title: PERGUNTA ESCRITA E-2669/99 apresentada por Benedetto Della Vedova (TDI) à Comissão. Auxílios estatais à empresa Philipp Holzmann AG.

eurovoc_concepts:
Germany
company in difficulties
control of State aid
infringement of EU law
public works

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/99 esse facto, (cid:224) obriga(cid:231)ªo de notifica(cid:231)ªo prØvia nos termos da Directiva 98/34/CE do Parlamento Europeu e do Conselho de 22 de Junho de 1998 relativa a um procedimento de informa(cid:231)ªo no dom(cid:237)nio das normas e regulamenta(cid:231)ıes tØcnicas (3) (alterada pela Directiva 98/48/CE do Parlamento Europeu e do Conselho de 20 de Julho de 1998 (4)). (1) (2) (3) (4) JO L 298 de 17. 10. 1989. JO L 202 de 30. 7. 1997. JO L 204 de 21. 7. 1998. JO L 217 de 5. 8. 1998. (2000/C 280 E/101) PERGUNTA ESCRITA E-2669/99 apresentada por Benedetto Della Vedova (TDI) (cid:224) Comissªo Objecto: Aux(cid:237)lios estatais (cid:224) empresa Philipp Holzmann AG (12 de Janeiro de 2000) Foi anunciada a inten(cid:231)ªo do Governo alemªo de tomar uma sØrie de medidas destinadas a favorecer a reestrutura(cid:231)ªo do grupo Philipp Holzmann AG (constru(cid:231)ªo civil). Considerando que a recente comunica(cid:231)ªo da Comissªo sobre a aplica(cid:231)ªo dos artigos 87o e 88o do Tratado CE aos aux(cid:237)lios estatais sob a forma de garantias indica quais os elementos que permitem considerar as garantias estatais como «aux(cid:237)lios estatais», bem como a respectiva compatibilidade com o artigo 87o do Tratado CE; Considerando que as medidas anunciadas, emprØstimos no valor de 150 milhıes de DM e garantias no valor de 100 milhıes de DM, constituem aux(cid:237)lios estatais (em particular, aux(cid:237)lios para a recupera(cid:231)ªo e a reestrutura(cid:231)ªo, tal como foi definido nas orienta(cid:231)ıes comunitÆrias publicadas no JO C 368 de 23. 12. 1994) relevantes para efeitos de aplica(cid:231)ªo dos artigos 87o e 88o do Tratado CE; Nªo considera a Comissªo que as medidas do Governo alemªo constituem uma grave distor(cid:231)ªo da concorrŒncia na Comunidade e violam as disposi(cid:231)ıes relativas aos aux(cid:237)lios estatais contidas nos artigos 87o e 88o do Tratado CE? Tendo igualmente em conta as declara(cid:231)ıes do ComissÆrio responsÆvel pela concorrŒncia e do Governador do Banco Central Europeu sobre a «coincidŒncia» entre as ac(cid:231)ıes e as inten(cid:231)ıes de ingerŒncia estatal nos mercados e a debilidade do euro, tenciona a Comissªo tomar iniciativas destinadas a restringir os casos em que Ø poss(cid:237)vel conceder derroga(cid:231)ıes (cid:224) proibi(cid:231)ªo dos aux(cid:237)lios estatais referida no artigo 87o do Tratado CE? Em particular, nªo considera que seria oportuno tomar iniciativas destinadas a inovar, ou mesmo ultrapassar, num sentido mais restritivo as supracitadas «orienta(cid:231)ıes comunitÆrias relativas aos aux(cid:237)lios estatais de emergŒncia e (cid:224) reestrutura(cid:231)ªo concedidos a empresas em dificuldade» caracterizadas por um regime de autoriza(cid:231)ªo excessivamente genØrico e amplo? Resposta de Mario Monti em nome da Comissªo (9 de Fevereiro de 2000) A questªo de saber se as medidas adoptadas pelo Governo alemªo constituem ou nªo uma grave distor(cid:231)ªo da concorrŒncia tem que ser avaliada com base numa anÆlise pormenorizada que tenha em considera(cid:231)ªo os critØrios das Orienta(cid:231)ıes comunitÆrias dos aux(cid:237)lios estatais de emergŒncia e (cid:224) reestrutura(cid:231)ªo concedidos a empresas em dificuldade (1). Estas orienta(cid:231)ıes, que entraram em vigor em 9 de Outubro de 1999, alteram as anteriores orienta(cid:231)ıes de 1994 e prevŒem critØrios mais estritos, nomeadamente no que diz respeito (cid:224) questªo de evitar distor(cid:231)ıes desnecessÆrias da concorrŒncia e ao princ(cid:237)pio do «aux(cid:237)lio œnico» (one time, last time principle). Ap(cid:243)s um exame preliminar da notifica(cid:231)ªo, a Comissªo considerou que o aux(cid:237)lio em causa levantava dœvidas quanto (cid:224) sua compatibilidade com o mercado comum. Por conseguinte, em 18 de Janeiro de 2000, a Comissªo deu in(cid:237)cio aos procedimentos previstos com vista (cid:224) realiza(cid:231)ªo de uma investiga(cid:231)ªo aprofundada das medidas em questªo. (1) JO C 288 de 9. 10. 1999


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2623/99 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle. Lyonin, Torinon, Milanon, Veronan, Venetsian ja Triesten välisen Euroopan laajuisen rautatieyhteyden edistyminen.

eurovoc_concepts:
EU financing
European Economic Interest Grouping
France
Italy
co-financing
combined transport
common transport policy
large-scale construction
rail network
rail transport
transport infrastructure

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/27 (2000/C 330 E/029) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2617/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Britannian lammaskannan kasvun ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutukset Britannian lampaiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on lis(cid:228)(cid:228)ntynyt sen j(cid:228)lkeen kun maa liittyi Euroopan talousyhteis(cid:246)(cid:246)n ja alkoi noudattaa yhteist(cid:228) maatalouspolitiikkaa. Mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on t(cid:228)st(cid:228) kasvusta ja sen vaikutuksista luontotyyppien ja lajien runsaudelle? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 2000) Lampaiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa pysyi kohtuullisen muuttumattomana ensimm(cid:228)i- sin(cid:228) vuosina maan liitytty(cid:228) yhteis(cid:246)(cid:246)n vuonna 1973, mutta alkoi sitten v(cid:228)hitellen kasvaa 1980-luvulla lampaanlihaa koskevan j(cid:228)rjestelyn k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottamisen j(cid:228)lkeen. Kyseisen(cid:228) ajankohtana vientimahdollisuudet kehittyiv(cid:228)t merkitt(cid:228)v(cid:228)sti, kun p(cid:228)(cid:228)sy Ranskan markkinoille helpottui. Lampaiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa kasvoi vuosien 1980 ja 1993 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana 40 prosenttia. Vuonna 1993 toteutetun j(cid:228)rjestelyn uudistuksen ja tuottajakohtaisten enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)rien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottamisen seurauksena lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t pysyiv(cid:228)t vakaina, kunnes ne j(cid:228)lleen alkoivat kasvaa vuosina 1997 ja 1998 BSE-kriisin ja sit(cid:228) seuranneen lampaanlihan kysynn(cid:228)n kasvun vuoksi. Lampaiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n oletetaan v(cid:228)henev(cid:228)n vuosina 1999 ja 2000. Lampaan- ja vuohenliha-alan yhteisest(cid:228) markkinaj(cid:228)rjestelyst(cid:228) 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1989 annetun asetuk- sen (ETY) N:o 3013/89 (1) 5 d artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n Yhdistyneen kuningaskunnan mahdollisuudesta sitoa suoran tuen maksaminen lampaanlihan tuotannossa ymp(cid:228)rist(cid:246)velvoitteiden noudattamiseen. Ison-Britannian viranomaiset ovat ilmoittaneet soveltaneensa edell(cid:228) mainittua s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228)kseen yli- laiduntamisesta johtuvat ongelmat. Yhteisen maatalouspolitiikan (cid:228)skett(cid:228)isen uudistuksen yhteydess(cid:228) kysei- sen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228) on edelleen vahvistettu huomattavasti asetuksen (EY) N:o 1259/1999 3 artiklassa. My(cid:246)s yhteis(cid:246)n luonnonsuojelulains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) (2) vahvistetaan asianmukaiset puitteet sen varmistamiseksi, ett(cid:228) lampaankasvatus ei johda ekologisiin h(cid:228)iri(cid:246)ihin Natura 2000 -verkkoon kuuluvilla luonnonsuojelulli- sesti arvokkailla alueilla. (1) EYVL L 296, 14. 10. 1989. (2) Neuvoston direktiivi 79/409/ETY luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EYVL L 103, 25. 4. 1979) ja neuvoston direktiivi 92/43/ETY luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22. 7. 1992). (2000/C 330 E/030) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2623/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Lyonin, Torinon, Milanon, Veronan, Venetsian ja Triesten v(cid:228)lisen Euroopan laajuisen rautatieyhtey- den edistyminen Lyonin ja Triesten v(cid:228)lisen Euroopan laajuisen rautatieyhteyden tulisi suunnitelmien mukaan valmistua vuoteen 2010 menness(cid:228). Torinon ja Milanon v(cid:228)linen osuus valmistuu suunnitelmien mukaan vuonna 2006, Milanon ja Veronan sek(cid:228) Veronan ja Venetsian v(cid:228)liset osuudet vuonna 2008 ja Venetsian ja Triesten v(cid:228)linen osuus vuonna 2010. T(cid:228)m(cid:228) verkko on yksi nelj(cid:228)st(cid:228)toista unionin yhteisrahoituksella toteutettavasta Euroopan laajuisesta liiken- nehankkeesta. Unionin sis(cid:228)isten liikenneyhteyksien tulevan kehityksen kannalta se on yksi t(cid:228)rkeimmist(cid:228) akseleista. Se vahvistaa my(cid:246)s huomattavasti EU:n j(cid:228)senmaiden ja unioniin liittyvien Keski- ja Kaakkois- Euroopan maiden v(cid:228)lisi(cid:228) yhteyksi(cid:228). Sit(cid:228) paitsi se edesauttaa tavaroiden maantiekuljetusten aiheuttamien ymp(cid:228)rist(cid:246)ongelmien ratkaisemisessa etenkin Alppien alueella. C 330 E/28 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Eik(cid:246) komission mielest(cid:228) olisi aiheellista kiirehti(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n merkitt(cid:228)v(cid:228)n hankkeen B etenkin Lyonin ja Torinon v(cid:228)lisen osuuden B edistymist(cid:228)? Voisiko komissio selitt(cid:228)(cid:228), miksi hankkeen keskeisimm(cid:228)t osapuolet eiv(cid:228)t ole osoittaneet suurempaa innostusta hankkeen jouduttamiseen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 2000) Komissio on aina ilmaissut hyvin selv(cid:228)sti kannatuksensa suurten nopeuksien junien maantie-rautatiekulje- tushankkeelle Lyonin ja Triesten v(cid:228)lill(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) kannatus on osoitettu my(cid:246)s rahallisena tukena (noin 120 miljoonaa euroa), jota yhteis(cid:246) on my(cid:246)nt(cid:228)nyt vuodesta 1993 l(cid:228)htien eurooppalaisen taloudellisen etuyh- tym(cid:228)n (ETEY) Alpetunnelin ranskalaisten, italialaisten ja kansainv(cid:228)listen osapuolten tutkimuksiin. Puolet yhteis(cid:246)n talousarviosta my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) tuesta on osoitettu kansainv(cid:228)liselle puolelle, johon sis(cid:228)ltyv(cid:228)t my(cid:246)s geotekniset tutkimukset rajavy(cid:246)hykkeen perustunnelia varten sek(cid:228) Ranskan ja Italian verkkojen yhteentoimivuutta koskevat t(cid:228)rke(cid:228)t tutkimukset. N(cid:238)mesissa vuonna 1999 pidetyss(cid:228) Ranskan ja Italian huippukokouksessa osapuolten valtionp(cid:228)(cid:228)miehet ja hallitusten p(cid:228)(cid:228)miehet korostivat, ett(cid:228) ETEY:n tutkimukset on toteutettava aikataulun mukaisesti vuonna 2000. N(cid:228)iden tutkimusten perusteella on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tehd(cid:228) poliittinen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s hankkeen toteuttamisen my(cid:246)- hemmist(cid:228) vaiheista (perustunneli mukaan luettuna). On syyt(cid:228) todeta, ett(cid:228) valmistelevat ty(cid:246)t on jo aloitettu er(cid:228)iss(cid:228) keskeisiss(cid:228) solmukohdissa Torinon ja Triesten v(cid:228)lill(cid:228), jolle on tarkoitus rakentaa 460 kilometrin pituinen uusi rataosuus. Torinon ja Milanon sek(cid:228) Padovan ja Mestren v(cid:228)lisill(cid:228) osuuksilla rakennusty(cid:246)t on tarkoitus aloitta vuonna 2000, ja n(cid:228)iden osuuksien on tarkoitus olla k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) vuonna 2006. Komission mielest(cid:228) on eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) jo tehtyjen tutkimusten perusteella saadaan aikaan poliittinen sopimus, joka mahdollistaisi kansainv(cid:228)lisen yhteyden toteuttamisen suunnitellun aikataulun mukaisesti. (2000/C 330 E/031) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2626/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Rooman kaupungin liikennelaitoksen (ATAC) uusi suunnitelma ja saasteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)ntyminen Roomassa ja sen liikennelaitos (ATAC) tekiv(cid:228)t (cid:228)skett(cid:228)in muutoksia II ja IV kaupunginosan Rooman kaupunki liikennej(cid:228)rjestelyit(cid:228) koskevaan suunnitelmaan. T(cid:228)ss(cid:228) uudessa, julkisten liikennev(cid:228)lineiden k(cid:228)ytt(cid:228)jien voi- makkaasti vastustamassa suunnitelmassa on siirretty joitakin reittej(cid:228) kokonaan entisist(cid:228) reiteist(cid:228) poikke- aville kaduille. T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena liikenne siirtyy vilkkaaseen liikenn(cid:246)intiin huonosti sopiville kaduille ja ilmansaasteiden ja melun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n keskittyminen lis(cid:228)(cid:228)ntyy huomattavasti. Lis(cid:228)ksi Rooman kaupungin liikennelaitoksen uusi suunnitelma vaikeuttaa suuresti julkisten liikennev(cid:228)lineiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja pakottaa k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t vaihtamaan bussia kaksi tai kolme kertaa matkoilla, jotka ennen saattoi kulkea yhdell(cid:228) bussilla, ja pident(cid:228)(cid:228) n(cid:228)in my(cid:246)s matkustusaikoja huomattavasti. Pyyt(cid:228)isinkin komissiota kertomaan, 1. eiv(cid:228)tk(cid:246) edell(cid:228) mainitut toimet ole vastoin ymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantumisen ehk(cid:228)isemisen ja v(cid:228)hent(cid:228)misen yhten(cid:228)ist(cid:228)miseksi annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY (1) ja moottoriajoneuvojen ottomoottorei- toteutettavia toimenpiteit(cid:228) koskevan den kaasujen aiheuttaman ilman pilaantumisen est(cid:228)miseksi j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) annetun neuvoston direktiivin 70/220/ETY (2) sek(cid:228) sen muutosdirektiivien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228)? 2. eik(cid:246) joillakin alueilla havaittu saasteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)ntyminen riko ilmassa olevan lyijyn raja-arvosta annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 82/884/ETY?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2654/99 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Tarttuvien tautien leviämisen ehkäiseminen maahanmuuttajien keskuudessa.

