title: WRITTEN QUESTION E-2757/99 by Concepció Ferrer (PPE-DE) to the Commission. Administrative simplification.

eurovoc_concepts:
EU programme
European undertaking
administrative formalities

text: 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/105 proposals for the allocation of structural funds and the money available through the EU Action Plan on Drug Dependence is apparently allocated to large-scale professional projects with an EU dimension. Therefore, what practical support, financial or otherwise, can the Commission offer to a group of local residents who are committed to tackling this serious and growing problem? Answer given by Mr Vitorino on behalf of the Commission (15 February 2000) The Commission acknowledges the fact that local communities form an important resource in any effort to tackle the drugs problem. Perhaps the best possibility for local residents of rural East Northamptonshire to receive practical support for their activities would be to contact a national organisation like e. g. ADFAM (National Helpline for Families and Friends of Drug Users). They can share their experience with the local people and provide them with contact information on similar kinds of projects elsewhere in Europe. ADFAM is a member of a network of European Drug Helplines financed by the European Community Programme for drug prevention. This programme has been the main source of Community funding for drug prevention in 1996-2000. The programme has funded the setting up and practical work of many of these European networks as well as prevention projects with a European dimension. Many networks offer useful advice and support for local level activities. They also share information on experience on best practices in drug prevention. At the moment, the Commission is investigating possibilities to prolong the Drug Community Programme for drug prevention by two years. Information on evaluated European drug demand reduction projects is also available in the Internet through the web site of the European monitoring centre for drugs and drug addiction (http://www. emcd- da. org/). This offers a valuable tool for learning from experience of similar kinds of projects elsewhere in the Community. Innovative projects with a high degree of local community involvement are also being funded through the Community initiative employment (e. g. Integra and Youthstart). The Employment initiative aims at helping people with special difficulties in finding or keeping a suitable job. Although the Employment initiative is not drug specific, the projects funded do often have a strong preventive influence. The majority of Employment projects are coming to an end in the course of the year 2000. The preventive and innovative approach will however be pursued in the new Community initiative EQUAL for the period 2000(cid:141)2006. Project information can be found on the Employment web site www. europs. be. (2000/C 303 E/101) WRITTEN QUESTION E-2757/99 by Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Administrative simplification On 29 April 1999 the Commission submitted to the Council an action plan, which was supported by all the Member States, to improve the administrative environment for business and remove the unnecessary burdens hampering the competitiveness of European undertakings. Can the Commission say what response its initiative has received in the various Member States? What specific measures has it adopted to improve the competitiveness of undertakings? C 303 E/106 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (25 February 2000) The action plan to promote the spirit of enterprise and competitiveness approved by the Member States on 29 April 1999 does indeed state that the Commission will report on the progress made as a matter of routine. Since the Commission and Member States are in the middle of conducting this exercise the Commission will not be in a position to put forward an initial report before the Council that is to be held under the French Presidency in late 2000. It would thus be premature to carry out an initial assessment. Nevertheless, the Commission is in the process of expanding bilateral contacts in cooperation with the various Member States in order to ensure that the measures adopted are properly carried out. (2000/C 303 E/102) WRITTEN QUESTION E-2758/99 by Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: China(cid:146)s accession to the WTO A bilateral agreement was recently reached between the United States and China on the conditions for China(cid:146)s accession to the WTO. In view of the impact which that agreement may have on the European textile and garment sectors, bearing in mind that China is the leading exporter of garments and the second largest exporter of textiles, can the Commission make an assessment of the agreement(cid:146)s impact on the European textile, garment and leather sectors? What approach will the Commission take to bilateral negotiations between the European Union and China with a view to that country(cid:146)s accession to the WTO with regard to the above sectors? Answer given by Mr Lamy on behalf of the Commission (9 February 2000) The agreement reached between the United States and China concerning the latter(cid:146)s accession to the World trade organisation (WTO) reflects the bilateral position of the two parties. The final terms and conditions of China(cid:146)s accession will be determined within the WTO, notably in the working party on the protocol of accession of China. The Commission(cid:146)s understanding of the United States/China agreement in so far as it relates to the textiles and clothing sector is that the United States has accorded China the benefits of the WTO agreement on textiles and clothing ((cid:145)ATC(cid:146)) from the date of accession, including the end date of 1 January 2005 for integration of all products covered by the ATC. In addition, the United States/China agreement proposes that for a further period of four years from 1 January 2005 a special safeguard provision will be available to the United States and other WTO members in respect of imports of textiles and clothing from China. This safeguard clause closely follows the safeguard provision of the currently applicable United States/ China bilateral textiles agreement. Broadly speaking, the Commission welcomes agreement between the United States and China as a major step forward to China(cid:146)s accession to the WTO. However, the agreement deals with China(cid:146)s accession to the WTO from a United States perspective and does not cover all the priorities of the Community. There remain areas concerning China(cid:146)s accession to the WTO which need to be resolved between China and the Community in further bilateral negotiations. For textiles and clothing China is the largest supplier of the Community subject to quantitative restrictions, with imports from China running at around € 7 000 million per year. The application of the ATC to China would bring increased competition not only for European industry but also between exporters of textiles and clothing to the Community particularly in lower price ranges. China is also a very large potential market for textile and clothing industry. Exports from the Community to China, however, are in the region of € 300 million per year. A major factor in this low performance is the lack of openness of the Chinese market. Therefore the main approach of the Community for the sector will be to ensure that


