T-66/89, Publishers Association/Commissie (Jurispr. 1992, blz. II-1995) en van het Hof van Justitie van 17. 1. 1995 in zaak C-360/92 P, Publishers Association/Commissie (Jurispr. 1995, blz. I-23). (2000/C 225 E/228) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2755/99 van Enrique Bar(cid:243)n Crespo (PSE), Miguel Mart(cid:237)nez Mart(cid:237)nez (PSE) en Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Bescherming van de werkgelegenheid bij de multinational Carrier in Guadalajara (Spanje) tegenover de plannen van de directie Een delegatie, bestaande uit de president van de Cortes van Castilla-La Mancha, de secretarissen-generaal van de vakbonden CC. OO en UGT in deze regio en delegaties van de ondernemingsraad van Carrier in Guadalajara zijn naar Brussel getogen om aan vertegenwoordigers van de verschillende communautaire instellingen (Commissie, Raad en Parlement) kenbaar te maken dat zij tegen de sluitingsplannen zijn die de directie van deze multinational voorheeft met de vestiging in Guadalajara. Deze plannen zouden betekenen dat 700 arbeidsplaatsen direct zouden gaan en daarnaast nog duizenden andere indirect (een (cid:132)genocide tegen de werkgelegenheid(cid:148)). De maatschappelijke en economische gevolgen C 225 E/202 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 8. 2000 voor de gehele provincie en de regio zouden enorm zijn. Carrier is een van de belangrijkste industriºle ondernemingen in Castilla-La Mancha. De plannen van de bedrijfsleiding zijn des te onaanvaardbaarder omdat zij een belangrijk marktaandeel heeft en jaarlijks voordelen opstrijkt die flink in de papieren lopen. Zowel de instellingen van Castilla-La Mancha (te beginnen met het regiobestuur en de Cortes) alsook de Spaanse Kamer van Afgevaardigden hebben zich meermaals uitgesproken en de burgers van Guadalajara zijn herhaaldelijk de straat op gegaan waarbij het stopzetten van de sluitingsplannen en handhaving van de productie en arbeidsplaatsen werden geºist. In dit verband, luidt de vraag aan de Commissie: (cid:129) Is zij van mening dat Carrier rekening moet houden met de sociaal-economische factoren in verband met haar vestigingen te Guadalajara en dat zij het oor moet lenen aan de verzoeken van werknemers, vakbonden, de burgerij in het algemeen en de instellingen die tegen de sluitingsplannen zijn? (cid:129) Zal zij de nodige stappen hiertoe zetten bij Carrier? (cid:129) Weet zij of Carrier overheidssteun, allereerst uit Europa, heeft ontvangen die haar verplicht tot een werkgelegenheidsvriendelijke opstelling? (cid:129) Weet zij of Carrier zich heeft gehouden aan de richtlijnen inzake voorlichting en raadpleging van de organen die de werknemers vertegenwoordigen, alsook van de werknemersorganisaties? (cid:129) Is zij van mening dat dit geval en trouwens ook dat van Michelin kracht bijzetten aan de voorstellen van het EP inzake verplaatsingen teneinde te voorkomen dat er besluiten worden genomen die maatschappelijk onverantwoordelijk zijn? Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (2 maart 2000) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (2000/C 225 E/229) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2765/99 van Raffaele Costa (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Guido Podest(cid:224) (PPE-DE) en Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Het geval Baraldini (cid:129) Betaling van een boete (18 januari 2000) Is het de voorzitter van de EG-Commissie bekend dat de Italiaanse regering ten tijde van het premierschap van de heer Prodi aan mevrouw Baraldini een boete van 50. 000 dollar heeft opgelegd? Niet alleen is deze kwestie uitermate ernstig, maar bovendien moet worden opgemerkt dat: (cid:129) er gemanipuleerd is met de begroting van het Italiaanse Ministerie van Buitenlandse Zaken, met formele toestemming van een geheel directoraat-generaal van dit ministerie, zonder dat redenen en doel werden aangegeven; (cid:129) er gemanipuleerd is met de Italiaanse wet inzake de begroting 1997, oftewel de fundamentele wet van deze staat, aangezien de begroting van elk ministerie onderworpen is aan de tabellen A en B. Wat denkt de Commissie van deze kwestie waarbij een lidstaat en de Verenigde Staten betrokken zijn? Antwoord van de heer Prodi namens de Commissie (6 maart 2000) De Commissie is niet bevoegd om zich uit te spreken over de aan de orde gestelde kwestie; deze ressorteert uitsluitend onder de ter zake bevoegde nationale autoriteiten