eurovoc_concepts:
European social policy
competence of the Member States
disease prevention
foreign national
health control

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/89 tarjoaa vain osaratkaisun toimielinten v(cid:228)lisen terminologian yhdenmukaistamisen ongelmiin sek(cid:228) p(cid:228)(cid:228)llek- k(cid:228)isyyksiin tietosis(cid:228)ll(cid:246)ss(cid:228) ja henkil(cid:246)resurssien ja budjettivarojen k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228). Toimielinten v(cid:228)lisest(cid:228) tietokan- nasta toimielinten v(cid:228)lisen k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)skomitean aloitteesta tehdyss(cid:228) toteutettavuustutkimuksessa todettiin, ett(cid:228) ainoastaan toimielinten v(cid:228)lisell(cid:228) tietokannalla voidaan todella poistaa sis(cid:228)ll(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyyksi(cid:228) ja saavuttaa terminologiaan liittyv(cid:228)t normatiiviset tavoitteet. Vastaukset esitettyihin kysymyksiin: 1. Kyseisen hankkeen my(cid:246)t(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) aiotaan korvata yhdell(cid:228) yhteisesti hallinnoidulla keskustietokan- jossa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n useita p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isi(cid:228) tietokantoja. Tietokannan avulla on nalla nykyinen tilanne, tarkoitus v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) toimielinten nykyisi(cid:228) samansuuntaisia rakenteita ja voimavaroja ja v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)n pienemm(cid:228)t toimielimet ja virastot loisivat itse vastaavia rakenteita. Toimielinten v(cid:228)linen k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)skomitea on hyv(cid:228)ksynyt hankkeen, joten sill(cid:228) on kaikkien yhteis(cid:246)n toimielinten k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)spalve- luiden tuki. Suunnitellun yhteisen termitietokannan sijainnista ja hallinnosta ei kuitenkaan ole viel(cid:228) tehty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228). Aloite on n(cid:228)in ollen Euroopan unionin elinten k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)skeskuksen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2965/94 muuttamisesta 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2610/95 vahvistetun k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)skeskuksen teht(cid:228)v(cid:228)n mukainen. Asetuksen mukaan on tarpeen (cid:148)tiivist(cid:228)(cid:228) unionin toimielinten ja muiden elinten v(cid:228)list(cid:228) hallinnollista yhteisty(cid:246)t(cid:228) ty(cid:246)menetelmien tehostamiseksi ja kokonaiss(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen toteuttamiseksi tarpeettoman ty(cid:246)n ja taloudellisesti rasittavien rinnakkaisten rakenteiden syntymisen est(cid:228)miseksi(cid:148). 2. Hankkeen teknist(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa ohjaa toimielinten v(cid:228)linen ohjauskomitea, johon kuuluu asiantun- tijoita k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)skeskuksesta, parlamentista, neuvostosta, komission k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)spalvelusta ja yritystoiminnan p(cid:228)(cid:228)osastosta. Toteuttamista koskeva sopimus on tehty sellaisen yrityksen kanssa, jolla on huomatta- vasti kokemusta tietokantojen luomisesta. Kieli- ja terminologia-asiantuntijana toimii kieliteknologian alalla maailmanlaajuisesti tunnettu valtion tutkimuslaitos. Lis(cid:228)ksi hanketta valvoo kaikkia yhteis(cid:246)n toimielimi(cid:228), erillisvirastoja ja j(cid:228)senvaltioita edustavista terminologian ja tietotekniikan asiantuntijoista koostuva ryhm(cid:228). (2000/C 303 E/081) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2654/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Tarttuvien tautien levi(cid:228)misen ehk(cid:228)iseminen maahanmuuttajien keskuudessa Roomassa j(cid:228)rjestetyn kuudennen kansainv(cid:228)lisen seminaarin (cid:148)Kulttuuri, terveys ja maahanmuuttajat(cid:148) yhtey- dess(cid:228) annettiin viimeisimm(cid:228)t tilastotiedot San Gallicanon instituutin (Italia) muuttoliikkeit(cid:228), turismia ja trooppista ihotautioppia k(cid:228)sitelev(cid:228)lt(cid:228) ennaltaehk(cid:228)isev(cid:228)n l(cid:228)(cid:228)ketieteen osastolta. N(cid:228)iden tilastojen mukaan tarttuvat taudit ovat lis(cid:228)(cid:228)ntyneet 7 prosentista 11 prosenttiin Italiassa asuvien maahanmuuttajien keskuu- dessa. Maahanmuuttajien keskuudessa tavattujen tautien joukossa erityist(cid:228) huolta her(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) tarttuvien tautien lis(cid:228)(cid:228)ntyminen, erityisesti A-, B- ja C-hepatiittivirusten, aidsin sek(cid:228) aikaisemmin pikemminkin harvinaisten lepratapausten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kasvu. Voisiko komissio t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi kertoa, 1. eik(cid:246) sen mielest(cid:228) olisi mahdollista rahoittaa ad hoc -j(cid:228)rjestelyit(cid:228), joiden avulla voitaisiin suorittaa terveystarkastuksia t(cid:228)rkeimmill(cid:228) rajanylityspaikoilla, varsinkin kun Euroopan unionin j(cid:228)senvaltioihin muualta tulevien maahanmuuttajien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) jatkuvasti lis(cid:228)(cid:228)ntyy? 2. mink(cid:228)laisia aloitteita se on tehnyt tai aikoo tehd(cid:228), jotta tarttuvien tautien esiintymist(cid:228) Euroopan unionin j(cid:228)senvaltioihin muualta tulleiden asukkaiden keskuudessa voitaisiin ehk(cid:228)ist(cid:228) ja jotta tautien mahdollinen tarttuminen Euroopan kansalaisiin voitaisiin est(cid:228)(cid:228)? 3. aikooko se ryhty(cid:228) erityistoimiin, jotta maahanmuuttajille voitaisiin taata mahdollisuus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kansal- lisia terveyspalveluja? C 303 E/90 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Ant(cid:243)nio Vitorinon komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2000) Komissio muistuttaa Tampereella 15. (cid:129)16. lokakuuta 1999 j(cid:228)rjestetyn Eurooppa-neuvoston ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen kokouksen julistuksesta, jonka mukaan (cid:148)Euroopan unionin on varmistettava j(cid:228)senvaltioidensa alueella laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu. Heille olisi pyritt(cid:228)v(cid:228) tehokkaamman integrointipolitiikan avulla takaamaan EU:n kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin verrattavissa olevat oikeudet ja velvollisuudet. Kyseisell(cid:228) politiikalla olisi my(cid:246)s edistett(cid:228)v(cid:228) syrjim(cid:228)tt(cid:246)myytt(cid:228) talous-, yhteiskunta- ja kulttuuriel(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) sek(cid:228) kehitett(cid:228)v(cid:228) rasismin ja muukalaisvihan vastaisia toimenpi- teit(cid:228)(cid:148) (1). Komissio korostaa, ett(cid:228) puhuttaessa kolmansista maista tulevista maahanmuuttajista on syyt(cid:228) muistaa, ett(cid:228) toisistaan mm. kyseess(cid:228) ei ole yhten(cid:228)inen ryhm(cid:228) vaan joukko useita erilaisia ryhmi(cid:228), jotka eroavat oikeudellisen aseman, unionin alueella oleskelun keston, l(cid:228)ht(cid:246)maan sek(cid:228) taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen puolesta. Siksi pyrkimykset n(cid:228)hd(cid:228) (cid:148)maahanmuuttajissa(cid:148) riskiryhm(cid:228) tartuntatautien levi(cid:228)misen kannalta ovatkin ehdottomasti tuomittavia. Komissio aikoo esitt(cid:228)(cid:228) vuonna 2000 raportin maahanmuuttajien terveydentilasta. Raportti on osa v(cid:228)est(cid:246)n yleist(cid:228) terveydentilaa yhteis(cid:246)ss(cid:228) koskevaa laajempaa kokonaisuutta, johon kuuluu selvityksi(cid:228) koko v(cid:228)est(cid:246)n ja eri v(cid:228)est(cid:246)ryhmien terveydentilasta. Raportin tarkoituksena on selvitt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa oleskelevien kolmansien maiden asukkaiden terveydentilaan liittyvi(cid:228) yleisi(cid:228) suuntaviivoja. Kolmansista maista laillisesti j(cid:228)senvaltioihin tulevien maahanmuuttajien terveydentilaa valvotaan nykyisel- l(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioiden kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n nojalla. Komissio ei aio toteuttaa tilap(cid:228)istoimenpiteit(cid:228) rajanylityspaikoilla suoritettavien terveystarkastusten rahoittamiseksi. Kysymykseen, joka koskee maahanmuuttajien mahdollisuutta k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kansallisia terveyspalveluja, komissio vastaa viittaamalla asetusehdotukseen (2), jonka mukaan sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelmien soveltamisesta yhteis(cid:246)n alueella liikkuviin palkattuihin ty(cid:246)ntekij(cid:246)ihin ja heid(cid:228)n perheenj(cid:228)seniins(cid:228) 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuu 1971 annettua asetusta (EY) N:o 1408/71 (3) voitaisiin soveltaa my(cid:246)s kolmansien maiden kansalaisiin. Ehdotuk- sella pyrit(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)hinn(cid:228) siihen, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n kansalaisten tavoin my(cid:246)s unionin alueella laillisesti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset, jotka kuuluvat jonkin j(cid:228)senvaltion sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n piiriin, voisivat s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) oikeudet liikkuessaan unionin alueella ja saada etua eri kansallisten j(cid:228)rjestelmien yhten(cid:228)ist(cid:228)- mist(cid:228) koskevista yhteis(cid:246)n sosiaaliturvas(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228), joihin sis(cid:228)ltyy mm. erityinen sairaus- ja (cid:228)itiysetuuksia koskeva luku. Komissio haluaa mainita my(cid:246)s ehdotuksensa neuvoston direktiiviksi rodusta tai etnisest(cid:228) alkuper(cid:228)st(cid:228) riippumattoman yht(cid:228)l(cid:228)isen kohtelun periaatteen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta (4). Ehdotuksen mukaan yhteis(cid:246)ss(cid:228) olisi kiellett(cid:228)v(cid:228) kaikenlainen rotuun tai etniseen alkuper(cid:228)(cid:228)n perustuva v(cid:228)lit(cid:246)n tai v(cid:228)lillinen syrjint(cid:228) my(cid:246)s sosiaaliturvan alalla. Ehdotus on osa EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan (ent. 6 a artiklan) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- panoa. Aloite on parhaillaan k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) neuvostossa ja Euroopan parlamentissa. (1) Tampereen Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telmien 18 kohta. (2) EYVL C 6, 10. 1. 1998. (3) EYVL L 149, 5. 7. 1971. (4) KOM(1999) 566 lopullinen. (2000/C 303 E/082) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2688/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: EU:n ja ATK-maiden v(cid:228)liset etuuskohtelusopimukset ja niiden yhteensopivuus WTO:n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen kanssa Agence Europen 1. joulukuuta 1999 julkaiseman raportin mukaan WTO:n uusi apulaisp(cid:228)(cid:228)johtaja Miguel Rodr(cid:237)guez Mendoza on kumonnut komission v(cid:228)itteen siit(cid:228), ett(cid:228) LomØn poikkeuksella on tulevaisuus vain siin(cid:228) tapauksessa, ett(cid:228) AKT-maat hyv(cid:228)ksyv(cid:228)t EU:n ehdottamat alueelliset talouskumppanuussopimukset (REPA)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2616/99 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen. Bevillinger til miljøvenligt landbrug.