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2765/99 af Raffaele Costa (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE) og Stefano Zappalà (PPE-DE) til Kommissionen. Baraldini-sagen ‐ betaling af en bøde.

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
domestic policy
political morality
politics

formats: html pdf print

text: C 225 E/202 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 regionen, eftersom Carrier i dag er en af de stłrste industrivirksomheder i Castilla-La Mancha. Ledelsens planer om flytning af produktionen bliver desuden endnu mere urimelige, n(cid:229)r man bet(cid:230)nker, at virk- somheden har en stor markedsandel og hvert (cid:229)r opn(cid:229)r betragtelige overskud. S(cid:229)vel de regionale politiske institutioner i Castilla-La Mancha (herunder regeringen og parlamentet) som det nationale spanske parlament og borgerne i Guadalajara har gennem henholdsvis udtalelser og masse- demonstrationer kr(cid:230)vet, at lukningsplanerne opgives, og at produktionen og besk(cid:230)ftigelsen opretholdes. Kommissionen bedes p(cid:229) denne baggrund besvare fłlgende: (cid:129) Finder den, at Carrier błr tage hensyn til alle de samfundsłkonomiske aspekter af sin virksomhed i Guadalajara og imłdekomme arbejdstagernes, fagforeningernes, borgernes og institutionernes krav om skrinl(cid:230)gning af lukningsplanerne? (cid:129) Vil den rette henvendelse til Carrier herom? (cid:129) Ved den, om Carrier har modtaget offentlig stłtte, herunder is(cid:230)r fra EU, som forpligter selskabet til at udvise en besk(cid:230)ftigelsesvenlig adf(cid:230)rd? (cid:129) Ved den, om Carrier i denne sag har overholdt direktiverne om information og hłring af arbejdsta- gerrepr(cid:230)sentanter og fagforeninger? (cid:129) Finder den, at denne sag (cid:129) eller den tidligere sag om Michelin (cid:129) taler for gennemfłrelse af Parlamentets forslag vedrłrende virksomhedsflytninger med henblik p(cid:229) at forhindre socialt uansvarlige beslutninger fra virksomhedsledelsers side? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (2. marts 2000) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (2000/C 225 E/229) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2765/99 af Raffaele Costa (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Guido Podest(cid:224) (PPE-DE) og Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE) til Kommissionen Om: Baraldini-sagen (cid:129) betaling af en błde (18. januar 2000) Er Kommissionens formand bekendt med Baraldini-sagen og fru Baraldinis betaling af en błde p(cid:229) 50 000 USD via den italienske regering, som Prodi dengang selv stod i spidsen for? Bortset fra, at det drejer sig om et yderst alvorligt spłrgsm(cid:229)l, skal der głres opm(cid:230)rksom p(cid:229) fłlgende: (cid:129) det italienske udenrigsministeriums budget blev manipuleret med et helt generaldirektorat i dette ministeriums formelle godkendelse uden angivelse af grunde eller form(cid:229)l; (cid:129) det italienske finanslovsforslag for 1997, en fundamental national enkelt ministeriums budget er underkastet tabel A og B herom. lov, blev manipuleret, da hvert Hvad er Kommissionens holdning i denne sag, der berłrer en medlemsstat og De Forenede Stater? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Romano Prodi (6. marts 2000) Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spłrgsm(cid:229)l, som udelukkende sorterer under de p(cid:229)g(cid:230)ldende nationale myndigheder


title: Grafische handleiding : Het europese embleem.

eurovoc_concepts:
European symbol
printing
reprography
user guide


title: PERGUNTA ESCRITA E-2745/99 apresentada por Ioannis Marínos (PPE-DE) à Comissão. Eventual infracção à legislação comunitária.

eurovoc_concepts:
Greece
directive (EU)
distributor
infringement of EU law
marketing
medical device