title: QUESTION ÉCRITE E-2848/99 posée par Bartho Pronk (PPE-DE) à la Commission. Obligation d'identification aux Pays-Bas.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 280 E/146 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/164) QUESTION (cid:201)CRITE E-2845/99 posØe par Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Restructuration de l(cid:146)Office humanitaire de la CommunautØ europØenne Ces derniŁres annØes l(cid:146)organigramme fonctionnel, politique et administratif de l(cid:146)Office humanitaire de la CommunautØ europØenne (ECHO) a fait l(cid:146)objet de diverses modifications au sein de la Commission europØenne. Plus rØcemment, pendant la prØcØdente lØgislature, ECHO Øtait placØ sous la responsabilitØ de la Commissaire chargØe de l(cid:146)aide humanitaire et de la pŒche. La lØgislature actuelle l(cid:146)a ajoutØ aux attributions du Commissaire chargØ du dØveloppement et de l(cid:146)aide humanitaire. Dans tous les cas, les deux compØtences (dØveloppement et coopØration et aide humanitaire) ont toujours ØtØ du ressort, au niveau parlementaire, de la commission du dØveloppement et de la coopØration. D(cid:146)aprŁs certaines sources, compØtences du Haut reprØsentant de l(cid:146)UE pour la politique ØtrangŁre et de sØcuritØ commune (PESC). il serait envisagØ de faire relever l(cid:146)aide humanitaire octroyØe par ECHO des L(cid:146)organigramme fonctionnel actuel qui ajoute ECHO au nombre des attributions du Commissaire chargØ de la coopØration et de l(cid:146)aide humanitaire, M. Nielson, est le fruit d(cid:146)une intense rØflexion visant (cid:224) confØrer une plus grande cohØrence et une plus grande unitØ d(cid:146)action aux deux services. De ce fait, il est inquiØtant de constater qu(cid:146)en dØpit du peu de temps ØcoulØ, on puisse dØj(cid:224) penser (cid:224) une modification, qui ne se justifie ni du point de vue des responsabilitØs politiques, ni de celui d(cid:146)une meilleure coordination et d(cid:146)une plus grande efficacitØ dans la gestion du budget. Le Commissaire chargØ du dØveloppement et de l(cid:146)aide humanitaire dispose-t-il d(cid:146)informations (cid:224) ce sujet? Que pense-t-il de l(cid:146)ØventualitØ d(cid:146)opØrer une restructuration dans ce sens, et comment pourrait-elle Œtre justifiØe? RØponse donnØe par M. Nielson au nom de la Commission (22 fØvrier 2000) La Commission n(cid:146)a pas connaissance des sources citØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire, suivant lesquelles il serait envisagØ de faire relever l(cid:146)aide humanitaire octroyØe par l(cid:146)Office humanitaire de la CommunautØ (ECHO) des compØtences du haut reprØsentant pour la politique ØtrangŁre et de sØcuritØ commune. Il n(cid:146)a ØtØ, (cid:224) aucun moment, question de faire passer la gestion de l(cid:146)aide humanitaire sous la responsabilitØ du Conseil. La Commission souhaite, comme elle l(cid:146)a exprimØ dans le cadre de la communication rØcemment transmise au Conseil et au Parlement (1), poursuivre et renforcer encore la qualitØ de sa rØponse, (cid:224) travers ECHO, en matiŁre d(cid:146)aide humanitaire et n(cid:146)envisage nullement une restructuration dans le sens signalØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire. La Commission a parfaitement conscience de l(cid:146)avantage que prØsente le fait d(cid:146)avoir rØuni les portefeuilles «coopØration au dØveloppement» et «aide humanitaire» sous l(cid:146)autoritØ d(cid:146)un seul membre de la Commission. La communication appelant (cid:224) lier aide d(cid:146)urgence, rØhabilitation et dØveloppement, qui devrait Œtre prØsentØe en juillet 2000, devrait souligner l(cid:146)intØrŒt d(cid:146)une relation plus Øtroite entre ces deux portefeuilles. (1) COM(1999) 468 final. (2000/C 280 E/165) QUESTION (cid:201)CRITE E-2848/99 posØe par Bartho Pronk (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Obligation d(cid:146)identification aux Pays-Bas Depuis le 1er janvier 1994, une obligation d(cid:146)identification est en vigueur aux Pays-Bas. Le ministŁre de la justice a ØditØ une brochure intitulØe «Alles over identificatieplicht» («Tout savoir sur l(cid:146)obligation d(cid:146)identi- fication»). Cette brochure n(cid:146)est pas seulement destinØe (cid:224) l(cid:146)information du public, elle est Øgalement utilisØe par des instances telles que la Chambre de commerce, les services de la sØcuritØ sociale, les employeurs, les notaires etc. 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/147 Le paragraphe 12 de cette brochure ØnumŁre les piŁces d(cid:146)identitØ autorisØes. Le seul document non nØerlandais qui soit autorisØ est un passeport non nØerlandais. Aucune distinction n(cid:146)est faite entre les citoyens de l(cid:146)UE et les non citoyens de l(cid:146)UE. La Commission estime-t-elle que la prØsentation qui est faite de la lØgislation nØerlandaise dans cette 1. brochure est incompatible avec la lØgislation correspondante de l(cid:146)UE, et notamment avec la libre circulation des personnes et le principe de non discrimination? Peut-on parler de discrimination lorsqu(cid:146)un permis de conduire nØerlandais est reconnu comme piŁce 2. d(cid:146)identitØ, mais non les permis des autres (cid:201)tats membres? 3. Peut-on parler de discrimination lorsque les cartes d(cid:146)identitØ Ømises par les (cid:201)tats membres de l(cid:146)UE ne sont pas reconnues, mais seulement leur passeport, alors que ces cartes d(cid:146)identitØ sont bien reconnues comme documents de voyage et que les Pays-Bas reconnaissent leur propre carte d(cid:146)identitØ? Dans un certain nombre de cas, le passeport Øtranger prØsentØ seul n(cid:146)est pas suffisant et doit Œtre 4. accompagnØ d(cid:146)une attestation de sØjour. N(cid:146)y a t-il pas en l(cid:146)occurrence discrimination? 5. Quelles mesures la Commission envisage-t-elle de prendre pour remØdier (cid:224) cette situation? 6. Si la lØgislation nØerlandaise est vraiment conforme au traitØ de l(cid:146)UE, mais que la brochure ne l(cid:146)est pas, la Commission ne pourrait-elle pas faire en sorte que ladite brochure soit modifiØe, Øtant donnØ que le dØpliant contient des instructions qui dans la pratique sont contraignantes? RØponse donnØe par M. Vitorino au nom de la Commission (7 fØvrier 2000) La Commission prendra les contacts nØcessaires avec les autoritØs nØerlandaises afin de recueillir toutes le cas ØchØant, prØcisions sur les faits dØnoncØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Elle ne manquera pas, d(cid:146)instruire le dossier dans le cadre de la procØdure prØvue (cid:224) l(cid:146)article 226 (ex-article 169) du traitØ CE. (2000/C 280 E/166) QUESTION (cid:201)CRITE E-2849/99 posØe par Bartho Pronk (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: ArrŒtØ rØgissant l(cid:146)accŁs au rØgime de sØcuritØ sociale (nouvel arrŒtØ royal KB 746) Le 1er janvier est entrØe en vigueur aux Pays-Bas une modification de l(cid:146)arrŒtØ royal rØgissant l(cid:146)accŁs au rØgime de sØcuritØ sociale (nouvel arrŒtØ KB 746). En vertu de cet arrŒtØ, les retraitØs ayant cotisØ depuis longtemps et qui habitent dans d(cid:146)autres (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne ne sont plus considØrØs comme Øtant assurØs. Nombreux sont ceux qui estiment qu(cid:146)il pourrait y avoir incompatibilitØ de cet arrŒtØ avec le rŁglement 1408/71 (1) et la jurisprudence europØenne. 1. Le gouvernement nØerlandais ne partage pas cet avis, si l(cid:146)on se rØfŁre (cid:224) la rØponse du SecrØtaire d(cid:146)(cid:201)tat Hoogervorst aux questions parlementaires posØes par Mme Verburg, membre de l(cid:146)AssemblØe nationale. Le SecrØtaire d(cid:146)(cid:201)tat se rØfŁre (cid:224) la jurisprudence de la Cour de justice du 11 juin 1998, affaire C-275/96 A. Kuusijarvi contre Riksorsakringverket ainsi qu(cid:146)au texte du rŁglement modifiØ de 1991. La Commission souscrit-elle (cid:224) ce raisonnement et peut-elle indiquer la raison pour laquelle l(cid:146)affaire C-275/96 pourrait avoir trait au domaine visØ, Øtant donnØ que l(cid:146)auteur de la prØsente question ne voit pas bien le lien immØdiat existant entre cette affaire et la modification en question? 2. Dans l(cid:146)hypothŁse oø la Commission estimerait que la modification controversØe de la dØcision incriminØe semblerait Œtre incompatible avec les mesures europØennes, quelles dispositions envisagerait- elle de prendre? (1) JO L 149 du 5. 7. 1971, p. 2