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural expenditure

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/83 (2000/C 280 E/085) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2616/99 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Bevillinger til miljłvenligt landbrug Hvilken procentandel af bevillingerne til den f(cid:230)lles landbrugspolitik er afsat til ordninger for miljłvenligt landbrug (der har til form(cid:229)l at sikre, at landbrugets aktiviteter er forenelige med bevarelse af landskaber, arter og levesteder) i hver af de 15 medlemsstater? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. februar 2000) Beskyttelse og forbedring af miljłet er et af de store m(cid:229)l i den f(cid:230)lles landbrugspolitik. Denne rolle havde den f(cid:230)lles landbrugspolitik ogs(cid:229) fłr reformen i 1999, men som fłlge af Agenda 2000 er rollen blevet endnu stłrre. For eksempel er foranstaltningerne til stłtte af landbrugerne i ugunstigt stillede omr(cid:229)der og de bestemmelser, der głr det muligt at yde direkte stłtte til landbrugere, der overholder visse miljłbe- stemmelser, af stor betydning for miljłet. Budgetudgifterne til s(cid:229)danne foranstaltninger registreres dog ikke som miljłudgifter, fordi miljłbeskyttelsen blot er Øt af m(cid:229)lene blandt mange i denne type foranstaltninger. Hvad ang(cid:229)r rene miljłforanstaltninger som fastsat i miljłbestemmelserne, der finansieres udelukkende via Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen, var udgifterne for regn- skabs(cid:229)ret 1999 p(cid:229) 1 951 mio. EUR. Dette belłb svarer til 4,93 % af de samlede udgifter for regnskabs(cid:229)ret, som var p(cid:229) 39 524 mio. EUR, og der er s(cid:229)ledes tale om en stigning p(cid:229) over 25 % i forhold til gennemsnittet i perioden 1996-1999. P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende vil det imidlertid v(cid:230)re forkert at konkludere, at det kun er denne procentdel af udgifterne til den f(cid:230)lles landbrugspolitik, der g(cid:229)r til at beskytte og forbedre miljłet. Kommissionen głr det (cid:230)rede medlem opm(cid:230)rksom p(cid:229), at EUGFL(cid:146)s finansiering af miljłforanstaltninger i landbruget medfinansieres af medlemsstaterne p(cid:229) lige fod i omr(cid:229)der uden for m(cid:229)l 1. I m(cid:229)l 1-omr(cid:229)der udgłr EU-finansieringen 75 % og medlemsstatsfinansieringen 25 %. De samlede udgifter til miljłforanstalt- ninger i landbruget er s(cid:229)ledes hłjere end EUGFL-udgifterne vist nedenfor. Hvad ang(cid:229)r udgiftsfordelingen for rene miljłforanstaltninger i de enkelte medlemsstater, er gennemsnittet for regnskabs(cid:229)rene 1996-1999 s(cid:229)ledes: Medlemsstat B DK D GR E F IRL I L NL AT P FI SE UK EUGFL, Garantisektionen 992,7 1 250 5 775 2 664 4 789 9 260 1 761,5 4 507,5 20,7 1 491,1 938 643,7 587,7 669,5 I ALT 4 002,7 39 450,8 Miljł 2,07 7,67 275,3 6,17 50,2 114,7 99,25 275,65 3,27 11,2 336,6 57,2 166,6 86,02 41,9 1 534,2 (i mio. EUR) % miljł/EUGFL 0,21 0,61 4,76 0,23 1,05 1,24 5,63 6,11 15,78 0,75 35,89 8,89 28,34 12,84 1,04 3,88


title: QUESTION ÉCRITE E-2687/99 posée par Bart Staes (Verts/ALE) à la Commission. Organigramme et financement de l'équipe de communication du président de la Commission.

eurovoc_concepts:
Community budget
President of the Commission
administration of the Institutions
communications policy
information policy

text: C 225 E/192 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (8 fØvrier 2000) La Commission considŁre que, si cela s(cid:146)avØrait nØcessaire, elle serait en mesure de procØder (cid:224) la rØcupØration des aides dØj(cid:224) versØes, conformØment (cid:224) l(cid:146)article 14 du rŁglement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalitØs d(cid:146)application de l(cid:146)article 93 du traitØ CE (1). Dans l(cid:146)immØdiat, pour les mŒmes raisons que celles exposØes dans la rØponse (cid:224) la question Øcrite E-2681/99 (2) de l(cid:146)Honorable Parlementaire, la Commission reste d(cid:146)avis que faire usage de la facultØ ouverte par l(cid:146)article 11 du rŁglement (CE) no 659/1999 prØcitØ n(cid:146)est pas pertinent au cas d(cid:146)espŁce. JO L 83 du 27. 3. 1999. (1) (2) Voir page 191. (2000/C 225 E/216) QUESTION (cid:201)CRITE E-2684/99 posØe par Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Transports aØriens (12 janvier 2000) (cid:192) quelles conditions les vols rØgionaux inter-insulaires doivent-ils satisfaire aux fins de la dØclaration d(cid:146)obligation de service public et que pense la Commission de ce type de dØclaration? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (1er fØvrier 2000) (CEE) no 2408/92 du 23 juillet 1992 Selon les dispositions de l(cid:146)article 4 du rŁglement du Conseil concernant l(cid:146)accŁs des transporteurs aØriens communautaires aux liaisons aØriennes intra-communau- taires (1), un (cid:201)tat membre peut imposer des obligations de service public sur des services aØriens rØguliers vers un aØroport desservant une zone pØriphØrique ou de dØveloppement situØe sur son territoire ou sur une liaison (cid:224) faible trafic (cid:224) destinations d(cid:146)un aØroport rØgional situØ sur son territoire, si ces liaisons sont considØrØes comme vitales pour le dØveloppement Øconomique de la rØgion dans laquelle est situØ l(cid:146)aØroport. Les liaisons desservant les (cid:238)les se prŒtent particuliŁrement bien (cid:224) l(cid:146)application de ces dispositions. En effet, les (cid:238)les apparaissent frØquemment comme des zones pØriphØriques ou de dØveloppement. De plus, il s(cid:146)agit souvent de liaisons (cid:224) faible trafic. Enfin, les liaisons dont il s(cid:146)agit sont en rŁgle gØnØrale considØrØes comme vitales pour le dØveloppement Øconomique des (cid:238)les en question. la France, L(cid:146)Espagne, imposØ des obligations de service public sur plusieurs liaisons desservant des (cid:238)les situØes dans l(cid:146)Atlantique ou dans la MØditerranØe. le Portugal et le Royaume-Uni ont, sur la base de ces dispositions, (1) JO L 240 du 24. 12. 1992. (2000/C 225 E/217) QUESTION (cid:201)CRITE E-2687/99 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: Organigramme et financement de l(cid:146)Øquipe de communication du prØsident de la Commission Le prØsident de la Commission s(cid:146)est entourØ d(cid:146)une vØritable Øquipe de communication pour transmettre son message politique. Cette stratØgie prØsente (cid:129) et ce n(cid:146)est pas un hasard (cid:129) de nombreuses similitudes avec la technique utilisØe par le premier ministre britannique. Un des conseillers de Prodi serait le secrØtaire de presse de Tony Blair. 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/193 La journaliste Dorien Presser a qualifiØ cette technique de propagande dans le journal de Volkskrant. (cid:192) son avis, le premier ministre britannique ne s(cid:146)intØresse guŁre au Parlement et (cid:224) la presse critique. Pour Blair, la dØmocratie est surtout une technique de propagande qu(cid:146)il ma(cid:238)trise (cid:224) un point qui aurait suscitØ la jalousie de Goebbels. Il s(cid:146)adresse directement au peuple (cid:224) l(cid:146)aide de stratØgies de communication ØlaborØes. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Depuis quand le prØsident de la Commission est-il assistØ par une Øquipe de communication? Qui est membre, conseiller(cid:133) de cette Øquipe de communication? Qui en dirige le fonctionnement? Comment les t(cid:226)ches ont-elles ØtØ rØparties et quel est l(cid:146)organigramme de cette Øquipe? Quel lien existe-t-il entre ses membres et la Commission europØenne? Cette Øquipe de communication dØpend-elle du Service presse et communication? Quel est le budget annuel affectØ au financement de l(cid:146)Øquipe de communication? Quels objectifs s(cid:146)est-elle fixØs dans son plan d(cid:146)action? RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (21 fØvrier 2000) Ni la Commission ni son PrØsident ne disposent d(cid:146)une «Øquipe de communication» en dehors du service Presse et Communication dont l(cid:146)organigramme est transmis directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au SecrØtariat gØnØral du Parlement. Aucun conseiller ou ancien conseiller du Premier Ministre du Royaume- Uni ne fait partie de ce service. Le service Presse et Communication, qui regroupe les fonctions de l(cid:146)ancien Service du Porte-Parole et une partie des activitØs de l(cid:146)ancienne Direction gØnØrale information, communication, culture et audiovisuel, est un service de la Commission (cid:224) l(cid:146)instar de toutes les autres directions gØnØrales. Il est dirigØ par un chef de service et placØ sous la responsabilitØ du PrØsident, tout comme le Porte-parole de la Commission qui relŁve Øgalement du service. Le financement du service Presse et Communication relŁve de la partie A du budget communautaire. Il est rØgi par les mŒmes rŁgles budgØtaires que l(cid:146)ensemble des directions gØnØrales de la Commission. L(cid:146)objectif du service Presse et Communication n(cid:146)est en aucun cas la propagande, mais bien l(cid:146)information et la communication exhaustive, transparente et ouverte sur les activitØs de la Commission. (2000/C 225 E/218) QUESTION (cid:201)CRITE P-2692/99 posØe par Ursula Stenzel (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Transformation du droit d(cid:146)usufruit en droit de propriØtØ (11 janvier 2000) Dans le cadre de la privatisation en Pologne, les biens immobiliers d(cid:146)une entreprise n(cid:146)ont bien souvent pas immØdiatement ØtØ transmis sous forme de propriØtØ privØe, mais attribuØs aux acquØreurs de l(cid:146)entreprise avec un droit lØgal d(cid:146)usufruit. Depuis lors, en Pologne, la transformation de ce droit d(cid:146)usufruit en droit de pleine propriØtØ a maintes fois ØtØ discutØe. Cette question exerce-t-elle une influence sur les nØgociations d(cid:146)adhØsion et, dans l(cid:146)affirmative, sous quelle forme? La Commission pourrait-elle, en tout Øtat de cause, indiquer quelle est la situation actuelle de la question qui n(cid:146)est Øgalement pas sans consØquences pour les entreprises de l(cid:146)Union installØes en Pologne?


title: WRITTEN QUESTION E-2615/99 by Chris Davies (ELDR) to the Commission. Agricultural subsidies and the environment.