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/199 (2000/C 225 E/225) PERGUNTA ESCRITA E-2742/99 apresentada por Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Discrimina(cid:231)ªo no direito (cid:224) obten(cid:231)ªo do rendimento m(cid:237)nimo garantido no Luxemburgo Em 29 de Julho de 1999, o entªo ComissÆrio Padraig Flynn informava o OGBL de que tencionava encetar um processo por infrac(cid:231)ªo contra o Grªo-Ducado do Luxemburgo, ao abrigo do artigo 226o do Tratado CE, devido (cid:224) Lei de 29 de Abril de 1999 manter disposi(cid:231)ıes incompat(cid:237)veis com o direito (cid:224) igualdade de tratamento e suscept(cid:237)veis de violar o artigo 7o, no2, do Regulamento (CEE) no 1612/68 (1), relativo (cid:224) livre circula(cid:231)ªo de trabalhadores, assim como o artigo 43o do Tratado CE. Efectivamente, a nova Lei de 29 de Abril reduziu, mas nªo anulou, a exigŒncia de um per(cid:237)odo m(cid:237)nimo de residŒncia no Luxemburgo para a obten(cid:231)ªo do direito ao rendimento m(cid:237)nimo garantido, condi(cid:231)ªo que coloca os cidadªos luxemburgueses em situa(cid:231)ªo de vantagem sobre os cidadªos de outro Estado-membro residentes no Luxemburgo. Pergunto (cid:224) Comissªo se o processo anunciado chegou a ser encetado ou, em caso contrÆrio, o que vai fazer a Comissªo no sentido de fazer respeitar o direito (cid:224) livre circula(cid:231)ªo pelo Luxemburgo e fazer cumprir a legisla(cid:231)ªo comunitÆria existente neste dom(cid:237)nio. (1) JO L 257 de 19. 10. 1968, p. 2. Resposta dada pela ComissÆria Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (17 de Fevereiro de 2000) A Comissªo decidiu, em Dezembro de 1999, emitir um parecer fundamentado relativo (cid:224)s disposi(cid:231)ıes da lei luxemburguesa sobre o direito (cid:224) obten(cid:231)ªo do rendimento m(cid:237)nimo garantido que condicionam a concessªo desta presta(cid:231)ªo a um per(cid:237)odo m(cid:237)nimo de residŒncia de 5 anos no Luxemburgo. De facto, estas disposi(cid:231)ıes sªo, no parecer da Comissªo, incompat(cid:237)veis com o direito (cid:224) igualdade de tratamento enunciado nos artigos 39o e 43o (ex-artigo 48o e ex-artigo 52o) do Tratado CE, assim como no artigo 7o do Regulamento (CEE) no 1612/68 do Conselho, de 15 de Outubro de 1968, relativo (cid:224) livre circula(cid:231)ªo dos trabalhadores no interior da Comunidade (1), aos quais se refere a Sra Deputada. (1) JO L 257 de 19. 10. 1968, p. 2. (2000/C 225 E/226) PERGUNTA ESCRITA E-2745/99 apresentada por Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Eventual infrac(cid:231)ªo (cid:224) legisla(cid:231)ªo comunitÆria (18 de Janeiro de 2000) Com a Directiva 93/42/CEE do Conselho de 14. 06. 93 relativa aos dispositivos mØdicos publicada no Jornal Oficial das Comunidades Europeias (1) impıe-se ao fabricante e atØ (cid:224) coloca(cid:231)ªo no mercado, a instala(cid:231)ªo, aplica(cid:231)ªo e manuten(cid:231)ªo de um sistema de qualidade tal como estabelecido na directiva. No entanto, com a decisªo E-3/833/22-6-99 do Ministro da Saœde e Seguran(cid:231)a Social (FEK 1329/B/29-6-99) as obriga(cid:231)ıes do fabricante foram, em viola(cid:231)ªo da Directiva 93/42, estendidas (cid:224)s empresas de comercializa(cid:231)ªo destes produtos, nomeadamente a obriga(cid:231)ªo de notifica(cid:231)ªo o mais tardar no prazo de um ano a contar a partir da data de publica(cid:231)ªo da decisªo ministerial em questªo (isto Ø atØ 30-6-2000). Perante o exposto, pergunta-se (cid:224) Comissªo: (cid:129) Se hÆ infrac(cid:231)ªo (cid:224) legisla(cid:231)ªo comunitÆria; (cid:129) Que diligŒncias irÆ a Comissªo fazer junto do governo grego para anular os efeitos desfavorÆveis da disposi(cid:231)ªo em questªo. (1) JO L 169 de 12. 7. 