title: PREGUNTA ESCRITA P-0054/00 de Caroline Lucas (Verts/ALE) a la Comisión. Revisión del Anexo H de la 6a Directiva sobre el IVA.

eurovoc_concepts:
VAT
association
directive (EU)
single market
tax harmonisation
tax relief

text: C 225 E/216 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 conexi(cid:243)n entre la recuperaci(cid:243)n de usos de la Bah(cid:237)a con una infraestructura de magnitud sobredimensio- nada. Por otro lado, no se ha vinculado el proyecto de recuperaci(cid:243)n de usos de la Bah(cid:237)a con la regeneraci(cid:243)n ambiental de la Sierra Minera, lo que habr(cid:237)a sido mÆs coherente y habr(cid:237)a permitido un desarrollo tur(cid:237)stico prudente, de acuerdo con las directrices de Ordenaci(cid:243)n Territorial Regional de 1995 (8). El Banco Europeo de Inversiones ha emitido un informe negativo sobre el proyecto en cuesti(cid:243)n (9). ¿No estar(cid:237)a dispuesta ala Comisi(cid:243)n a financiar con el Fondo de Cohesi(cid:243)n la recuperaci(cid:243)n de usos de la Bah(cid:237)a de Portman y la regeneraci(cid:243)n ambiental de la Sierra Minera antes de cualquier intervenci(cid:243)n de gran infraestructura? ¿QuØ medidas piensa tomar frente al no respeto de las Directivas 85/337/CEE y 97/11/CE, en particular en lo que afecta la toma en consideraci(cid:243)n de alternativas y la informaci(cid:243)n pœblica durante la evaluaci(cid:243)n del proyecto presentado por la Autoridad Portuaria de Cartagena? ¿Y quØ medidas para garantizar la protecci(cid:243)n del Ærea de Punta de Aguilones (cid:129) Isla de Escombreras, incluyendo las praderas submarinas de las Costas de Calblanque? ¿No piensa la Comisi(cid:243)n despuØs del desastre de Aznalc(cid:243)llar (Andaluc(cid:237)a, Espaæa) que ser(cid:237)a mÆs conveniente verter y tratar los residuos de vertidos sobre la Bah(cid:237)a en tierra? (1) DO L 103 de 25. 4. 1979, p. 1. No tenemos que olvidar que la Comisi(cid:243)n ha abierto un procedimiento de infracci(cid:243)n contra Espaæa por no haber designado todav(cid:237)a las `reas Importantes para las Aves como zonas especiales de protecci(cid:243)n segœn la misma Directiva. (2) DO L 206 de 22. 7. 1992, p. 7. (3) Universidad de Murcia, el Colegio Oficial de Bi(cid:243)logos, el Instituto Espaæol de Oceanograf(cid:237)a y el Museo Nacional de Arqueolog(cid:237)a Submarina. (4) DO L 175 de 5. 7. 1985, p. 40. (5) DO L 73 de 14. 3. 1997, p. 5. (6) VØase el Real Decreto 11 del 31 de noviembre de 1988, y en particular el art(cid:237)culo 8. (7) VØase la Ley regional 1 sobre la protecci(cid:243)n del medio ambiente de la Regi(cid:243)n de Murcia, aprobada el 8 de marzo de 1995. (8) VØanse las directrices de Ordenaci(cid:243)n Territorial de la Bah(cid:237)a de PortmÆn y de la Sierra Minera, aprobadas por (9) decreto de 26 de mayo de 1995. En su informe, el Banco menciona tres problemas: el beneficiario principal del proyecto es propietario de casi todos los terrenos adyacentes a la bah(cid:237)a, la ampliaci(cid:243)n de la dÆrsena portuaria de Escombreras no estÆ justificada y la limpieza de la bah(cid:237)a no supondr(cid:237)a su total descontaminaci(cid:243)n. Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de marzo de 2000) La Comisi(cid:243)n estÆ realizando un minucioso examen del problema al que se refiere Su Seæor(cid:237)a, y le informarÆ de su resultado lo mÆs rÆpidamente posible. (2000/C 225 E/248) PREGUNTA ESCRITA P-0054/00 de Caroline Lucas (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Revisi(cid:243)n del Anexo H de la 6a Directiva sobre el IVA ¿Piensa la Comisi(cid:243)n modificar el Anexo H de la 6a Directiva sobre el IVA? En caso afirmativo, ¿cuÆndo? En su comunicaci(cid:243)n «Un sistema comœn de IVA: programa para el mercado œnico» (COM(96) 328 final), la Comisi(cid:243)n perfil(cid:243) un calendario para el establecimiento del sistema definitivo de IVA. Puesto que las fechas contempladas en el mismo ya han sido alcanzadas sin que se haya producido ningœn progreso real al respecto, ¿podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n cuÆndo espera poder presentar una propuesta para el sistema definitivo? 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/217 El art(cid:237)culo 13 de la 6a Directiva sobre el IVA dispone que los Estados miembros eximirÆn del IVA a determinadas actividades de interØs pœblico, como las de beneficencia y asistencia social, as(cid:237) como los bienes y servicios generados por organizaciones no lucrativas con objetivos de naturaleza religiosa, c(cid:237)vica o filantr(cid:243)pica. Sin embargo, estas organizaciones deben soportar la totalidad del IVA de los bienes que adquieren, coste que posteriormente no pueden deducir, con lo que en ocasiones deben afrontar una situaci(cid:243)n mÆs desfavorable que la que tendr(cid:237)an si sus actividades estuviesen sujetas al IVA. ¿Coincide la Comisi(cid:243)n en que esta circunstancia vulnera el esp(cid:237)ritu del art(cid:237)culo 13 de la 6a Directiva sobre el IVA? ¿Coincide la Comisi(cid:243)n en la necesidad de adoptar medidas inmediatas con vistas a poner fin a esta situaci(cid:243)n antes de tener que esperar a la implantaci(cid:243)n del sistema definitivo? ¿Piensa la Comisi(cid:243)n incluir en su propuesta de sistema definitivo la exenci(cid:243)n del IVA para aquellas entradas directamente relacionadas con el trabajo de las organizaciones benØficas? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n constata, como Su Seæor(cid:237)a, que no pudo respetarse el calendario previsto por el programa para un nuevo sistema comœn de IVA, tal como se hab(cid:237)a fijado en su comunicaci(cid:243)n de 1996, y que este expediente se encuentra actualmente en un callej(cid:243)n sin salida. El programa de 1996 preve(cid:237)a una transici(cid:243)n gradual hacia el rØgimen definitivo, cuya primera fase consist(cid:237)a en la modernizaci(cid:243)n y una aplicaci(cid:243)n mÆs uniforme del rØgimen actual de IVA a travØs de modificaciones que condujeran hacia el nuevo sistema comœn. La Comisi(cid:243)n, con este fin, present(cid:243) una serie de propuestas al Consejo, pero este œltimo no pudo alcanzar un acuerdo para su adopci(cid:243)n. Por consiguiente, conviene revisar, en estrecha colaboraci(cid:243)n con los Estados miembros, la estrategia que deberÆ adoptarse en relaci(cid:243)n con el IVA. Sigue siendo necesaria, sin embargo, una acci(cid:243)n efectiva en este Æmbito a fin de mejorar el funcionamiento del mercado interior. Esta acci(cid:243)n podr(cid:237)a consistir, al menos inicialmente, en mejorar el funcionamiento del sistema actual de IVA, sin que ello nos sitœe necesariamente en la perspectiva del paso a un nuevo sistema comœn. Dentro de las modernizaciones y simplificaciones del sistema actual de IVA, todo indica que podr(cid:237)a ser necesaria una revisi(cid:243)n del art(cid:237)culo 13. Es demasiado pronto, sin embargo, para comprometerse sobre las modificaciones concretas que deber(cid:237)an aportarse. Por el contrario, no parece que se imponga a corto plazo una revisi(cid:243)n del Anexo H. Al contrario, en la fase actual parece preferible permitir en primer lugar la aplicaci(cid:243)n por los Estados miembros de la Directiva 1999/85/CE del Consejo, de 22 de octubre de 1999, que modifica la Directiva 77/388/CEE por lo que se refiere a la posibilidad de aplicar, con carÆcter experimental, un tipo reducido del IVA sobre los servicios de gran intensidad de mano de obra (1). Se estarÆ as(cid:237) en condiciones de extraer conclusiones de esta experiencia, que serÆn objeto de un informe detallado por parte de los Estados miembros en cuesti(cid:243)n y de la Comisi(cid:243)n antes de que finalice el aæo 2002. Podr(cid:237)a entonces considerarse sobre esta base una revisi(cid:243)n mÆs profunda del Anexo H. (1) DO L 277 de 28. 10. 1999. (2000/C 225 E/249) PREGUNTA ESCRITA P-0055/00 de Marie-Noºlle Lienemann (PSE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Programa de diagn(cid:243)stico precoz de la E. E. B ¿C(cid:243)mo y cuÆndo prevØ aplicar la Comisi(cid:243)n un programa sistemÆtico de diagn(cid:243)stico precoz de la EEB, tal como lleva haciendo la Confederaci(cid:243)n HelvØtica desde marzo de 1999? Este programa de diagn(cid:243)stico precoz de la EEB puesto en marcha en Suiza revela que el pri(cid:243)n patol(cid:243)gico estÆ mucho mÆs extendido entre el ganado bovino de lo que cabe pensar y que los animales infectados pueden entrar en la cadena tr(cid:243)fica