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
common agricultural policy

text: 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/81 Answer given by Mr Verheugen on behalf of the Commission (31 January 2000) As far as grants from the Community budget are concerned the only financial instrument which Turkey can currently benefit from is the MEDA programme (Council Regulation (EC) No 1488/96 of 23 July 1996 on financial and technical measures to accompany the reform of economic and social structures in the framework of the Euro-Mediterranean partnership) (1). According to its Article 3, the MEDA regulation is based on the respect of democracy, the rule of law as well as human rights and fundamental freedoms. The violation of these principles could justify the adoption of adequate measures by the Council. In the implementation of its co-operation with Turkey, the Commission puts a particular emphasis on the respect of these principles. In its last regular report on Turkey, adopted in October 1999, the Commission made an assessment on the situation with respect to the so called Copenhagen criteria. It has concluded that Turkey does not meet for the moment these criteria in the political field. In particular the respect of freedom of religion is currently not satisfactory in Turkey. The main Christian minorities in Turkey are Greek, Armenian (recognised as minorities by the Treaty of Lausanne) and Syriac (Syrian Orthodox). The latter group, in particular, has in recent times been subject to discrimination and harassment. Other Christians include United States-origin evangelical groups, which are frequently harassed. As far as Aghia Sophia, the great church of Constantinople, is concerned, it was converted into a mosque immediately after the capture of the city in 1453. This fate was shared by many other churches, notably St Saviour in Chora which became the Kariye mosque. After the establishment of the Republic in 1923, Atat(cid:252)rk turned both churches into museums, with the result that they are freely accessible to those of any religion or none. The mosaics have been uncovered and restored, and Aghia Sophia is currently in the middle of a substantial renovation programme. (December 1999) to prepare an The Commission has been asked by the Helsinki European Council accession partnership to be adopted by the Council. In this document priorities for the fulfilling by Turkey of the Copenhagen criteria, including the political priorities, will be established. The question of freedom of religion will be raised in this framework. (1) OJ L 189, 30. 7. 1996. (2000/C 303 E/073) WRITTEN QUESTION E-2615/99 by Chris Davies (ELDR) to the Commission (12 January 2000) Subject: Agricultural subsidies and the environment What plans does the Commission have to curb the payment of subsidies which support agricultural activities shown to cause ecological damage and to encourage ecologically positive farming methods? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (28 January 2000) There are three elements at the core of the Community strategy to encourage ecologically positive farming methods. C 303 E/82 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 Council Regulation (EC) No 1259/199 of 17 May 1999 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy (1) applies to payments granted to farmers under support schemes in the framework of common market organisations. Under Article 3 Member States are obliged to take the environmental measures they consider to be appropriate (which may include support in return for agri-environmental commitments, general mandatory environmental requirements or specific environmen- tal requirements constituting a condition for direct payments). Member States shall decide on the penalties that are appropriate to the consequences of not observing these environmental requirements (e. g. reduction or cancellation of the payments granted under the market organisations). Under Article 5 money not spent due to the non respect of these environmental conditions (cid:129) as well as money saved by Member States which make use of the option to modulate direct payments (Article 4) (cid:129) will be available for reinforcing a Member State(cid:146)s budgetary envelope for ecologically positive support schemes (agri-environmental mea- sures, compensatory allowances in less favoured areas and in areas with environmental restrictions, afforestation). Council Regulation (EC) No 1257/1999 on support for rural development for the European Agricultural Guidance and Guarantee fund (2) (EAGGF) foresees targeted agri-environmental measures which are the only mandatory measures to be included in any rural development programme. By this they get a prominent role within the new rural development policy and have a particular importance in the Community(cid:146)s agri-environmental strategy. Common market organisations also foresee environmental provisions. Some of them have been strength- ened. In the new beef regime for instance, national envelopes now form a part of direct payments and may be linked to environmental conditions, and the extensification premium has become more effective by increasing the premia level and by introducing stricter environmental conditions. (1) OJ L 160, 26. 6. 1999. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999. (2000/C 303 E/074) WRITTEN QUESTION E-2619/99 by Robert Sturdy (PPE-DE) to the Commission (12 January 2000) Subject: Assistance for the British pigmeat industry The Commission has acknowledged that for a variety of reasons pig farmers in the United Kingdom are experiencing an extreme financial crisis. Will the Commission consider either of the following measures to alleviate at least some of the pressures which are forcing many farmers out of business: 1. the reintroduction of export refunds for EU pigmeat? 2. support for the UK(cid:146)s application for state aid to cover its BSE-related costs which have had a detrimental effect on the competitiveness of UK pigmeat? Can the Commission suggest other measures which the United Kingdom or the European Union may be able to take, in compliance with Community law, to help the UK(cid:146)s ailing pigmeat industry? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (31 January 2000) It is regrettable that pigmeat markets in all parts of Europe have experienced some very difficult times. However, the main reason for the poor prices is the continuous oversupply of pigmeat


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2622/99 υποβολή: Laura González Álvarez (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Οικοδομικά έργα στην κοιλάδα Bustarviejo (Ισπανία).

eurovoc_concepts:
Community of Madrid
EU financing arrangements
Spain
State aid
application of EU law
environmental impact
hotel industry
impact study
protected area
town planning

text: 24. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 303 E/83 Alhuey·ei o·ti to Hnvme·no Basi·leio e·xei epiba·lei orisme·na eunika· me·tra me ta opoi·a ayja·netai to ko·stow sfagh·w xoi·rvn. (cid:201)xoyn pragmatopoihuei· orisme·new anepi·shmew epafe·w metajy· thw Epitroph·w kai tvn bretanikv·n arxv·n prokeime·noy na syzhthuei· h morfh· endexo·menvn enisxy·sevn. Epi· toy paro·ntow o·mvw, h Epitroph· den e·xei la·bei kamia· epi·shmh koinopoi·hsh prota·sevn gia xorh·ghsh eni·sxyshw. Gia na ei·nai apodekth· mia eni·sxysh pre·pei fysika· na antapokri·netai stoyw o·royw poy kauori·zontai sth synuh·kh EK. Eidiko·tera, ua pre·pei me thn eni·sxysh na dieykoly·netai h oikonomikh· ana·ptyjh toy kla·doy. Enisxy·seiw aplv·w me proorismo· thn antista·umish emporikv·n zhmiv·n den gi·nontai kata·rxh·n dekte·w me ba·sh toyw koinotikoy·w kano·new. Sh·mera kataba·llontai epistrofe·w kata· thn ejagvgh· gia eyry· fa·sma proi¤o·ntvn xoirei·oy kre·atow, symperilam- banome·noy toy nvpoy· kai katecygme·noy kre·atow kai tvn metapoihme·nvn proi¤o·ntvn. H xorh·ghsh epistrofv·n kata· thn ejagvgh· bohua·ei se mega·lo baumo· thn eyrvpai¤kh· agora· xoirei·oy kre·atow, env· kata· to 1999 dieyko·lyne tiw ejagvge·w sxedo·n 800. 000 to·nvn xoirei·oy kre·atow prow tri·tew xv·rew. Kauv·w epikra·thse pi·esh stiw koinotike·w agore·w xoirei·oy kre·atow, h Epitroph· threi·, apo· e·toyw kai ple·on, sxetikv·w ychla· epi·peda epistrofv·n kata· thn ejagvgh·. Ei·nai alh·ueia o·ti h Epitroph· den kataba·llei ple·on idiai·tera ychlh· epistrofh· gia thn ejagvgh· nvpoy· kai katecygme·noy kre·atow prow th Rvsi·a. Entoy·toiw, oi en lo·gv ejagvge·w ejakoloyuoy·n na apolay·oyn toy kanonikoy· y·coyw epistrofv·n. Ua pre·pei na ypogrammistei· o·ti h Epitroph· ofei·lei, sto plai·sio thw politikh·w poy askei· vw prow tiw epistrofe·w, na synektima· thn periorisme·nh zh·thsh stiw ejagvgike·w agore·w, th dhmosionomikh· lito·thta, kauv·w kai posotike·w desmey·seiw poy e·xoyn analhfuei· sto plai·sio thw symfvni·aw toy Pagko·smioy Organismoy· Empori·oy. H Epitroph· e·xei syzhth·sei epaneilhmme·nvw me ta kra·th me·lh kai a·lla dynata· me·tra (p. x. th dhmioyrgi·a tamei·vn se proairetikh· ba·sh), alla· me·xri tv·ra oi ide·ew den e·tyxan idiai·terhw yposth·rijhw apo· thn pleiochfi·a tvn kratv·n melv·n. H Epitroph· ua ejakoloyuh·sei o·mvw na anapty·ssei problhmatismo· epi· toy zhth·matow aytoy·. (2000/C 303 E/075) GRAPTH ERVTHSH E-2622/99 ypobolh·: Laura González Álvarez (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Oikodomika· e·rga sthn koila·da Bustarviejo (Ispani·a) Idivtikh· epixei·rhsh proti·uetai na kataskeya·sei jenv·na sthn koila·da Bustarviejo (koino·thta Madri·thw, Ispani·a) kai pio sygkekrime·na sthn topouesi·a «Tejera», poy e·xei kataxvrhuei· sto sy·nolo· thw vw zv·nh mh katoikh·simh, eidikh·w prostasi·aw. Sy·mfvna me ton dh·marxo toy Bustarviejo, gia to e·rgo poy apotelei· idivtikh· prvtoboyli·a, e·xoyn xorhghuei· oi aparai·thtew a·deiew to·so apo· tiw dioikhtike·w arxe·w toy tome·a Periba·llontow kai Dhmosi·vn (cid:201)rgvn, o·so kai ton i·dio to Dh·mo. Entoy·toiw, me·lh organv·sevn oikolo·gvn, gynaikv·n, kynhgv·n kai ageladotro·fvn epesh·manan o·ti den e·xoyn ekponhuei· mele·tew epiptv·sevn sthn epito·pia xlvri·da kai pani·da polla· ei·dh tvn opoi·vn ei·nai prostateyo·mena• epi·shw fronoy·n o·ti h ylopoi·hsh toy e·rgoy ua e·xei sobare·w epiptv·seiw sthn koila·da, o·xi mo·non se epi·pedo aisuhtikh·w alla· kai periba·llontow dio·ti gia th lh·ch y·datow ua xrhsimopoihuei· to pota·mi h· e·na phga·di. Isxyri·zontai o·ti h lh·ch 7. 000 kybikv·n me·trvn y·datow to xro·no ua ephrea·sei th gevrgi·a, thn ageladotrofei·a kai th dasokomi·a kai o·ti ta ygra· apo·blhta perisso·tervn apo· ekato· ato·mvn synistoy·n be·baio ki·ndyno mo·lynshw toy potamoy· thw koila·daw. Lamba·nontaw ypo·ch o·ti h Oma·da Topikh·w Dra·shw LEADER thw Sierra Norte thw Koino·thtaw thw Madri·thw ua syneisfe·rei 16 ekat. pese·tew sto e·rgo ayto·, mporei· a·rage h Epitroph· na epibebaiv·sei sthn sygkekrime·nh peri·ptvsh toy en lo·gv sxedi·oy, ea·n efarmo·zetai h odhgi·a 85/337/E K (1) peri· mele·thw periballontikv·n epiptv·sevn kai h odhgi·a 92/43/E K (2) gia toyw oikoto·poyw kauv·w kai ea·n to sxe·dio symbiba·zetai me toyw periballontikoy·w sto·xoyw toy progra·mmatow LEADER; (1) (2) EE L 175 thw 5. 7. 1985, sel. 40. EE L 206 thw 22. 7. 1992, sel. 7. C 303 E/84 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 24. 10. 2000 Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Febroyari·oy 2000) H a·deia ane·gershw jenv·na gia toyw ne·oyw, sto ke·ntro a·ulhshw kai mele·thw thw fy·sevw, paraxvrh·uhke ston fore·a «Valle de los abedules S. L» apo· to Dh·mo toy Bustarviejo, apotelei· de me·row toy fake·loy poy ei·nai anagkai·ow gia na mpore·sei h oma·da topikh·w dra·shw Galsinma na prosfe·rei epixorh·ghsh sygxrhmatodotoy·menh apo· ta koinotika· tamei·a. H xorh·ghsh koinotikh·w eni·sxyshw ejarta·tai apo· to kata· po·son oi arxe·w epitre·poyn th leitoyrgi·a toy anvte·rv jenv·na thrv·ntaw o·lew tiw diata·jeiw thw nomouesi·aw efarmogh·w. H eunikh· nomouesi·a, poy apotelei· th ba·sh tvn kanonismv·n, gia thn xorh·ghsh a·deiaw ane·gershw kai leitoyrgi·aw, pre·pei na mhn parabai·nei tiw koinotike·w odhgi·ew. Stiw apaitoy·menew proy¤ poue·seiw sygkatale·getai h ypoxre·vsh ekplh·rvshw tvn o·rvn poy proble·pontai sthn e·kuesh thn opoi·a syne·taje h «Dirección General de Educacion y prevención Ambiental». An den thrhuoy·n oi en lo·gv proy¤ poue·seiw den ua xorhghuei· a·deia leitoyrgi·aw. Ypenuymi·zetai o·ti to xvrio· Bustarviejo eyri·sketai poly· plhsi·on (se apo·stash eno·w h· dy·o xiliome·trvn) thw topouesi·aw «Cuenca del Rio Lozoya y Sierra Norte, ES3110002», thn opoi·a h Ispani·a pro·teine vw topouesi·a koinotikoy· endiafe·rontow sto di·ktyo Natura 2000, sy·mfvna me thn odhgi·a 92/43/EOK toy Symboyli·oy thw 21hw Mai(cid:138)oy 1992 gia th diath·rhsh tvn fysikv·n oikoto·pvn kai thw a·griaw pani·daw kai xlvri·daw. Oi plhrofori·ew poy ape·steile to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, o·pvw kai ta epixeirh·mata tvn oikologikv·n kai loipv·n synde·smvn, poy anafe·rontai sthn erv·thsh· toy, den epitre·poyn sthn Epitroph· na sympera·nei o·ti den thrh·uhkan oi koinotike·w odhgi·ew 85/337/EOK toy Symboyli·oy thw 27hw Ioyni·oy 1985 gia thn ekti·mhsh tvn epiptv·sevn orisme·nvn dhmosi·vn kai idivtikv·n e·rgvn sto periba·llon kai 92/43/EK. (2000/C 303 E/076) GRAPTH ERVTHSH E-2625/99 ypobolh·: Cristiana Muscardini (UEN) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Koinotika· kondy·lia gia toyw seismoy·w sthn Oy·mpria Apo· ton Septe·mbrio toy 1997, opo·te h Oy·mpria eplh·gh apo· seismo·, xilia·dew ka·toikoi, oi opoi·oi lo·gv toy seismoy· e·xoyn xa·sei tiw katoiki·ew toyw, ejakoloyuoy·n na zoyn se konte·iner. H anasygkro·thsh tvn plhgeisv·n apo· toyw seismoy·w perioxv·n, ejairoyme·nvn orisme·nvn istorikv·n mnhmei·vn, den e·xei ako·mh arxi·sei, kai o plhuysmo·w, eno·cei kai toy eperxo·menoy xeimv·na, ei·nai ejairetika· kataponhme·now. H Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh e·xei proble·cei kondy·lia gia thn eni·sxysh tvn plhuysmv·n poy e·xoyn plhgei· apo· fysike·w katastrofe·w. Mporei· na anafe·rei h Epitroph·: 1. 2. 3. 4. 5. ea·n pra·gmati e·xei diaue·sei sthn italikh· kybe·rnhsh kondy·lia gia ton seismo· toy 1997; poio ei·nai to y·cow tvn enisxy·sevn aytv·n; gia poio·n skopo· proori·zontan ta en lo·gv kondy·lia; poi·a yph·rje h pragmatikh· xrh·sh tvn enisxy·sevn; ea·n skopey·ei h Epitroph· na systh·sei epitroph· e·reynaw gia ta anurv·pina dikaiv·mata prow eni·sxysin tvn plhuysmv·n poy e·xoyn plhgei· apo· toyw seismoy·w, epalhuey·ontaw o·ti ta kondy·lia poy diete·uhsan pra·gmati gia thn eni·sxysh tvn aste·gvn kai thn anoikodo·mhsh. Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (17 Febroyari·oy 2000) Me apofa·seiw thw Epitroph·w thw 4hw Aygoy·stoy 1998, gia thn tropopoi·hsh tvn apofa·sevn gia thn e·gkrish tvn eniai·vn eggra·fvn programmatismoy· gia tiw koinotike·w diarurvtike·w paremba·seiw stiw perife·reiew Marche kai Umbria sto plai·sio toy sto·xoy 5b, oi eunike·w arxe·w kai h Epitroph· kauo·risan ne·ew paremba·seiw tvn en


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2657/99 från António Campos (PSE) till kommissionen. gemensamma jordbrukspolitiken.