1993, p. 1. C 225 E/200 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 Resposta dada por Erkki Liikanen em nome da Comissªo (24 de Fevereiro de 2000) A Comissªo nªo teve conhecimento da decisªo ministerial grega evocada pelo Senhor Deputado, a qual tornaria extensivas aos distribuidores as obriga(cid:231)ıes impostas aos fabricantes por for(cid:231)a da Directiva 93/42/CEE do Conselho, de 14 de Junho de 1993, relativa aos dispositivos mØdicos. EstabelecerÆ os contactos necessÆrios para recolher todos os pormenores sobre os factos denunciados e nªo deixarÆ, se se revelar adequado, de instruir o processo no (cid:226)mbito do procedimento por infrac(cid:231)ªo previsto no artigo 226o (ex-artigo 169o) do Tratado CE. (2000/C 225 E/227) PERGUNTA ESCRITA P-2752/99 apresentada por Gerhard Hager (NI) (cid:224) Comissªo (7 de Janeiro de 2000) Objecto: Fixa(cid:231)ªo do pre(cid:231)o dos livros A Comissªo Europeia estÆ a examinar uma queixa contra o sistema germano-austr(cid:237)aco de fixa(cid:231)ªo do pre(cid:231)o dos livros. Neste contexo, gostaria de colocar as seguintes perguntas (cid:224) Comissªo: 1. Considera a Comissªo que, atendendo (cid:224) utilidade que a concorrŒncia deve ter, o actual sistema transfronteiri(cid:231)o de fixa(cid:231)ªo do pre(cid:231)o dos livros Ø compat(cid:237)vel com a tarefa da Uniªo Europeia de contribuir para o desenvolvimento das suas culturas (artigo 151o do Tratado CE) e que esta tarefa deve ser colocada acima dos problemas relacionados com o direito da concorrŒncia? 2. Considera a Comissªo que os sistemas nacionais de fixa(cid:231)ªo do pre(cid:231)o dos livros, que incluem regras que tŒm em conta a problemÆtica da reimporta(cid:231)ªo, sªo compat(cid:237)veis com o direito comunitÆrio? Resposta dada pelo ComissÆrio Mario Monti em nome da Comissªo (27 de Janeiro de 2000) Em 1993, os editores alemªes e austr(cid:237)acos notificaram o sistema transfronteiras de pre(cid:231)os fixos dos livros, que vigorava na Alemanha e na `ustria. Posteriormente a essa notifica(cid:231)ªo, foram apresentadas diversas queixas relativamente a esse sistema. Com vista (cid:224) adop(cid:231)ªo de uma decisªo na matØria, a Comissªo conduziu durante vÆrios anos um vasto inquØrito ao sector do livro junto de fontes diferentes na Alemanha e na `ustria, incluindo os editores e livreiros, e efectuou uma anÆlise destes mercados. No decurso do inquØrito em curso, as partes notificantes e os autores das denœncias tiveram igualmente a oportunidade de apresentar um vasto volume de informa(cid:231)ıes sobre a situa(cid:231)ªo no mercado do livro na Comunidade. A Comissªo nªo chegou ainda ao termo da sua anÆlise sobre o processo em questªo, nªo podendo por conseguinte antecipar a decisªo virÆ eventualmente a tomar relativamente aos processos em curso. No entanto, Ø poss(cid:237)vel dar desde jÆ resposta aos aspectos gerais colocados pela questªo do Senhor Deputado. 1. A Comissªo gostaria de recordar que a tomada da sua decisªo terÆ de se processar nos termos do quadro jur(cid:237)dico em vigor, estabelecido pelo Tratado CE e tal como precisado pela jurisprudŒncia comunitÆria. Neste quadro jur(cid:237)dico, as disposi(cid:231)ıes em vigor a tomar em considera(cid:231)ªo para a avalia(cid:231)ªo dos sistemas transfronteiras de pre(cid:231)os fixos dos livros sªo as regras de concorrŒncia do artigo 81o (ex- -artigo 85o) e seguintes do Tratado CE, bem como a disposi(cid:231)ªo relativa ao dom(cid:237)nio cultural prevista no no4 do artigo 151o (ex-artigo 128o) do Tratado CE. Estas disposi(cid:231)ıes permitem uma anÆlise aprofundada de carÆcter casu(cid:237)stico, o que permite ter em conta todos os elementos pertinentes, incluindo a dimensªo cultural. As decisıes jÆ tomadas pela Comissªo no passado nesta matØria e a correspondente jurisprudŒn- cia (1) sªo ilustrativas desta abordagem. O no 4 do artigo 151o do Tratado CE obriga a Comissªo a ter em conta os aspectos culturais na sua ac(cid:231)ªo ao abrigo das restantes disposi(cid:231)ıes do Tratado CE, com vista, nomeadamente a respeitar e promover a diversidade das culturas na Comunidade. Quando aplica as disposi(cid:231)ıes do Tratado CE relativas (cid:224)