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2834/99 di Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) alla Commissione. Importi indicativi per il finanziamento della ricerca direttamente connessa al cambiamento climatico.

eurovoc_concepts:
EU research policy
climate change
research budget

text: C 280 E/144 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/158) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2834/99 di Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Importi indicativi per il finanziamento della ricerca direttamente connessa al cambiamento climatico Quali sono gli importi indicativi dei finanziamenti per la ricerca direttamente connessa al cambiamento climatico, assegnati nel primo, secondo, terzo, quarto e quinto programma quadro per la ricerca e lo sviluppo? Risposta data dal sig. Busquin a nome della Commissione (11 febbraio 2000) Gli importi assegnati alla ricerca sul cambiamento climatico sono, approssimativamente, 17 milioni di ecu per il Primo programma quadro, 40 milioni di ecu per il Secondo programma quadro, 90 milioni di ecu per il Terzo programma quadro, 150 milioni di ecu per il Quarto programma quadro e 240 milioni di euro per il Quinto programma quadro. (2000/C 280 E/159) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2836/99 di Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Futuro della ricerca sui cambiamenti climatici (18 gennaio 2000) Quando prevede la Commissione che la ricerca sui cambiamenti climatici non sar(cid:224) piø necessaria o potr(cid:224) essere circoscritta ad alcuni settori, e su quale base? (2000/C 280 E/160) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2837/99 di Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Settori della ricerca in materia climatica figuranti nei precedenti programmi e non piø inclusi Vi sono settori della ricerca in materia climatica che erano inclusi nei precedenti programmi e che non lo sono piø e, in caso affermativo, di quali settori si tratta? Risposta comune data dal sig. Busquin in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-2836/99 e E-2837/99 (10 febbraio 2000) La ricerca sul cambiamento climatico si basa su un approccio a lungo termine poichØ ha per oggetto la comprensione di base del complesso sistema terrestre, della sua evoluzione e cambiamento, la previsione, l(cid:146)individuazione, il monitoraggio e la documentazione dei cambiamenti. Dato che quello terrestre Ł un sistema non lineare e data inoltre la rilevanza politica del tema, Ł auspicabile che la Comunit(cid:224) continui a finanziare tale ricerca a tempo indeterminato. ¨ inoltre necessario fissare le relative priorit(cid:224), come nel caso del recente invito a presentare proposte