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
agricultural production
cereal-growing
common agricultural policy
cost-benefit analysis
economic support
farm prices
world market price

text: C 330 E/38 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (6 mars 2000) I april 1997 lade kommissionen fram ett meddelande om (cid:246)kad v(cid:228)gtrafiks(cid:228)kerhet inom EU (1), som inneh(cid:246)ll ett detaljerat handlingsprogram f(cid:246)r perioden 1997(cid:141)2001. Efter f(cid:246)rslag fr(cid:229)n parlamentet och r(cid:229)det (cid:228)r kommissionen nu i f(cid:228)rd med att f(cid:246)rbereda ytterligare ett meddelande som inneh(cid:229)ller en l(cid:228)gesrapport om handlingsprogrammet och prioriteringar f(cid:246)r framtida (cid:229)tg(cid:228)rder. Meddelandet diskuteras f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inom kommissionen och f(cid:246)rhoppningen (cid:228)r att det skall kunna f(cid:246)rel(cid:228)ggas parlamentet och r(cid:229)det mycket snart. Betr(cid:228)ffande krockkuddars tillf(cid:246)rlitlighet h(cid:228)nvisas parlamentsledamoten till tv(cid:229) direktiv om typgodk(cid:228)nnande avseende bilars krocks(cid:228)kerhet, n(cid:228)mligen Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 96/27/EG av den 20 maj 1996 om skydd f(cid:246)r passagerare i motorfordon vid sidokollision och om (cid:228)ndring av direktiv 70/156/EEG samt Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 96/79/EG av den 16 december 1996 om skydd av f(cid:246)rare och passagerare i motorfordon vid frontalkollision och om (cid:228)ndring av direktiv 70/156/EEG. Alla nya bilar skall uppfylla f(cid:246)reskrifterna i direktiven fr(cid:229)n och med oktober 1999. Vid provningen, inte minst vid frontalkolli- sionstest mot en (cid:148)f(cid:246)rskjuten deformerbar balk(cid:148) i 56 km/h, har krockkuddar p(cid:229) f(cid:246)rar- och passagerarplats visat sig vara en effektiv teknik. Direktiven inneh(cid:229)ller emellertid inga krav p(cid:229) att krockkudde m(cid:229)ste installeras, och det finns inga standarder f(cid:246)r deras funktion. I st(cid:228)llet m(cid:228)ter man decelerationskrafterna vid en krock med hj(cid:228)lp av antropometriska dockor, och krockkuddar anv(cid:228)nds f(cid:246)r att se till att den kollisionsenergi som dockan uts(cid:228)tts f(cid:246)r inte (cid:246)verstiger gr(cid:228)nser d(cid:228)r effekterna blir livshotande. Bilindustrin kommer utan tvekan att utveckla (cid:228)nnu b(cid:228)ttre krocks(cid:228)kra konstruktioner i framtiden, vilket kommer att driva p(cid:229) utvecklingen av krockkuddar ytterligare (cid:129) kanske (cid:148)intelligenta(cid:148) krockkuddar och fastsp(cid:228)nningssystem som vid en krock aktiveras innan v(cid:229)ldsp(cid:229)verkan upptr(cid:228)der och system som tar h(cid:228)nsyn till f(cid:246)rarens och passagerarens (cid:229)lder och kroppsstorlek. (1) KOM(1997) 131 slutlig. (2000/C 330 E/041) SKRIFTLIG FR¯GA E-2657/99 fr(cid:229)n Ant(cid:243)nio Campos (PSE) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: gemensamma jordbrukspolitiken Spannm(cid:229)len omfattar 12 procent av EU:s totala jordbruksproduktion och st(cid:229)r f(cid:246)r 48 procent av medlen i EUGFJ:s garantisektion. Kan kommissionen besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Hur mycket betalar EU i st(cid:246)d f(cid:246)r varje kilo producerat vete om h(cid:228)nsyn tas till alla utgifter, t. ex. exportst(cid:246)d och uttag av jordbruksmark, som h(cid:228)nger samman med EU:s politik f(cid:246)r spannm(cid:229)lsproduk- tion? 2. Vilket var medelpriset per kilo vete p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden 1997? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 februari 2000) P(cid:229) grundval av uppgifter fr(cid:229)n prognoserna f(cid:246)r vilket behov av anslag som garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket (EUGFJ) kommer att ha i budgeten f(cid:246)r (cid:229)r 2000, uppg(cid:229)r den del av kostnaderna som r(cid:246)r vete (vanligt vete och durumvete) till 6 595 miljoner euro f(cid:246)r en produktion p(cid:229) 95,5 miljoner ton, vilket inneb(cid:228)r en kostnad p(cid:229) 69 euro per producerat ton. 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/39 Det b(cid:246)r p(cid:229)pekas att i denna kostnad ing(cid:229)r direktst(cid:246)d per hektar, exportbidrag, bidrag f(cid:246)r produktion av vetest(cid:228)rkelse, samt det s(cid:228)rskilda gradvis minskande st(cid:246)det f(cid:246)r den portugisiska produktionen. I f(cid:246)rh(cid:229)llande till jordbrukarens nettoinkomst, baserad p(cid:229) interventionspriset (119,19 euro per ton) plus direktst(cid:246)den (54,34 euro), utg(cid:246)r denna kostnad cirka 40 %, vilket (cid:228)r den genomsnittliga storleksordningen f(cid:246)r samtliga jordbruksgr(cid:246)dor. V(cid:228)rldsmarknadspriset f(cid:246)r vete varierade under 1999 mellan 105 och 90 dollar per ton f(cid:246)r vanligt vete av en kvalitet som (cid:228)r j(cid:228)mf(cid:246)rbar med kvaliteten i gemenskapen, och mellan 160 och 185 dollar f(cid:246)r durumvete. (2000/C 330 E/042) SKRIFTLIG FR¯GA E-2664/99 fr(cid:229)n Proinsias De Rossa (PSE) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: Information om URBAN-programmet URBAN-programmet och URBAN-guiden har utgjort lyckade f(cid:246)rs(cid:246)k av Unionen att ta itu med djupt liggande uteslutningsproblem som r(cid:229)der i stadsomr(cid:229)den. Kan kommissionen ange huvuddragen av sina framtida planer betr(cid:228)ffande det nya URBAN-program- 1. met/URBAN-guiden? 2. 3. Vilka medel st(cid:229)r nu till programmets/guidens f(cid:246)rfogande? Vilka (cid:228)r riktlinjerna? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 februari 2000) 1. Gemenskapsinitiativet Urban och pilotprojektet Urban har utgjort viktiga delar i kommissionens f(cid:246)rs(cid:246)k att hj(cid:228)lpa medlemsstaterna att f(cid:246)rb(cid:228)ttra livskvaliteten i stadsomr(cid:229)den. Med h(cid:228)nsyn till de synpunkter som parlamentet l(cid:228)mnade under diskussionerna om reformen av strukturfonderna, har kommissionen beslutat inf(cid:246)ra ett nytt gemenskapsinitiativ f(cid:246)r stadsomr(cid:229)den som kommer att omfatta cirka 50 stads- omr(cid:229)den under perioden 2000(cid:141)2006. Den 13 oktober 1999 antog kommissionen ett f(cid:246)rslag till riktlinjer f(cid:246)r det nya Urban-initiativet (1). Dessa h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att diskuteras med parlamentet och medlemsstaterna. Kommissionen kommer att anta de slutgiltiga riktlinjerna i mars eller april 2000. Fr(cid:229)n det att riktlinjerna offentligg(cid:246)rs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning har medlemsstaterna sex m(cid:229)nader p(cid:229) sig att l(cid:228)mna in f(cid:246)rslag. Kommissionen har inte f(cid:246)r avsikt att s(cid:228)tta ig(cid:229)ng en ny omg(cid:229)ng Urban-pilotprojekt under programperioden 2000(cid:141)2006. De flesta av dem kommer emellertid inte att avslutas f(cid:246)rr(cid:228)n i slutet av (cid:229)r 2000. 2. Under progamperioden 1994(cid:141)1999 finansierade gemenskapsinitiativet Urban program i 118 stads- omr(cid:229)den. Gemenskapens totala bidrag uppgick till cirka 900 miljoner euro i 1999 (cid:229)rs priser. Mellan 1989 och 1999 gavs ytterligare 164 miljoner euro i st(cid:246)d till 59 Urban-pilotprojekt r(cid:246)rande innovativa (cid:229)tg(cid:228)rder inom Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF). ERUF:s totala bidrag till gemenskapsinitiativet Urban under perioden 2000(cid:141)2006 har fastst(cid:228)llts till 700 miljoner euro i 1999 (cid:229)rs priser. 3. Riktlinjerna hj(cid:228)lper medlemsstaterna att f(cid:246)rbereda de program som skall finansieras via Urban. De fastst(cid:228)ller gemenskapsinitiativets m(cid:229)l och principer, definierar prioriterade (cid:229)tg(cid:228)rder och urvalskriterier f(cid:246)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade stadsomr(cid:229)den samt fastst(cid:228)ller f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r f(cid:246)rberedelse, presentation och godk(cid:228)nnande av programmen. De inneh(cid:229)ller ocks(cid:229) en v(cid:228)gledande f(cid:246)rteckning (cid:246)ver st(cid:246)dber(cid:228)ttigande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r ekonomisk, social och milj(cid:246)relaterad f(cid:246)rnyelse av stadsomr(cid:229)den. (1) KOM(1999) 477 slutlig


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2687/99 från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen. Sammansättning och finansiering av kommissionsordförandens PR-grupp.