title: PREGUNTA ESCRITA E-2797/99 de Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) a la Comisión. Erradicación de la trata de mujeres en la Unión Europea.

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/111 pusiesen de manifiesto la existencia de responsabilidades ligadas a un mala utilizaci(cid:243)n de los fondos comunitarios, tenga por seguro que la Comisi(cid:243)n pedirÆ la devoluci(cid:243)n de dichos fondos. Respecto a la prevenci(cid:243)n de este tipo de accidentes en el futuro, la Comisi(cid:243)n considera que las medidas que se tomen deben basarse en el informe y en las conclusiones de la comisi(cid:243)n de investigaci(cid:243)n. (2000/C 303 E/108) PREGUNTA ESCRITA E-2797/99 de Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Erradicaci(cid:243)n de la trata de mujeres en la Uni(cid:243)n Europea (18 de enero de 2000) Segœn la Organizaci(cid:243)n Internacional para las Migraciones (OIM), anualmente mÆs de medio mill(cid:243)n de mujeres en todo el mundo son v(cid:237)ctimas de la trata de esclavos. Segœn un estudio, esta cifra estÆ en aumento. TambiØn en la Uni(cid:243)n Europea se ha planteado el problema con gravedad (cid:129)se ha tra(cid:237)do a un nœmero elevado de mujeres procedentes de los antiguos pa(cid:237)ses comunistas de Europa Central y Oriental, sobre todo con destino a BØlgica, los Pa(cid:237)ses Bajos y Alemania(cid:129). ¿QuØ nuevas acciones piensa emprender la Comisi(cid:243)n para intensificar la lucha contra la trata de mujeres? ¿Con quØ medios piensa reforzar la Comisi(cid:243)n el trabajo que se lleva a cabo a travØs de los programas DAPHNE y STOP de tal forma que tambiØn se pueda obtener un mayor provecho del valor aæadido que supone Europol? Respuesta del Sr. Vitorino en nombre de la Comisi(cid:243)n (6 de marzo de 2000) Desde 1996 la Uni(cid:243)n ha tomado varias iniciativas para prevenir y luchar contra la trata de blancas, tal como dos comunicaciones (1), una Acci(cid:243)n comœn relativa a la lucha contra la trata de seres humanos y la explotaci(cid:243)n sexual de los niæos (2) y la iniciativa Daphne y el programa STOP (3). Los progresos recientes en este Æmbito han mostrado una clara disposici(cid:243)n favorable en la Uni(cid:243)n para nuevas iniciativas. Las conclusiones del Consejo Europeo de Tampere de octubre de 1999 confirman claramente que los Jefes de Estado y Gobierno europeos desean progresar mÆs en la lucha contra la trata de seres humanos. Se menciona expl(cid:237)citamente la trata de blancas como uno de los sectores prioritarios donde es necesario establecer definiciones, incriminaciones y sanciones comunes. TambiØn se apela a los Estados miembros para que creen equipos de investigaci(cid:243)n conjuntos, incluido Europol, para luchar contra la trata de seres humanos. La Comisi(cid:243)n, por su lado, se propone presentar propuestas detalladas para aproximar las disposiciones penales de los Estados miembros relativas a la trata de seres humanos y a la explotaci(cid:243)n sexual de los niæos. Las propuestas tambiØn incluirÆn la cuesti(cid:243)n de los permisos de residencia temporales para las v(cid:237)ctimas que estØn dispuestas a presentar pruebas ante los tribunales. La Comisi(cid:243)n tambiØn elaborarÆ una propuesta de renovaci(cid:243)n del programa STOP para cubrir los aæos 2001-2005. La propuesta aprovecharÆ los progresos y experiencias adquiridos en este Æmbito desde la adopci(cid:243)n del programa STOP en 1996. La propuesta para un nuevo programa STOP tambiØn incluirÆ la apertura del programa a solicitantes de todos los pa(cid:237)ses candidatos. Esto permitirÆ que los proyectos sean desarrollados por los socios de estos pa(cid:237)ses, y permitirÆ por tanto una participaci(cid:243)n mayor que la actual. Europol ha participado en mÆs proyectos al amparo del programa STOP y puede darles valor aæadido aportando su experiencia. Europol desempeæarÆ ciertamente un papel importante en la lucha contra la trata de seres humanos a escala europea en el futuro. AdemÆs, el recientemente adoptado programa Daphne (4) (2000-2003), sucesor de la iniciativa Daphne, continuarÆ apoyando la lucha contra todas las formas de violencia contra mujeres y