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2836/99 di Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) alla Commissione. Futuro della ricerca sui cambiamenti climatici.

eurovoc_concepts:
EU research policy
climate change


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2753/99 von Ole Krarup (EDD) an die Kommission. Mißbrauch großer Euro-Banknoten durch Kriminelle.

eurovoc_concepts:
drug traffic
euro
illicit trade

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/123 Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission (2. M(cid:228)rz 2000) Im Rahmen der europ(cid:228)ischen Kampagne zur Sensibilisierung der (cid:246)ffentlichen Meinung f(cid:252)r die Problematik der Gewalt gegen Frauen hat die Kommission in Belgien das nationale Projekt des Rats frankophoner Frauen Belgiens sowie das l(cid:228)nder(cid:252)bergreifende Projekt der Europ(cid:228)ischen Frauenlobby unterst(cid:252)tzt. Der Kommission ist es zur Zeit noch nicht m(cid:246)glich, die Auswirkungen dieser Projekte zu bewerten, da diese noch nicht abgeschlossen sind. Die europ(cid:228)ische Kampagne lief im M(cid:228)rz 1999 an und wird bis Mai In Zusammenarbeit mit der portugiesischen Pr(cid:228)sidentschaft wird eine Schlu(cid:223)konferenz 2000 dauern. veranstaltet, die vom 4. bis zum 6. Mai 2000 in Lissabon stattfindet und auf der ein Evaluierungsbericht (cid:252)ber die Kampagne vorgelegt wird. Die Ergebnisse dieses Berichts werden bei der Ausgestaltung zuk(cid:252)nf- tiger Ma(cid:223)nahmen in diesem Bereich ber(cid:252)cksichtigt werden. Die Kommission weist den Herrn Abgeordneten darauf hin, da(cid:223) sie im Rahmen der Initiative DAPHNE (1997-1999) 150 Ma(cid:223)nahmen von im Kampf gegen die Gewalt gegen Frauen t(cid:228)tigen Organisationen unterst(cid:252)tzt hat, von denen einige in Belgien durchgef(cid:252)hrt wurden, und da(cid:223) sie im Rahmen des Programms DAPHNE (2000-2003) ihre Arbeit weiterhin in diesem Sinne fortsetzen wird. Ein Verzeichnis der im Rahmen dieser Kampagne genehmigten Projekte wird dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments unmittelbar zugestellt. (2000/C 280 E/131) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2753/99 von Ole Krarup (EDD) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Mi(cid:223)brauch gro(cid:223)er Euro-Banknoten durch Kriminelle Untersuchungen in den USA haben gezeigt, da(cid:223) von der Gesamtmenge der 100-Dollar-Noten nur ein Teil in der offiziellen amerikanischen Binnenwirtschaft Verwendung findet und daher gefolgert werden mu(cid:223), da(cid:223) diese sonstigen Banknoten anderweitig wirtschaftlich genutzt werden, etwa auf dem Schwarzarbeits- markt oder f(cid:252)r wirtschaftliche Transaktionen im Drogenhandel. insbe- Kann die Kommission angesichts der internationalen Rolle, die der Euro im kriminellen Milieu, sondere als Zahlungsmittel f(cid:252)r Drogen, spielen kann, mitteilen, welche (cid:220)berlegungen sie im Hinblick auf die gro(cid:223)en Euro-Banknoten angestellt hat (deren Wert mehr als das 5-fache der gr(cid:246)(cid:223)ten Dollar-Note betragen kann)? Antwort von Herrn Solbes Mira im Namen der Kommission (25. Februar 2000) Italien, Luxemburg, die teilnehmende Mitgliedstaaten (cid:129) Belgien, Deutschland, Einige am Euro-Gebiet Niederlande und (cid:214)sterreich (cid:129) haben zur Zeit (cid:132)gro(cid:223)e Geldscheine(cid:147) im Wert von 200 bis 600 EUR. So ist beispielsweise in Deutschland ein Tausendmarkschein im Umlauf. Folglich ist zumindest ein Teil der europ(cid:228)ischen Bev(cid:246)lkerung an den Umgang mit gro(cid:223)en Geldscheinen als Zahlungs- oder Wertaufbewah- rungsmittel gew(cid:246)hnt. Insofern ersetzen die Euro-Banknoten mit hohem Wert manche gro(cid:223)en Geldscheine der nationalen W(cid:228)hrungen. Nach ihrer Einf(cid:252)hrung werden Euro-Banknoten aller Wahrscheinlichkeit nach in beachtlichen Mengen auch au(cid:223)erhalb des Euro-Gebiets im Umlauf sein, da der Euro eine der wichtigsten W(cid:228)hrungen der Welt ist. Selbstverst(cid:228)ndlich l(cid:228)(cid:223)t sich nur schwer beurteilen, inwieweit der Euro f(cid:252)r illegale Gesch(cid:228)fte Verwen- dung finden wird. Noch schwerer l(cid:228)(cid:223)t sich voraussagen, ob die 200 EUR- und 500 EUR-Banknoten derartige Verwendungen beeinflussen werden. Wie der Herr Abgeordnete zu Recht erw(cid:228)hnt, spielen offenbar Dollar-Noten in der Schattenwirtschaft und im Drogenhandel eine wichtige Rolle, obgleich ihr Nominalwert nur begrenzt ist. Die Kommission wird in den Grenzen ihrer Zust(cid:228)ndigkeit aufmerksam verfolgen, ob nach 2001 Anzeichen einer unverh(cid:228)ltnism(cid:228)(cid:223)ig starken Verwendung von Euro-Banknoten f(cid:252)r illegale Transaktionen zu erkennen sind


title: Europaparlamentets resolution om sjunde översikten över statligt stöd i Europeiska unionen inom tillverkningsindustrin och vissa andra sektorer (KOM(1999) 148 - C5-0107/1999 - 1999/2110(COS))