text: C 225 E/192 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 februari 2000) Kommissionen kan vid behov (cid:229)terkr(cid:228)va redan utbetalda st(cid:246)d enligt artikel 14 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter f(cid:246)r artikel 93 i EG-f(cid:246)rdraget (1). Av samma sk(cid:228)l som framf(cid:246)rts i svar p(cid:229) parlamentsledamotens skriftliga fr(cid:229)ga E-2681/99 (2) anser kommissionen fortfarande att det i dagsl(cid:228)get (cid:228)r ol(cid:228)mpligt att anv(cid:228)nda f(cid:246)rfarandet i artikel 11 i r(cid:229)dets ovann(cid:228)mnda f(cid:246)rordning i det aktuella (cid:228)rendet. (1) (2) EGT L 83, 27. 3. 1999. Se s. 191. (2000/C 225 E/216) SKRIFTLIG FR¯GA E-2684/99 fr(cid:229)n Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Flygtransporter (12 januari 2000) Vilka krav anser kommissionen att regionala flygningar mellan (cid:246)ar m(cid:229)ste uppfylla enligt f(cid:246)rklaringen om skyldigheten att tillhandah(cid:229)lla allm(cid:228)nnyttiga tj(cid:228)nster? Vilken (cid:228)r kommissionens allm(cid:228)nna (cid:229)sikt om denna typ av f(cid:246)rklaringar? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (1 februari 2000) I enlighet med artikel 4 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikf(cid:246)retags tilltr(cid:228)de till flyglinjer inom gemenskapen (1) f(cid:229)r medlemsstaterna inf(cid:246)ra allm(cid:228)n trafikplikt med avseende p(cid:229) regelbunden lufttrafik till ett ytteromr(cid:229)de eller ett utvecklingsomr(cid:229)de eller p(cid:229) en flyglinje med l(cid:229)g trafik- intensitet till en regional flygplats, om flyglinjen anses v(cid:228)sentlig f(cid:246)r den ekonomiska utvecklingen i den region d(cid:228)r flygplatsen (cid:228)r bel(cid:228)gen. Lufttrafik till (cid:246)ar (cid:228)r s(cid:228)rskilt v(cid:228)l l(cid:228)mpad f(cid:246)r till(cid:228)mpning av dessa best(cid:228)mmelser. (cid:214)ar (cid:228)r ofta ytteromr(cid:229)den eller utvecklingsomr(cid:229)den, och lufttrafiken till s(cid:229)dana (cid:246)ar pr(cid:228)glas ofta av l(cid:229)g turt(cid:228)thet, samtidigt som lufttrafiken i allm(cid:228)nhet (cid:228)r av avg(cid:246)rande betydelse f(cid:246)r (cid:246)arnas ekonomiska utveckling. Spanien, Frankrike, Portugal och F(cid:246)renade kungariket har, utg(cid:229)ende fr(cid:229)n dessa best(cid:228)mmelser, inf(cid:246)rt allm(cid:228)n trafikplikt med avseende p(cid:229) lufttrafiken till flera (cid:246)ar i Atlanten och Medelhavet. (1) EGT L 240, 24. 12. 1992. (2000/C 225 E/217) SKRIFTLIG FR¯GA E-2687/99 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: Sammans(cid:228)ttning och finansiering av kommissionsordf(cid:246)randens PR-grupp Kommissionens ordf(cid:246)rande har utsett en PR-grupp f(cid:246)r att f(cid:246)ra fram sitt politiska budskap. Denna strategi uppvisar (cid:129) inte av en slump (cid:129) flera likheter med de metoder som den brittiske premi(cid:228)rministern anv(cid:228)nder sig av. En av Prodis r(cid:229)dgivare l(cid:228)r vara Tony Blair pressekreterare. 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/193 Journalisten Dorien Presser beskrev detta arbetss(cid:228)tt i den nederl(cid:228)ndska dagstidningen de Volkskrant. Enligt artikeln struntar den brittiske premi(cid:228)rministern i b(cid:229)de parlamentet och presskritik. Demokrati (cid:228)r f(cid:246)r Blair framf(cid:246)r allt en propagandateknik. Han beh(cid:228)rskar denna teknik p(cid:229) ett s(cid:228)tt som skulle gjort Goebbels avundsjuk. Med noga utt(cid:228)nkta PR-strategier riktar han sig direkt till folket. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Sen n(cid:228)r bitr(cid:228)ds kommissionens ordf(cid:246)rande av en PR-grupp? Vem ing(cid:229)r som medlem, r(cid:229)dgivare etc. i denna grupp? Vem har det operativa ansvaret f(cid:246)r denna grupp? Hur ser PR-gruppens ansvarsf(cid:246)rdelning och sammans(cid:228)ttning ut? P(cid:229) vilket s(cid:228)tt (cid:228)r medlemmarna i gruppen knutna till kommissionen? Har PR-gruppen en sj(cid:228)lvst(cid:228)ndig st(cid:228)llning i f(cid:246)rh(cid:229)llande till presstj(cid:228)nsten? Vilken budget anv(cid:228)nds f(cid:246)r att finansiera denna PR-grupp? Vilka m(cid:229)l lyfter PR-gruppen fram i sin handlingsplan? Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 februari 2000) Varken kommissionen eller kommissionens ordf(cid:246)rande har en (cid:148)PR-grupp(cid:148), f(cid:246)rutom press- och informa- tionstj(cid:228)nsten, vars organisationsplan (cid:246)vers(cid:228)nds direkt till parlamentsledamoten och parlamentets general- sekretariat. Ingen r(cid:229)dgivare eller tidigare r(cid:229)dgivare till den brittiske premi(cid:228)rministern arbetar vid denna tj(cid:228)nst. Press- och informationstj(cid:228)nsten (cid:228)r en avdelning inom kommissionen liksom alla andra generaldirektorat. Den har (cid:246)vertagit uppgifter fr(cid:229)n den tidigare talesmannatj(cid:228)nsten och det tidigare generaldirektoratet f(cid:246)r information, kommunikation, kultur och audiovisuella medier. Tj(cid:228)nsten leds av en chef och lyder under kommissionsordf(cid:246)randen, precis som kommissionens talesman, som ocks(cid:229) tillh(cid:246)r tj(cid:228)nsten. Anslagen till press- och informationstj(cid:228)nsten (cid:229)terfinns i del A i gemenskapsbudgeten. Den omfattas av samma budgetregler som alla andra generaldirektorat och tj(cid:228)nster inom kommissionen. Det (cid:228)r absolut inte press- och informationstj(cid:228)nstens syfte att bedriva propaganda, utan den skall ge s(cid:229) utt(cid:246)mmande och (cid:246)ppen information som m(cid:246)jligt om kommissionens verksamhet. (2000/C 225 E/218) SKRIFTLIG FR¯GA P-2692/99 fr(cid:229)n Ursula Stenzel (PPE-DE) till kommissionen (11 januari 2000) ˜mne: Omvandling av nyttjander(cid:228)tt till (cid:228)gander(cid:228)tt Inom ramen f(cid:246)r privatiseringen i Polen f(cid:246)rvandlades den fasta egendom som h(cid:246)rde till ett f(cid:246)retag i m(cid:229)nga fall inte genast till privategendom, utan den som k(cid:246)pte f(cid:246)retaget fick en r(cid:228)ttslig nyttjander(cid:228)tt. Sedan dess har man flera g(cid:229)nger i Polen diskuterat om att f(cid:246)rvandla denna nyttjander(cid:228)tt till full (cid:228)gander(cid:228)tt. Kommer denna diskussion ocks(cid:229) att p(cid:229)verka anslutningsf(cid:246)rhandlingarna och om s(cid:229) (cid:228)r fallet, i vilken form? Kan kommissionen i vilket fall som helst ge uppgifter om i vilket skede denna diskussion nu befinner sig, som i sista (cid:228)ndan ocks(cid:229) kommer att p(cid:229)verka de unionsf(cid:246)retag som (cid:228)r verksamma i Polen?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2644/99 van Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) aan de Commissie. URBAN-programma.

eurovoc_concepts:
EU initiative
Structural Funds
housing
housing policy
urban area

text: C 330 E/34 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/036) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2644/99 van Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: URBAN-programma (12 januari 2000) In het kader van het URBAN-programma worden geen subsidies verstrekt voor specifieke huisvestings- programma(cid:146)s, terwijl dit een van de eerste levensbehoeften is. Is het mogelijk om subsidiºring van specifieke huisvestingsprogramma(cid:146)s in het nieuwe URBAN-programma op te nemen? Welke andere begrotingslijnen kunnen worden aangewend voor de bestrijding van de woningnood? Antwoord door de heer Barnier namens de Commissie (2 maart 2000) Huisvestingsprojecten komen niet in aanmerking voor steun uit de Structuurfondsen. Specifieke huisves- tingsprogramma(cid:146)s vallen dus niet onder het communautair initiatief voor stedelijke gebieden URBAN, dat door deze fondsen wordt gefinancierd. In bijlage I bij haar mededeling van 13 oktober 1999, waarin de ontwerprichtsnoeren voor het nieuwe communautair initiatief URBAN (1) worden vastgesteld, erkent de Commissie echter dat huisvestings- activiteiten, in bepaalde gevallen, belangrijk zijn voor de aanpak van problemen in stedelijke gebieden met het oog op een grotere sociale samenhang. Zij geeft aan dat uit de programmeringsdocumenten moet blijken dat rekening is gehouden met de huisvestingsactiviteiten, als deze een belangrijke factor zijn voor de herstructurering van het betrokken stadsdeel. De lokale, regionale of nationale autoriteiten, afhankelijk van het land, moeten de huisvestingsactiviteiten echter volledig zelf financieren, zonder bijdrage van de Structuurfondsen. (1) COM(1999) 477 def. (2000/C 330 E/037) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2646/99 van Reinhold Messner (Verts/ALE) aan de Commissie Betreft: Verbindingsweg E78-E45 Val del Cerfone (12 januari 2000) De voor het wegennet in Toscane bevoegde regionale afdeling van de ANAS (Azienda nazionale autonoma strade italiana) is voornemens een vierbaans-verbindingsweg aan te leggen tussen de E78 Grosseto-Fano en de E45 Cesena-Orte, tussen de plaatsen Le Ville (Monterchi, Arezzo) en Selci Lama (San Giustino, Perugia). fauna, Bij de projectstudies (definitieve versie van het project: 5. 2. 1999) is een milieueffectbeoordeling uitgevoerd waarbij drie mogelijke tracØs in beschouwing zijn genomen: ØØn via de vallei van de rivier de Sovara, en twee door de Cerfone-vallei. De parameters die bij de milieueffectbeoordeling een rol hebben gespeeld waren bodemgebruik, fysiek en natuurlijk stelsel, flora en begroeiing, landschappelijk aspect en geluids- hinder: lucht, klimaat, materiºle goederen, cultureel erfgoed en de wisselwerking tussen deze factoren werden daarentegen niet in aanmerking genomen, hetgeen in strijd is met artikel 3 van richtlijn 85/337/EEG (1) als gewijzigd bij richtlijn 97/11/EG (2). Dat is des te ernstiger als men bedenkt dat zich in de Cerfone-vallei een van de beroemdste kunstwerken uit de wereldgeschiedenis bevindt, nl. de Madonna del Parto van Piero della Francesca, en dat het hele gebied dat door de E78 zou worden doorkruist, gekenmerkt wordt door belangrijke kunstwerken en andere geschiedkundige elementen die in vele gevallen samenhangen met het eerder genoemde kunstwerk. De betrokken gemeenten ruziºn onderling over de keuze van het tracØ. Meent de Commissie niet dat de milieueffectbeoordeling moet worden herzien, zodat ook materiºle aspecten, cultuurgoed en de interactie met andere factoren in beschouwing worden genomen, zoals in de communautaire richtlijnen is voorgeschreven? (1) PB L 175 van 5. 7. 1985, blz. 40. (2) PB L 73 van 14. 3. 1997, blz. 5


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2661/99 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen. Udviklingslande og verdenshandel.

eurovoc_concepts:
EU aid
developing countries
liberalisation of the market
public contract
tariff negotiations

text: C 374 E/8 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/008) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2661/99 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Udviklingslande og verdenshandel De fleste udviklingslande har ikke tilstr(cid:230)kkelige menneskelige ressourcer og teknisk kapacitet til at kunne klare den nuv(cid:230)rende WTO-dagsorden og deltager ikke i den frivillige arbejdsgruppe om aftalen om statslige indkłb. Yder Kommissionen i betragtning heraf nogen form for stłtte, der kan s(cid:230)tte udviklings- landene i stand til at deltage i denne debat? (2000/C 374 E/009) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2662/99 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Liberalisering af de statslige indkłb og indvirkningerne heraf p(cid:229) udviklingslandene Har Kommissionen foretaget nogen undersłgelser, der viser, hvilken indvirkning liberalisering af de statslige indkłb vil have p(cid:229) udviklingslandene? (2000/C 374 E/010) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2663/99 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Liberalisering af de offentlige indkłb Er det i overensstemmelse med EU(cid:146)s forhandlingsmandat, n(cid:229)r EU agter at inddrage liberalisering af de offentlige indkłb under n(cid:230)ste WTO-runde? Hvordan agter Kommissionen i s(cid:229) fald (cid:129) navnlig p(cid:229) baggrund af Amsterdam-traktatens artikel 178, hvorefter EU(cid:146)s eksternepolitikker skal v(cid:230)re sammenh(cid:230)ngende og ikke błr underminere bestr(cid:230)belser p(cid:229) at hj(cid:230)lpe udviklingslande (cid:129) at forene dette m(cid:229)l med sine forpligtelser over for udviklingslandene? Hvordan vil liberaliseringen af de offentlige indkłb ifłlge Kommissionen v(cid:230)re til fordel for fattige lande, n(cid:229)r denne juridiske forpligtelse tages i betragtning? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pascal Lamy p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-2661/99, E-2662/99 og E-2663/99 (8. februar 2000) De penge, der gives ud p(cid:229) offentlige indkłb (fraregnet anskaffelser til forsvaret) tegner sig for mindst 10- 15 % af bruttonationalproduktet (BNP) i de fleste lande. Den kendsgerning, at der ikke findes nogen multilaterale bestemmelser for, hvorledes disse penge gives ud, betyder, at regeringerne kan fastholde politikker og praksis for offentlige indkłb, der indeb(cid:230)rer forskelsbehandling, og som er konkurrencefor- drejende for samhandelen. Uigennemsigtige og/eller diskriminerende offentlige indkłbsprocedurer har en skadelig indvirkning p(cid:229) landenes mere langsigtede udviklingsm(cid:229)l, fordi de er med til at stłtte ikke-konkurrencedygtige virk- somheder og til at skabe et miljł, der fłrer til korruption og bestikkelse. Dette understłttes af den empiriske forskning, der er blevet udfłrt af diverse lande og organisationer. Det forholder sig oven i kłbet s(cid:229)dan, at den handelsm(cid:230)ssige liberaliseringseffekt, der er opn(cid:229)et af Verdenshandelsorganisationen (WTO) og dens forg(cid:230)nger, Den Almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel (GATT), mindskes, fordi en v(cid:230)sentlig del af den potentielle samhandel falder uden for WTO-bestemmelsernes anvendelsesomr(cid:229)de