niæos. El programa estÆ concebido en funci(cid:243)n de las v(cid:237)ctimas, y su finalidad principal es apoyar proyectos organizados por C 303 E/112 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 organizaciones no gubernamentales (ONG). En especial, apoya diversos proyectos que ayudan a las mujeres y a los niæos v(cid:237)ctimas de la trata de seres humanos. El programa Daphne estÆ abierto a organizadores de los pa(cid:237)ses candidatos, que aumentarÆn su efecto en la lucha contra la plaga del trÆfico. AdemÆs, la Comisi(cid:243)n tambiØn continuarÆ participando en los trabajos realizados contra la trata de seres humanos en diversos foros internacionales tales como las Naciones Unidas (proyecto de convenio sobre la delincuencia organizada transnacional y protocolos adicionales, incluyendo uno sobre la trata de seres humanos), el grupo de los ocho pa(cid:237)ses mÆs industrializados (G8) y la Organizaci(cid:243)n de Seguridad y Cooperaci(cid:243)n Europea (OSCE). (1) COM(96) 567 final y COM(98) 726 final. (2) DO L 63 de 4. 3. 1997. (3) DO L 322 de 12. 12. 1996. (4) DO L 34 de 9. 2. 2000. (2000/C 303 E/109) PREGUNTA ESCRITA E-2800/99 de Ingo Friedrich (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Publicaci(cid:243)n comercial del Diario Oficial de las Comunidades Europeas La Comisi(cid:243)n Europea publica el Diario Oficial en formato electr(cid:243)nico a travØs del archivo Eur-Lex. Gracias a este archivo, la Comisi(cid:243)n cumple con su deber de cercan(cid:237)a de cercan(cid:237)a al ciudadano y transparencia facilitando el acceso gratuito al Diario Oficial. No obstante, este acceso gratuito s(cid:243)lo es posible durante 45 d(cid:237)as despuØs de su publicaci(cid:243)n. ¿Tiene interØs para la Comisi(cid:243)n colocar documentos legales importantes para la opini(cid:243)n pœblica en 1. un servidor comercial en una fecha que sobrepase los 45 d(cid:237)as de la fecha de su publicaci(cid:243)n? 2. Los ciudadanos no logran entender la raz(cid:243)n por la cual se factura un precio relativamente elevado para la legislaci(cid:243)n y las comunicaciones europeas. Por ejemplo, la adquisici(cid:243)n de 28 pÆginas a travØs del servidor comercial EUDOR cuesta 8,40 €. ¿C(cid:243)mo se justifica este coste tan elevado que se exige a los ciudadanos? ¿QuØ posibilidades ve la Comisi(cid:243)n de garantizar la disponibilidad gratuita o mÆs econ(cid:243)mica de los 3. Diarios Oficiales durante un periodo de tiempo mÆs largo por v(cid:237)a electr(cid:243)nica? Respuesta de la Sra. Reding en nombre de la Comisi(cid:243)n (24 de marzo de 2000) En su pregunta, Su Seæor(cid:237)a atribuye la publicaci(cid:243)n del Diario Oficial de la CE (DOCE) œnicamente a la Comisi(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n recuerda que las decisiones relativas a las modalidades de publicaci(cid:243)n del DOCE son competencia del ComitØ de direcci(cid:243)n de la Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas (OPOCE), que reœne a representantes del Parlamento Europeo, el Consejo, la Comisi(cid:243)n, el Tribunal de Justicia, el Tribunal de Cuentas, el ComitØ Econ(cid:243)mico y Social y el ComitØ de Regiones. Este ComitØ fija por unanimidad las directrices de la pol(cid:237)tica general de venta y difusi(cid:243)n gratuita de las instituciones, y entre ellas las modalidades de difusi(cid:243)n electr(cid:243)nica del Diario Oficial a que se refiere Su Seæor(cid:237)a. Los aspectos comerciales aplicados por las instituciones en cuanto a difusi(cid:243)n exterior del DOCE se basan esencialmente en las consideraciones siguientes: a) b) Los textos legislativos que pueden imponer al ciudadano una obligaci(cid:243)n jur(cid:237)dica se ponen a los costes del disposici(cid:243)n del pœblico de forma gratuita, y s(cid:243)lo corren a cargo del usuario final soporte de difusi(cid:243)n (Internet, CD-ROM, papel). Los productos y servicios que representan un valor aæadido con relaci(cid:243)n a los documentos bÆsicos son generalmente de pago. El valor aæadido a un producto o a un servicio dado puede asumir distintas formas, como por ejemplo la compilaci(cid:243)n de bases de datos complejas, motores de bœsqueda precisos