eurovoc_concepts:
State aid
cultural heritage
economic development
processing industry
quality of the environment
social development

formats: pdf print

text: C 304/72 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Tisdag 18 januari 2000 uppmanar kommissionen att införa en ”resultatlista” i likhet med den som finns för den inre mark- 20. naden, som visar vilka medlemsstater som har högst respektive lägst nivå när det gäller statligt stöd. önskar att kommissionen varje år offentliggör en rapport i vilken man analyserar de statliga stödens 21. konsekvenser för konkurrenskraften, prisnivån och produktionsfaktorernas rörlighet. 22. bekräftar på nytt sin positiva inställning till statliga stöd som kan anses vara av gemensamt intresse, exempelvis inom områden som forskning och utveckling, små och medelstora företag, utbildning samt energisparande och miljöskydd; men anser att det är viktigt att kommissionen fastställer enhetliga kriterier och villkor för denna typ av statligt stöd. 23. uppmanar medlemsstaterna till att, i syfte att uppfylla målsättningarna i Kyotoprotokollet, bevilja mer stöd på områdena energisparande och miljöskydd, eftersom detta endast utgör 3 procent av allt det stöd som beviljas. uppmanar kommissionen att i högre grad än hittills granska olika former av skattemässiga åtgärder 24. som till exempel statligt stöd när det gäller dess konkurrenssnedvridande konsekvenser. uppmanar kommissionen att regelbundet informera parlamentet om det aktuella läget vad gäller 25. införandet av konkurrenspolitiken i de stater som ansökt om medlemskap i Europeiska unionen. anser att den bestående rättsliga ramen för Europeiska unionens konkurrensbestämmelser fullstän- 26. digt måste införlivas av de länder som skall erhålla medlemskap, man bör dock i enskilda fall tillämpa konkurrensbestämmelserna flexibelt under en övergångsfas, och uppmuntrar kommissionen att ge kandidatländerna tillräckligt stöd för att dessa skall kunna anpassa sina konkurrensbestämmelser. uppmanar kommissionen att inför parlamentet lägga fram en rapport om de idéer man har ang- 27. ående den framtida utformningen av konkurrenspolitikens internationella dimension. 28. förordar att Världshandelsorganisationen WTO ges en starkare roll inom den internationella kon- kurrenspolitiken och uppmanar därför rådet att ge kommissionen mandat att förhandla med målsättningen att uppnå multilaterala avtal om internationella konkurrensbestämmelser inom ramen för WTO; uppmanar samtidigt kommissionen att i strategierna för bekämpande av praxis som strider mot den fria konkurrensen och som stör handeln och investeringsverksamheten integrera enhetliga konkurrenspolitiska miniminormer och ett upprättande av oberoende konkurrensmyndigheter i alla WTO:s medlemsstater. 29. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. 11. Statligt stöd inom tillverkningsindustrin A5-0087/1999 Europaparlamentets resolution om sjunde översikten över statligt stöd i Europeiska unionen inom tillverkningsindustrin och vissa andra sektorer (KOM(1999) 148 ’ C5-0107/1999 ’ 1999/ 2110(COS)) Europaparlamentet utfärdar denna resolution 2 med beaktande av kommissionens översikt (KOM(1999) 148 2 C5-0107/1999). 2 med beaktande av kommissionens XXVIII:e rapport om konkurrenspolitiken 2 1998 (SEK(1999) 743 2 C5-0121/1999). 2 med beaktande av artiklarna 2, 6, 87, 88 och 89 samt artikel 127. 2 i EG-fördraget. 2 med beaktande av parlamentets resolution av den 19 november 1997 om första rapporten från kom- missionen om ekonomisk och social sammanhållning (KOM(1996) 542) (1). (1) EGT C 371, 8. 12. 1997, s. 89. 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 304/73 Tisdag 18 januari 2000 2 med beaktande av parlamentets resolution av den 13 november 1996 om omstrukturering och om- lokalisering av företag inom Europeiska unionen (1). 2 med beaktande av artikel 160 i arbetsordningen. 2 med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0087/1999), och av följande skäl. A. B. För att den gemensamma marknaden skall kunna fungera tillfredsställande är det väsentligt att tydliga konkurrensbestämmelser tillämpas. Enligt EG-fördraget är det huvudsakligen kommissionen som skall bedöma om ett stöd är förenligt med den gemensamma marknaden. C. Bestämmelserna i artikel 87. 2 och 87. 3 om huruvida vissa statliga stöd är förenliga med den gemen- samma marknaden skall bland annat bidra till att främja den ekonomiska och sociala utvecklingen, viktiga projekt som är av gemensamt europeiskt intresse, utvecklingen av vissa näringsgrenar och kulturen, bevarandet av det kulturella arvet och kvaliteten på miljön. D. Det totala årliga stöd som EU:s medlemsstater utbetalade till de berörda sektorerna uppgick i genom- snitt till 95 miljarder euro för perioden 1995-1997 och stödet till tillverkningsindustrin utgör ungefär 40 procent av detta belopp. E. Det årliga stöd som medlemsstaterna utbetalade både när det gäller det totala stödet och stödet till tillverkningsindustrin minskade väsentligt jämfört med den föregående perioden 1993-1995 (en redu- cering med 13 procent för det totala stödet och en minskning från 3,8 procent till 2,6 procent uttryckt i procent av förädlingsvärdet för tillverkningsindustrin). F. Den noterade reduceringen av stödet beror dock nästan uteslutande på minskat stöd till de nya tyska delstaterna. G. Det statliga stödet per capita visar på stora skillnader mellan medlemsstaterna även om de håller på att minska, och dessa skillnader beror åtminstone delvis på ländernas olika ekonomiska cykler och struk- turer. H. Det statliga stödet per capita inom tillverkningsindustrin är störst i Italien, de nya tyska delstaterna (på grund av de nödvändiga anpassningsåtgärderna som ännu inte är helt avslutade) och Irland, men Irland är det land som får mest stöd om man lägger ihop det nationella stödet och gemenskapsstödet. I. Genom artiklarna 7 respektive 28 i rådets förordning (EG) nr 994/98 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd (2) och nr 659/99 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (3) inrättas ”en rådgivande kommitté för statligt stöd” bestående av företrädare för medlemsstaterna och med en före- trädare för kommissionen som ordförande. Företrädare för Europaparlamentet ges emellertid inte tillträde till denna kommitté. J. Kommissionen har genom rådets ovannämnda förordning EG nr 994/98 fått befogenhet att definiera reglerna för undantag av vissa slag av stöd inom ramen för artiklarna 1 och 2 i detta direktiv. K. Det finns många olika sorters statliga stöd och alla behandlas inte i kommissionens översikt. Allmänna kommentarer om statligt stöd 1. Parlamentet anser att en effektiv konkurrenspolitik är en nödvändig förutsättning för att den inre marknaden och den ekonomiska och monetära unionen skall kunna fungera tillfredsställande; medger att kontrollen av statligt stöd utgör en viktig aspekt av konkurrenspolitiken och stödjer därför det arbete som kommissionen utfört på det här området och som innebär en betydlig förbättring av kontrollinstrumenten. (1) EGT C 362, 2. 