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2640/99 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE), Ioannis Marínos (PPE-DE) ja Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Hankkeiden toimeksiannot ja töiden toteuttamisen laatu toimielinjärjestelmän puitteissa Kreikassa.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
application of EU law
award of contract
product quality
public works
works contract

text: C 280 E/92 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 Kyseiset tapaukset kuuluvat Sveitsin siviilioikeuden soveltamisalaan, ja liikenneonnettomuuksiin sovelletaan sopimusta vihre(cid:228)st(cid:228) kortista, joka kuuluu my(cid:246)s siviilioikeuteen. Komissiolla ei ole t(cid:228)m(cid:228)n asian suhteen toimivaltaa eik(cid:228) sill(cid:228) ole valtaa k(cid:228)sitell(cid:228) vaatimuksia kolmansien maiden vakuutusyhti(cid:246)it(cid:228) vastaan n(cid:228)iss(cid:228) maissa sattuneiden onnettomuuksien seurauksena. Seitsem(cid:228)(cid:228) alakohtaista sopimusta koskevien neuvottelujen neuvotteluohjeet eiv(cid:228)t kattaneet n(cid:228)it(cid:228) kysymyk- si(cid:228), ja n(cid:228)in ollen niist(cid:228) ei voitu neuvotella. Komissio on esitt(cid:228)nyt neuvostolle neuvottelujen tuloksen (1), ja sopimukset allekirjoitettiin 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 Luxemburgissa. Euroopan parlamentin, j(cid:228)senvalti- oiden ja neuvoston on nyt ratifioitava sopimukset oman arviointinsa perusteella. Komissio on ottanut t(cid:228)m(cid:228)n kysymyksen esille Sveitsin viranomaisten kanssa laajemmissa yhteyksiss(cid:228). Se ottaa kysymyksen uudelleen esille vakuutussopimuksen sekakomitean seuraavassa kokouksessa, vaikka asia ei tarkasti ottaen kuulukaan kyseisen sopimuksen soveltamisalaan. (1) KOM(1999) 229 lopullinen. (2000/C 280 E/094) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2640/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE), Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) ja Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Hankkeiden toimeksiannot ja t(cid:246)iden toteuttamisen laatu toimielinj(cid:228)rjestelm(cid:228)n puitteissa Kreikassa Toimielinj(cid:228)rjestelm(cid:228)n puitteissa my(cid:246)nnettyjen t(cid:246)iden ja ohjelmien toimeksiantojen riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys, avoi- muuden puute ja v(cid:228)(cid:228)ristym(cid:228)t samoin kuin Kreikan tilintarkastus- ja valvontaviranomaisten puutteellinen toiminta ja kyvytt(cid:246)myys seurata asianmukaisella tavalla yhteis(cid:246)n k(cid:228)ynniss(cid:228) olevia hankkeita aiheuttavat huomattavia ongelmia. Usein hankkeiden toimeksiannoista on valitettu Euroopan komissioon, mist(cid:228) on seurannut t(cid:246)iden viiv(cid:228)stymisi(cid:228) ja joissakin tapauksissa my(cid:246)s hankkeita varten my(cid:246)nnettyjen yhteis(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen menett(cid:228)minen. Kun otetaan huomioon, ett(cid:228) suunnitteilla olevassa Kreikalle suunnatussa kolmannessa yhteis(cid:246)n tukikehyk- sess(cid:228) vuosille 2000(cid:129)2006 my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n 9 biljoonaa drakmaa erilaisten infrastruktuuri- ja kehitysohjelma- hankkeiden sek(cid:228) vuoden 2004 olympiakisoihin t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vien hankkeiden toteuttamiseen, kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin Kreikka on sis(cid:228)llytt(cid:228)nyt kansalliseen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) ja pannut t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n toimielinj(cid:228)r- jestelm(cid:228)n puitteissa teht(cid:228)vi(cid:228) sopimuksia sek(cid:228) hankkeiden ja ohjelmien toimeksiantoja koskevat yhteis(cid:246)n asetukset? 2. Mik(cid:228) on komission n(cid:228)kemys asetusten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta ja mihin toimiin se aikoo ryhty(cid:228) tapauksissa, joissa toimitaan yhteis(cid:246)n asetusten vastaisesti tai kyseisten markkinoiden toimintaolosuhteet v(cid:228)(cid:228)risty- v(cid:228)t? 3. Miss(cid:228) yhteis(cid:246)n hankkeissa erityinen valvontaneuvosto (ESPEL) on todennut puutteita Kreikassa ja miss(cid:228) niist(cid:228) on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty sakkoja ja sanktioita asiasta vastaaville tahoille? 4. Miten voidaan varmistaa toimeksiantoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n ja ty(cid:246)skentelytapojen avoimuus ja luotettavuus sek(cid:228) jotta viiv(cid:228)stymiset v(cid:228)henev(cid:228)t, yhteis(cid:246)n varoja saadaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n puutteiden korjaaminen Kreikassa, entist(cid:228) nopeammin ja hankkeiden toteuttamisen laatu paranee? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 2000) Komissio voi ilmoittaa arvoisille parlamentin j(cid:228)senille, ett(cid:228) Kreikka on jo saattanut osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n tietyt julkisia hankintoja koskevat direktiivit. N(cid:228)it(cid:228) ovat julkisia tavaranhankintoja koske- vien sopimustentekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14. kes(cid:228)kuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/36/ETY (1), julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14. kes(cid:228)kuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/37/ETY (1), julkisia palveluhankintoja koskevien 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/93 sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18. kes(cid:228)kuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/50/ ETY (2) sek(cid:228) julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenha- kumenettelyjen soveltamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten yhteensovittamisesta 21. joulukuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/665/ETY (3). Kansallisissa s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksiss(cid:228), joilla direktiivit on saatettu osaksi lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), ei n(cid:228)yt(cid:228) olevan erityisi(cid:228) ongelmia, jotka liittyisiv(cid:228)t yhdenmukaisuuteen liikenteen sek(cid:228) yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n kanssa. Sit(cid:228) vastoin on todettava, ett(cid:228) vesi- teletoiminnan julkisia hankintoja koskevien direktiivien saattamisessa osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) on edelleen merkitt(cid:228)vi(cid:228) viiv(cid:228)styksi(cid:228). N(cid:228)it(cid:228) ovat vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14. kes(cid:228)kuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/38/ETY (1) ja vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alalla toimivien yksik(cid:246)iden hankintamenettelyj(cid:228) koskevien yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen soveltamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten yhteensovittamisesta 25. helmikuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/13/ ETY (4) sek(cid:228) direktiivi 97/52/ETY (5), jolla muutetaan direktiivi(cid:228) 92/50/ETY, 93/36/ETY ja 93/37/ETY, jotta voitaisiin ottaa huomioon neuvoston hyv(cid:228)ksym(cid:228) julkisia hankintoja koskeva kansainv(cid:228)linen sopimus, joka kuuluu tullitariffeja ja kauppaa koskevaan yleissopimukseen (GATT). Kreikan viranomaiset eiv(cid:228)t ole toimittaneet komissiolle s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)stekstej(cid:228), joilla n(cid:228)m(cid:228) direktiivit saatetaan osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), ja t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio on k(cid:228)ynnist(cid:228)nyt rikkomisesta johtuvan menettelyn ja p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt saattaa asian yhteis(cid:246)n tuomioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi tiettyjen s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten osalta. ja energiahuollon, Komissio haluaa my(cid:246)s ilmoittaa parlamentin j(cid:228)senille, ett(cid:228) se valvoo julkisten hankintojen my(cid:246)nt(cid:228)misme- nettelyjen asianmukaista t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio tekee yhteisty(cid:246)t(cid:228) kansallisten viranomaisten kanssa (cid:148)pakettikokousten(cid:148) puitteissa, joilla parannetaan aiheeseen liittyvien yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen tuntemusta ja varmistetaan niiden oikea soveltaminen. Samalla komissio tutkii kante- luita ja voi k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) rikkomisesta johtuvan menettelyn, josta s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n Euroopan yhteis(cid:246)n perustamisso- pimuksen 226 artiklassa (entinen 169 artikla) ja joka koskee tapauksia, joissa kansalliset viranomaiset toimivat yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen vastaisesti. Mit(cid:228) tulee julkisten hankintojen yleisen j(cid:228)rjestelm(cid:228)n parantamiseen ja sit(cid:228) kautta yhteis(cid:246)n varojen k(cid:228)yt(cid:246)n tehostamiseen, komissio haluaa muistuttaa yhteis(cid:246)n tukikehyksest(cid:228) II jonka kautta on luotu yhteinen ohjauskomitea. T(cid:228)m(cid:228) on ehdottanut useita toimenpiteit(cid:228), joista osa on toteutettu jo jokin aika sitten. Komissio toivoo, ett(cid:228) t(cid:228)llainen uudistustoiminta nopeutuu ja ett(cid:228) tarvittavat toimenpiteet toteute- taan, jotta hankinnoista vastaavat viranomaiset my(cid:246)s todella noudattavat uudistuksia. (YTK), Yhteisesti rahoitettujen hankintojen laadun ja riippumattoman laadunvalvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n (ESPEL) toimin- nan osalta kehotamme parlamentin j(cid:228)seni(cid:228) tutustumaan vastauksiin, jotka on annettu kirjallisiin kysymyk- siin E-1912/99 (esitt(cid:228)j(cid:228) Konstantinos Hatzidakis) (6) ja E-2017/99 (esitt(cid:228)j(cid:228) Mihail Papayannakis) (7). (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) EYVL L 199, 9. 8. 1993. EYVL L 209, 24. 7. 1992. EYVL L 395, 30. 12. 1989. EYVL L 76, 23. 3. 1992. EYVL L 328, 28. 11. 1997. Katso sivu 2. Katso sivu 5. (2000/C 280 E/095) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2648/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: S(cid:228)hk(cid:246)magneettinen s(cid:228)teily Ehdotus neuvoston suositukseksi (cid:148)v(cid:228)est(cid:246)n altistumisen rajoittamisesta taajuudeltaan 0 Hz(cid:129)300 GHz oleville s(cid:228)hk(cid:246)magneettisille kentille(cid:148) (KOM(98) 268 lopull. ) julkaistiin 11. kes(cid:228)kuuta 1998. Italiassa ja erityisesti Roomassa ollaan eritt(cid:228)in tietoisia s(cid:228)hk(cid:246)magneettisen s(cid:228)teilyn aiheuttamista ongelmista osittain kansalaisten sek(cid:228) kuluttaja- ja ymp(cid:228)rist(cid:246)j(cid:228)rjest(cid:246)jen aktiivisuuden ansiosta


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2638/99 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen. Hälsosektorn och millennierundan.

eurovoc_concepts:
GATS
common commercial policy
health care system
liberalisation of the market
tariff negotiations