12. 1996, s. 147. (2) EGT L 142, 14. 5. 1998, s. 1. (3) EGT L 83, 27. 3. 1999, s. 1. C 304/74 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Tisdag 18 januari 2000 2. betonar emellertid att statligt stöd enligt artikel 87. 2 och 87. 3 i EG-fördraget under vissa förutsätt- ningar är förenligt med den gemensamma marknaden; i artikel 87. 3 e föreskrivs också att rådet genom beslut, på förslag av kommissionen, kan specificera andra kategorier av stöd som kan vara förenliga med den inre marknaden; uppmanar rådet att i större utsträckning låta parlamentet delta i alla beslut i lagstift- ningsförfarandet och föreslår att man vid nästa regeringskonferens skall införa att beslut som grundar sig på dessa artiklar skall fattas enligt medbeslutandeförfarandet med kvalificerad majoritet. 3. betonar att statliga stödåtgärder kommer att vara nödvändiga för att främja de övergripande syftena med EG-fördraget, inklusive de som formuleras i artikel 6 (hållbar utveckling), artikel 16 (tjänster av all- mänt intresse) och artikel 158 (ekonomisk och social sammanhållning). 4. varnar särskilt för att statligt stöd kan ha en skadlig inverkan när det gäller att stimulera omlokaliser- ing av företag från en medlemsstat till en annan, vilket kan leda till att företagen bedriver ”subventions- shopping”, utan att detta tillför EU:s allmänna mål något mervärde. 5. begär att den nya inriktning av kontrollen av stöd som följer av rådets ovannämnda förordning (EG) nr 994/98 utnyttjas för att i högre grad se till att framtida rättsliga bestämmelser om statligt stöd och förfaranden uppfyller kravet på effektivitet. 6. önskar att parlamentet skall få fullständig information om arbetet med att anta förordningar om att kategorier av stöd skall undantas från informationsskyldigheten i enlighet med artikel 88. 3 i EG-fördraget (gruppundantag); insisterar i detta sammanhang på att parlamentet regelbundet skall informeras om de yttranden som den rådgivande kommittén för statligt stöd avger och om medlemsstaternas eventuella avvi- kande meningar. anser att det är nödvändigt att i framtiden fastställa mekanismer för att garantera att stödet används i 7. de särskilda syften för vilka tillstånd har givits. 8. efterlyser avskaffandet av olagligt statligt stöd som beviljas inom EU och beklagar den höga nivån på olagligt statligt stöd i vissa medlemsstater; anser att sådant olagligt stöd på ett orättvist sätt gynnar motta- garföretagen och snedvrider konkurrensen, vilket leder till en ineffektiv och oekonomisk allokering av knappa resurser. 9. är medvetet om de personalproblem som finns inom generaldirektoratet för konkurrens vad gäller att klara av de nuvarande och framtida arbetsuppgifterna; anser det nödvändigt att otillräckligt utnyttjade resurser tas i bruk, att personalstrukturen ses över och att resurser omfördelas inom kommissionen så att generaldirektoratet för konkurrens kan fungera tillfredsställande. Allmänna kommentarer om den sjunde översikten 10. välkomnar den sjunde översikten över statligt stöd i EU och även det faktum att den nu publiceras årligen; uppskattar att generaldirektoratet för konkurrens på sin webbplats tillhandahåller allmän och mål- relaterad information till allmänheten; önskar emellertid att omfattningen av och kvaliteten på de tjänster som erbjuds medborgarna via Internet skulle vidareutvecklas. 11. beklagar att informationen om statligt stöd för det mesta är mycket kortfattad och varken innehåller tillräckligt med detaljer om stödets syften, de berörda sektorerna eller de företag som mottar stödet; denna detaljerade information behövs för att man skall kunna genomföra en tillfredsställande politisk utvärdering. 12. noterar att de siffror som presenteras inte återger allt statligt stöd, särskilt när det gäller kontrakt för forskning och utveckling för militära syften samt forskning och utveckling inom kärnenergisektorn, och att detta ur politisk synvinkel är en allvarlig brist som måste rättas till så snabbt som möjligt. 13. uppmanar därför kommissionen att, med tanke på de olika bristerna i den information som över- sikten innehåller, i nära samarbete med medlemsstaterna övervaka möjligheterna att förbättra kvaliteten på information i tid till den nionde översikten; kräver att medlemsstaterna tillhandahåller alla obligatoriska uppgifter i tid och att de för fullständiga register över statligt stöd som beviljats. 14. välkomnar att översikten för första gången behandlar särskilda skattesystem som statligt stöd och uppmanar kommissionen att i större utsträckning kontrollera medlemsstaternas skattesystem i detta avse- ende. 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 304/75 Tisdag 18 januari 2000 15. välkomnar att kommissionen, likaledes för första gången, har lagt fram en preliminär översikt över det statliga stödet till utländska direktinvesteringar i EU; delar kommissionens åsikt att sådant stöd kan driva på omlokaliseringar och därmed motverka ansträngningarna att skapa sysselsättning i EU, vill att den kommande översikten över det statliga stödet även innehåller en utvärdering av konsekvenserna av sådant stöd för företagen och sysselsättningen inom EU samt för industri- och hantverkssektorerna i mot- tagarländerna. uppmanar kommissionen att i sin verksamhet stödja stödinstrument av C- och D-typ som förut- 16. sätter att stödmottagaren betalar tillbaka pengarna eller att stödmottagaren vidtar egna aktiva åtgärder. 17. anser att det är beklagligt att antalet stöd som beviljats privata företag från fall till fall ökat kraftigt i vissa medlemsstater, eftersom detta lätt kan leda till oönskade effekter som snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. 18. betonar behovet av att i översiktens huvuddel (och inte bara i bilagan vilket nu är fallet) uppge de stödbelopp som ges genom gemenskapsprogram och gemenskapsinstrument, så att det framgår hur stort det totala statliga stödet till företagen är. 19. upprepar sitt krav på att kommissionen inom en snar framtid bör lägga fram ett förslag till ett register över statligt stöd som skall omfatta alla sorters stöd till företag, samt åtminstone uppge storleken och namnen på de företag som mottagit detta stöd; detta register bör uppdateras regelbundet 2 minst årligen 2 och offentliggöras. 20. uppmanar kommissionen att införa en ”resultatlista” i registret över statligt stöd i likhet med den som finns för den inre marknaden, som visar vilka medlemsstater som har högst respektive lägst nivå när det gäller statligt stöd. 21. uppmanar kommissionen att göra ihärdiga ansträngningar för att se till att allmänheten uppmärk- sammar registret över statligt stöd och ”resultatlistan” vad gäller statligt stöd, så att de medlemsstater som olagligt stöder sin hemmaindustri till nackdel för EU:s företag och konsumenter pekas ut; uppmanar kom- missionen att göra registret lätt åtkomligt för medborgarna och företagen inom EU via Internet. uppmanar kommissionen att i större utsträckning genomföra utvärderingar av medlemsstaternas 22. verksamhet avseende det statliga stödet med tanke på unionens övergripande syften enligt artiklarna 2 och 6 i EG-fördraget, och att denna utvärdering tas med i översikten. uppmanar vidare kommissionen att vartannat år komplettera den årliga översikten med en mer 23. grundlig överlämna en rapport till Europaparlamentet, vilken skall innehålla en grundlig ekonomisk, social och miljörelaterad utvärdering av statligt stöd (”ämnesövergripande utvärdering”); betonar i detta samman- hang behovet av att de olika enheterna inom kommissionen samarbetar närmare med att genomföra utvär- deringen av de ekonomiska följderna och övriga följder som rör statligt stöd. 24. uppmanar kommissionen att mer i detalj utveckla sin slutsats (punkt 82) att kandidatländernas efterlevnad av regelverket för statligt stöd i god tid före en anslutning är oumbärlig, eftersom det kan bli nödvändigt med särskilda bestämmelser före en anslutning och övergångsperioder efter denna, för att det i dessa länder skall kunna växa fram en ekonomisk struktur som är diversifierad, konkurrenskraftig och miljömässigt hållbar. uppmanar kommissionen att vidta effektiva åtgärder med avseende på att harmonisera reglerna för 25. återbetalning av olovligt statligt stöd. Om särskilda sektorer 26. oroar sig för storleken på det statliga stödet till bilindustrin som i motsats till den allmänna tenden- sen för statligt stöd ökade med 24 procent jämfört med den föregående perioden; undrar om detta stöd kan anses vara förenliga med artikel 6 i EG-fördraget, med tanke på det växande kapacitetsöverskottet inom denna industri och de miljörelaterade följderna av den växande bilparken. C 304/76 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Tisdag 18 januari 2000 27. anser att det är oroväckande att det stöd som beviljats sjötrafiken i vissa enskilda fall blandats ihop med det stöd som beviljats skeppsbyggnadsindustrin som faller inom fabriksindustrin och vars övre gränser fastställts i annat direktiv. uppdrar åt sin talman att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, Regionkommit- 28. tén samt till Ekonomiska och sociala kommittén. * * * 12. Statligt stöd för stålindustrin (rapport 1998) A5-0073/1999 Europaparlamentets resolution om kommissionens rapport om 1998 års genomförande av kom- missionens beslut nr 2496/96/EKSG av den 18 december 1996 om gemenskapsregler för statligt stöd till stålindustrin (gemenskapsreglerna för stöd till stålindustrin) (KOM(1999) 94 ’ C5-0104/ 1999 ’ 1999/2107(COS)) Europaparlamentet utfärdar denna resolution 2 med beaktande av kommissionens rapport (KOM(1999) 94 2 C5-0104/1999). 2 med beaktande av artikel 8 i beslut nr 2496/96/EKSG av den 18 december 1996 (1). 2 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, vilket löper ut 2002. 2 med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0073/1999), och av följande skäl. A. Föreliggande betänkande behandlar andra årets genomförande av de sjätte gemenskapsreglerna för stöd till stålindustrin. B. Även i framtiden bör påverkan av konkurrensvillkoren och allvarliga störningar av marknadsjämvikten undvikas. C. I artikel 4. c i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen stadgas att subven- tioner eller statliga stödåtgärder eller särskilda pålagor som ålagts av staterna oavsett i vilken form det sker är förbjudna. D. I bestämmelserna för beviljande av stöd till stålindustrin fastslås att undantag kan beviljas under särskilda, uttryckligen specificerade, omständigheter. 1. Parlamentet välkomnar kommissionens betänkande om genomförandet av 1998 års gemenskapsreg- ler för statligt stöd till stålindustrin, konstaterar emellertid att inte alla aspekter av stödet till stålindustrin beaktats. 2. betonar att begränsningen av statligt stöd till forsknings- och utvecklingsstöd, stöd till skydd för miljön, nedläggningsstöd och särskilt stöd till Grekland varit en förnuftig åtgärd för att förhindra att kon- kurrensen snedvrids. 3. stöder det beslut som kommissionen fattade den 9 december 1998 att i enlighet med artikel 88 i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen inleda ett förfarande på graundval av beslut nr 2496/96/EKSG. 4. uppmanar medlemsstaterna att i framtiden snabbare uppfylla sin anmälningsskyldighet. 5. är kritisk till att kommissionen vid ett flertal tillfällen och i strid med det uttryckliga förbudet i gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin, som omfattar alla former av stöd, beviljat stöd till stålföretag som inte omfattas av någon av kategorierna i gemenskapsreglerna. kräver en ingående bedömning av denna skillnad i behandling, bland annat mot bakgrund av EG- 6. domstolens beslut. (1) EGT L 338, 28. 12. 1996, s. 42