text: 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/87 f(cid:246)rhandlingsrunda skall ha en vittomfattande dagordning (cid:129) som inbegriper de fr(cid:229)gor som ledamoten tar upp och klarl(cid:228)ggande av f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan WTO och multilaterala milj(cid:246)avtal (cid:129) och att Internationella arbetsorganisationen (ILO) och WTO skall arbeta tillsammans f(cid:246)r att f(cid:246)ra fr(cid:229)gan om grundl(cid:228)ggande arbetsnormer fram(cid:229)t. WTO:s ministerm(cid:246)te i Seattle kunde tyv(cid:228)rr inte enas om inledande av den nya f(cid:246)rhandlingsrundan, s(cid:229) det kommer inte att g(cid:246)ras n(cid:229)gra omedelbara framsteg p(cid:229) de ovan angivna omr(cid:229)dena. Kommissionen (cid:228)r fast besluten att f(cid:246)rs(cid:246)ka f(cid:229) till st(cid:229)nd en vittomfattande f(cid:246)rhandlingsrunda, och r(cid:229)det och parlamentet st(cid:246)der detta m(cid:229)l. Vad betr(cid:228)ffar ledamotens uppfattning att WTO (cid:228)r odemokratiskt, skulle kommissionen vilja erinra om att WTO fattar sina beslut i Allm(cid:228)nna r(cid:229)det, i vilket varje WTO-medlem har en r(cid:246)st. De flesta besluten fattas genom enh(cid:228)llighet, och m(cid:229)ste m(cid:229)ste f(cid:246)ljaktligen ha varje medlems st(cid:246)d. Representanterna i Allm(cid:228)nna r(cid:229)det f(cid:246)retr(cid:228)der medlemmarnas regeringar. WTO (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte mer (cid:148)odemokratiskt(cid:148) (cid:228)n F(cid:246)renta nationerna (FN) eller andra liknande internationella organisationer. Vad g(cid:228)ller ledamotens synpunkter r(cid:246)rande tvistl(cid:246)sning, skulle kommissionen vilja p(cid:229)peka att tvistl(cid:246)sningen inom ramen f(cid:246)r WTO huvudsakligen (cid:228)r avsedd att klara ut meningsskiljaktigheter mellan WTO-medlem- mar p(cid:229) grundval av deras (cid:229)taganden. Tvistl(cid:246)sningspanelers slutsatser bidrar i princip d(cid:228)rf(cid:246)r bara till genomf(cid:246)randet av de WTO-avtal som medlemmarna har anslutit sig till enligt de regler som avses ovan. Vad betr(cid:228)ffar avtalet r(cid:246)rande handelsrelaterade immateriella r(cid:228)ttigheter (TRIP:s), medger detta inte patenter- ing av traditionella produktionsmetoder. Det ger enbart immaterialr(cid:228)ttsskydd f(cid:246)r uppfinningar som upp- fyller h(cid:229)rda krav p(cid:229) nyhet, industriell till(cid:228)mpning och nydanande karakt(cid:228)r. Kommissionen h(cid:229)ller dock med parlamentsledamoten om att WTO:s funktionss(cid:228)tt beh(cid:246)ver f(cid:246)rb(cid:228)ttras. Den lade f(cid:246)re ministerkonferensen i Seattle fram ett antal f(cid:246)rslag om (cid:246)ppenhet och offentlig kontroll av WTO, samt om andra reformer. Kommissionen (cid:228)r positivt inst(cid:228)lld till att det, s(cid:229)som f(cid:246)reslagits av de i Seattle n(cid:228)rvarande ledam(cid:246)terna av Europaparlamentet, ordnas m(cid:246)ten mellan parlamentsledam(cid:246)ter fr(cid:229)n WTO:s medlemsstater, i syfte att underl(cid:228)tta den demokratiska kontrollen av WTO:s verksamhet. Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att ta fram ytterligare f(cid:246)rslag, som den har f(cid:246)r avsikt att l(cid:228)gga fram f(cid:246)r WTO inom kort, efter samr(cid:229)d med medlemsstaterna och parlamentet. (2000/C 303 E/079) SKRIFTLIG FR¯GA E-2638/99 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: H(cid:228)lsosektorn och millennierundan (12 januari 2000) WTO:s amerikanska representant, Charlene Barshefsky, har med h(cid:228)nvisning till ministerkonferensen i Seattle understrukit att h(cid:228)lsomyndigheterna i m(cid:229)nga andra l(cid:228)nder ligger inom den offentliga sektorns ansvarsomr(cid:229)de. De amerikanska privatf(cid:246)retag som verkar inom h(cid:228)lsosektorn har d(cid:228)rf(cid:246)r sv(cid:229)rt att tr(cid:228)nga in p(cid:229) dessa marknader. Mot bakgrund av att en inst(cid:228)llning som uppmuntrar till ytterligare privatiseringar och som underl(cid:228)ttar infl(cid:246)de av utl(cid:228)ndskt kapital st(cid:229)r i direkt konflikt med syns(cid:228)tt och struktur inom den v(cid:228)lf(cid:228)rdsstat som man finner i de flesta EU-l(cid:228)nder, hur t(cid:228)nker kommissionen st(cid:228)lla sig till denna beg(cid:228)ran? Svar fr(cid:229)n Pascal Lamy p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 februari 2000) H(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rd omfattas redan av Allm(cid:228)nna tj(cid:228)nstehandelsavtalet (GATS) och kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att ing(cid:229) i de f(cid:246)rhandlingar som v(cid:228)ntas b(cid:246)rja i (cid:229)r. Gemenskapens (cid:229)taganden inom denna sektor (cid:228)r mycket begr(cid:228)nsade. C 303 E/88 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 i de kommande GATS-f(cid:246)rhandlingarna (cid:228)r inte att frammana privatisering eller en Gemenskapens m(cid:229)l allm(cid:228)n avreglering av h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rdssektorn (cid:129) eller n(cid:229)gon annan sektor d(cid:228)r konsumentintresset ing(cid:229)r i de offentligpolitiska m(cid:229)ls(cid:228)ttningarna (cid:129) och gemenskapen kommer inte att godta (cid:229)tg(cid:228)rder som skulle kunna undergr(cid:228)va dess offentligpolitiska m(cid:229)ls(cid:228)ttningar inom de tj(cid:228)nstesektorer som omfattas av GATS och som (cid:228)r helt eller delvis knutna till staten, till exempel h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rdssektorn. Kommissionen har inte f(cid:246)r avsikt att st(cid:246)dja en avreglering av h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rdssektorn som ett resultat av liberaliseringen inom ramen f(cid:246)r GATS. F(cid:246)rhandlingarna f(cid:229)r inte undergr(cid:228)va den allm(cid:228)nna tillg(cid:228)nglighet och h(cid:246)ga standard som pr(cid:228)glar medlemsstaternas h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rd eller de olika lagstiftningsmodeller som enskilda medlemsstater har antagit. ¯ andra sidan b(cid:246)r vi inte heller utesluta m(cid:246)jligheten att f(cid:246)rhandla om EU-leverant(cid:246)rers tillg(cid:229)ng till den marknadsbaserade delen av s(cid:229)dana sektorer i tredje land. (2000/C 303 E/080) SKRIFTLIG FR¯GA E-2647/99 fr(cid:229)n Armando Cossutta (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: Anbudsf(cid:246)rfarande r(cid:246)rande en tj(cid:228)nst som redan utf(cid:246)rs (12 januari 2000) Kommissionen utlyste nyligen ett anbudsf(cid:246)rfarande (1)) r(cid:246)rande uppbyggnad av en interinstitutionell termdatabas f(cid:246)r (cid:246)vers(cid:228)ttningscentrumet i Luxemburg som skall finansieras av Generaldirektoratet f(cid:246)r n(cid:228)ringsliv (f(cid:246)re detta GD III) till ett belopp av 1,5 miljoner euro. De tre st(cid:246)rsta gemenskapsinstitutionerna (r(cid:229)det, parlamentet och kommissionen) f(cid:246)rfogar redan (cid:246)ver egna termbaser (TIS, Euterpe och Eurodicautom) som (cid:228)r kopplade till varandra elektroniskt. Vid kommissionen finns till och med ett gr(cid:228)nssnitt (s(cid:229) kallad one-stop-terminology) som har utvecklats av den interna terminologtj(cid:228)nsten och som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att s(cid:246)ka efter en term i de tre ovann(cid:228)mnda baserna och ytterligare baser samtidigt (JIAMCATT, FAO, ITU etc. ) och att anv(cid:228)nda sig av s(cid:246)kmotorer p(cid:229) Internet. Av de tekniska specifikationerna framg(cid:229)r det inte klart huruvida det g(cid:228)ller att bygga upp en termbas fr(cid:229)n grunden eller helt enkelt skapa ett gemensamt gr(cid:228)nssnitt f(cid:246)r tillg(cid:229)ng till ovann(cid:228)mnda baser och att l(cid:228)gga till en godk(cid:228)nnande- och kontrollfunktion. Kan kommissionen besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Varf(cid:246)r vill kommissionen bygga upp en struktur parallellt med en som redan finns? Hur detta kan vara f(cid:246)renligt med f(cid:246)rordning (EG) nr 2610/95 (2) om (cid:228)ndring av f(cid:246)rordning (EG) nr 2965/94 (3) som bekr(cid:228)ftar vikten av att intensifiera det administrativa samarbetet mellan unionens institutioner och organ i syfte att g(cid:246)ra gemensamma besparingar och undvika extraarbete och dubbla strukturer? 2. Varf(cid:246)r t(cid:228)nker kommissionen anf(cid:246)rtro genomf(cid:246)randet och (cid:246)vervakningen av detta projekt (cid:229)t (cid:246)vers(cid:228)tt- ningscentrum, ett organ som saknar den erfarenhet och den kunskap som kr(cid:228)vs p(cid:229) terminologi- och dataomr(cid:229)det (n(cid:229)got som dess direkt(cid:246)r har erk(cid:228)nt offentligt)? (1) EGT S 163, 24. 8. 1999. (2) EGT L 268, 10. 11. 1995, s. 1. (3) EGT L 314, 7. 12. 1994, s. 1. Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 februari 2000) De tre st(cid:246)rsta EU-institutionerna har redan sina egna termdatabaser (TIS, Euterpe och Eurodicautom), men dessa (cid:228)r inte sammankopplade med varandra elektroniskt. Kommissionen har visserligen ett gr(cid:228)nssnitt som g(cid:246)r att man kan s(cid:246)ka efter en term i de tre viktigaste databaserna och ytterligare baser samtidigt (one-stop


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2649/99 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission. Aktuelle Informationen zu URBAN in Rom.

eurovoc_concepts:
EU initiative
Latium
Structural Funds
commitment of expenditure
credit
urban area

text: 16. 5. 2002 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 115 E/1 I (Mitteilungen) EUROPÄISCHES PARLAMENT SCHRIFTLICHE ANFRAGEN MIT ANTWORT (2002/C 115 E/001) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2649/99 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission Betrifft: Aktuelle Informationen zu URBAN in Rom (12. Januar 2000) Kann die Kommission in bezug auf die frühere Anfrage E-0568/99 (1) und die entsprechende Antwort von Kommissionsmitglied Wulf-Mathies vom 3. Mai 1999 folgende Fragen beantworten: 1. Wurden die Mittel infolge gehäuft auftretender Verzögerungen von der Kommission gekürzt? 2. Konnte die Stadt Rom die Verzögerungen bis Ende April abbauen und 70 % der Mittel binden, wie die Kommission vorgesehen hatte? 3. Wäre es nicht möglich, Vergleichszahlen der anderen Mitgliedstaaten vorzulegen? 4. Wie sieht die endgültige Bilanz aus? (1) ABl. C 370 vom 21. 12. 1999, S. 63. Ergänzende Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (31. Oktober 2001) Es gab in Rom im Zeitraum 1994-1999 keine Mittelkürzungen beim Programm der Gemeinschafts- initiative für städtische Gebiete (Urban). Laut der letzten Informationen der italienischen Behörden hat die Gemeinde Rom am 31. Dezember 1999 eine Mittelbindung erreicht, die der Gesamtheit des im Rahmen dieser Initiative zur Verfügung stehenden Betrages entspricht. Da die zuständigen Behörden bis 31. Dezember 2001 Zeit haben, um Zahlungen im Rahmen der Strukturfonds für diesen Programm- planungszeitraum zu tätigen, kann derzeit noch keine endgültige Bilanz für Urban vorgelegt werden. Der aktuelle Stand von Urban in den verschiedenen Mitgliedstaaten wird für den gleichen Zeitraum in der nachfolgenden Tabelle veranschaulicht. (in €) Mittelbindungen Aufhebungen von Mittelbindungen Zahlungen 16 310 343 0 10 773 350 1 382 000 − 156 000 948 000 98 793 000 − 63 000 78 492 000 34 117 000 218 147 000 0 0 6 868 429 160 074 400 68 440 647 − 512 245 47 649 453 Belgien Dänemark Deutschland Griechenland Spanien Frankreich C 115 E/2 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 16. 5. 2002 Irland Italien Luxemburg Niederlande Österreich Portugal Finnland Schweden Mittelbindungen 12 574 617 120 368 000 Aufhebungen von Mittelbindungen 0 0 Zahlungen 10 059 694 99 828 800 429 000 − 122 000 214 500 21 735 190 12 968 260 44 951 788 0 0 0 15 474 153 10 374 608 38 936 653 5 858 340 − 246 108 4 359 200 3 284 000 0 0 2 627 200 54 308 400 Vereinigtes Königreich 93 321 000 (2002/C 115 E/002) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0862/01 von Christopher Huhne (ELDR) an die Kommission (22. März 2001) Betrifft: Maul- und Klauenseuche Kann die Kommission mitteilen, in welchen Ländern G Handelspartnern der EU G derzeit eindeutige 1. Anzeichen für das Auftreten von Maul- und Klauenseuche bei Paarhufern vorliegen? 2. Wodurch wird sichergestellt, dass infiziertes Fleisch nicht in die EU eingeführt wird? Zu welchem Zeitpunkt wurde der Kommission der Ausbruch von Maul- und Klauenseuche in sie Maßnahmen gegen die drohende 3. Südafrika zuerst bekannt, und in welchem Augenblick hat Ausbreitung der Seuche verhängt? 4. Wie begründet sie die Verzögerung? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (18. Juli 2001) Die Richtlinie 72/462/EWG des Rates vom 12. Dezember 1972 zur Regelung viehseuchenrechtlicher und gesundheitlicher Fragen bei der Einfuhr von Rindern und Schweinen und von frischem Fleisch aus Drittländern (1) legt die allgemeinen viehseuchenrechtlichen Einfuhrbedingungen fest. Auf dieser Grundlage und unter Berücksichtigung des Rates des wissenschaftlichen Veterinärausschusses wurden spezielle Entscheidungen der Kommission über die Veterinärbedingungen und Veterinärbescheinigungen für diese Tiere und Fleischerzeugnisse erlassen. In der Entscheidung des Rates 79/542/EWG vom 21. Dezember 1976 wird eine Liste der Drittländer aufgestellt, aus denen die Mitgliedstaaten die Einfuhr von Rindern und Schweinen und von frischem Fleisch (2) und anderen Erzeugnissen gemäß der Richtlinie 72/462/EWG zulassen. Was die Maul- und Klauenseuche (MKS) angeht, so sind in Bezug auf Fleisch und Fleischerzeugnisse nur südamerikanische und in denen südafrikanische Länder von Bedeutung. Für Einfuhren aus in der Liste enthaltenen Ländern, entweder in einem Landesteil Maul- und Klauenseuche aufgetreten ist und/oder in denen Impfungen üblich sind, gelten bestimmte Vorschriften. Die Einfuhr von Haustieren aus diesen Ländern in die Gemeinschaft ist nicht zulässig. In der Entscheidung der Kommission 93/402/EWG vom 10. Juni 1993 zur Festlegung der veterinärrecht- lichen Bedingungen und der Veterinärzeugnisse für die Einfuhr von frischem Fleisch aus einigen südamerikanischen Ländern (3) und der Entscheidung der Kommission 1999/283/EG vom 12. April 1999 über die Veterinärbedingungen und Veterinärbescheinigungen für die Einfuhr von frischem Fleisch aus bestimmten afrikanischen Ländern (4) sind die Veterinärbedingungen und Veterinärbescheinigungen für diese Länder festgelegt