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2708/99 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Tavoitteeseen 2 kuuluvat alueet Espanjassa.

eurovoc_concepts:
Spain
eligible region

text: C 303 E/94 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2000) Kaikkien j(cid:228)senvaltioiden kalastuslaivastoja koskevissa monivuotisissa ohjausohjelmissa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n laivojen vetoisuuden ja moottorin tehon tavoitekapasiteetit sen mukaisesti, kuin niist(cid:228) on s(cid:228)(cid:228)detty 22. syyskuuta 1986 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2930/86, jossa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n kalastusalusten ominaisuu- det (1). Asetusta (ETY) N:o 2930/86 on muutettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 3259/94 (2) ja komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) N:o 95/84/EY (3), jotka edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) kalastusalusten vetoisuus mitataan bruttovetoisuutena vuonna 1969 tehdyn Lontoon sopimuksen mukaisesti. Kaikkien alusten, joiden perpendikkelipituus on yli 24 metri(cid:228), vetoisuus on t(cid:228)h(cid:228)nkin asti pit(cid:228)nyt mitata bruttovetoisuutena. Alusten, joiden kokonaispituus on 15 metri(cid:228) tai enemm(cid:228)n ja perpendikkelipituus alle 24 metri(cid:228), bruttovetoisuusarviot on asteittain korvat- tava bruttovetoisuusmitoilla ennen vuoden 2003 loppua. Kokonaispituudeltaan alle 15 metrin pituisten alusten bruttovetoisuus m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n yksinkertaisen kaavan mukaan, joka perustuu aluksen pituuteen, leveyteen ja syvyyteen. Tarjouskilpailun j(cid:228)lkeen Yhdistyneen kuningaskunnan merikalastusvirasto on valittu arvioimaan, mill(cid:228) tavalla n(cid:228)it(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) sovelletaan eri j(cid:228)senvaltioissa. Se toimittaa loppuraporttinsa komissiolle vuoden 2000 ensimm(cid:228)isen vuosinelj(cid:228)nneksen aikana. Lis(cid:228)ksi moottorin tehon mittausmenetelm(cid:228)(cid:228) ollaan uudistamassa. Komissio neuvottelee parhaillaan Euroo- pan standardointikomitean kanssa mahdollisten toimintavaihtoehtojen m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi. Asiaa pidet(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n kannalta ensisijaisena ja se saattaa johtaa asetuksen (ETY) N:o 2930/86 muuttamiseen uudelleen. (1) EYVL L 274, 25. 9. 1986. (2) EYVL L 339, 29. 12. 1994. (3) EYVL L 67, 25. 3. 1995. (2000/C 303 E/086) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2708/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rosa MiguØlez Ramos (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Tavoitteeseen 2 kuuluvat alueet Espanjassa Lokakuussa ja marraskuussa Euroopan komissio hyv(cid:228)ksyi vuosille 2000(cid:129)2006. Kuitenkin luettelot kymmenen j(cid:228)senvaltion osalta on viel(cid:228) hyv(cid:228)ksym(cid:228)tt(cid:228). luetteloita tavoitteeseen 2 kuuluvista alueista Mik(cid:228) on tavoitteeseen 2 Espanjassa kuuluvien alueiden tilanne? Onko Espanjan hallitus esitt(cid:228)nyt luettelon asetetussa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa? Jos ei ole esitt(cid:228)nyt, mist(cid:228) viiv(cid:228)styminen johtuu? Nykyisin voimassa olevan asetuksen voimassaolo p(cid:228)(cid:228)ttyy vuoden 1999 lopussa. Mit(cid:228) komissio ja ne j(cid:228)senvaltiot, joiden luetteloita ei ole viel(cid:228) hyv(cid:228)ksytty, aikovat tehd(cid:228) turvatakseen ohjelmien jatkumisen ja uusien hankkeiden k(cid:228)ynnist(cid:228)misen vuodenvaihteen j(cid:228)lkeen. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 2000) Komissio pyysi 1. hein(cid:228)kuuta 1999 j(cid:228)senvaltioita toimittamaan sille 31. elokuuta 1999 menness(cid:228) ehdotuksensa tavoitteeseen 2 hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vist(cid:228) alueista kaudella 2000(cid:129)2006. Niiden j(cid:228)senvaltioiden osalta, jotka olivat toimittaneet vuoden 1999 syyskuun alussa ehdotuksen tavoitteeseen 2 kuuluvista alueista rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) 21. kes(cid:228)kuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) mukaisesti, voitiin tehd(cid:228) alustava p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s vuoden 1999 lokakuun ja marraskuun aikana. Komissio sai Espanjan viranomaisten ehdotuksen vasta 15. syyskuuta 1999. Viranomaisten kanssa k(cid:228)ytyjen neuvottelujen j(cid:228)lkeen alustavasta luettelosta tavoitteeseen 2 hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vist(cid:228) alueista Espanjassa voitiin tehd(cid:228) 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/95 joulukuuta 1999. Lopullinen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s tehd(cid:228)(cid:228)n sen j(cid:228)lkeen, kun on kuultu kolmea periaatep(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 22. komiteaa, edell(cid:228) mainitun asetuksen mukaisesti. N(cid:228)it(cid:228) kolmea komiteaa on kuultu 25. , 26. ja 31. tammi- kuuta 2000, ja komissio tekee lopullisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen vuoden 2000 helmikuun aikana. Mit(cid:228) tulee kahden ohjelmakauden v(cid:228)liseen siirtym(cid:228)vaiheeseen, komissio muistuttaa arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) kauden 1994(cid:129)1999 toimien osalta, joista on s(cid:228)(cid:228)detty sitovissa oikeudellisissa tai rahoitusta koskevissa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) ennen 31. joulukuuta 1999, voidaan suorittaa lopullisten tuensaajien joulukuuta 2001 asti. Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 52 artiklan 4 kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n maksuja 31. puolestaan menojen tukikelpoisuuden ajankohdan taannehtivuudesta tietyin edellytyksin kaudella tammikuuta ja 2000(cid:129)2006. Tosiasiallisesti maksettuja menoja, 30. huhtikuuta 2000 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana kyseisess(cid:228) asetuksessa s(cid:228)(cid:228)detyt ehdot t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n tukitoimea koskevan pyynn(cid:246)n, voidaan pit(cid:228)(cid:228) tukikelpoisina 1. tammikuuta 2000 alkaen. joiden osalta komissio on saanut 1. (1) EYVL L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 303 E/087) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2709/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: La Puntan maatalousalue (Valencia, Espanja) Valencian yleisten t(cid:246)iden, kaupunkisuunnittelun ja liikenteen ministeri(cid:246) haluaa rakentaa Valencian satamaa varten logistiikkapuiston (ZAL) La Puntaan, joka on kaupungin laidalla sijaitseva maatalousalue. La Punta on Euroopan unionissa ainutlaatuinen kest(cid:228)v(cid:228)n ja tehokkaan viljelyn mallialue, joka palvelee kaupunkien kuluttajia. Hankkeen ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviota teht(cid:228)ess(cid:228) ei kuultu asukkaita, joita asia koskee, eik(cid:228) otettu huomioon vaihtoehtoja ja rikottiin siten ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnista annettuja direktiivej(cid:228) 85/337/ETY (1) ja 97/11/EY (2). Suunnitelmassa perustellaan vaihtoehtoisten sijoituspaikkojen huomioon ottamatta j(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) viittaamalla ep(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isiin toiminnallisiin tekij(cid:246)ihin, joista t(cid:228)rkein n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olevan se, ett(cid:228) logistiikkapalvelujen pit(cid:228)isi olla l(cid:228)hell(cid:228) satamaa. On kuitenkin sijoituspaikkoja, jotka olisivat jopa l(cid:228)hemp(cid:228)n(cid:228) konttiterminaalia kuin La Punta ja joissa vaikutukset ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n, maatalouden tuotantoon ja ty(cid:246)voimaan sek(cid:228) historialliseen perint(cid:246)(cid:246)n olisi paljon v(cid:228)h(cid:228)isempi kuin La Puntassa. ZAL-suunnitelmassa ei analysoida my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n mahdol- lista vaikutusta l(cid:228)hell(cid:228) sijaitsevaan Albuferan suojelualueeseen, josta on s(cid:228)(cid:228)detty Valencian lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ja joka on sis(cid:228)llytetty moniin kansainv(cid:228)lisiin sopimuksiin (Ramsar, lintujen erityinen suojelualue, direktiivi 92/43/ETY (3) luontotyyppien suojelusta). Suunnitelman ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviossa tunnustetaan esimerkiksi, ett(cid:228) ZAL:n toiminta saattaa saastut- taa Valencian tasangon pohjavesi(cid:228), mutta ei selvitet(cid:228) tarpeeksi yksityiskohtaisesti, miten se vaikuttaisi luonnonsuojelualueeseen. Suunnitelmassa tunnustetaan my(cid:246)s, ett(cid:228) koska asfaltoinnin vuoksi maa tulee vett(cid:228) l(cid:228)p(cid:228)isem(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)ksi ja koska La Puntassa toteutetaan monia infrastruktuurihankkeita, ZAL johtaisi paikallisten voimakkaiden sateiden sattuessa tulvavaaran kasvuun. Siksi suunnitellulla teollisuusalueella tarvitaan monia korjaavia toimenpiteit(cid:228). Suunnitelmassa ei kuitenkaan oteta huomioon tulvavaaraa ZAL:n l(cid:228)hell(cid:228) olevilla asuntoalueilla, jotka menett(cid:228)isiv(cid:228)t nyt viljelymaan tarjoaman kapasiteetin ime(cid:228) sadevett(cid:228). Katsooko komissio, ett(cid:228) Espanjan viranomaiset ovat toimineet ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointia koskevien direktiivien vastaisesti erityisesti siin(cid:228), ett(cid:228) paikallisia asukkaita ei ole kuultu eik(cid:228) harkittu vaihtoehtoja? Mit(cid:228) toimenpiteit(cid:228) komissio aikoo toteuttaa turvatakseen, ett(cid:228) Albuferan luonnonsuojelualue ei k(cid:228)rsi ZAL- hankkeesta? (1) EYVL L 175, 5. 7. 1985, s. 140. (2) EYVL L 73, 14. 3. 1997, s. 5. (3) EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 7


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2852/99 von Bartho Pronk (PPE-DE) an die Kommission. Krankenversicherung in der Europäischen Union.

eurovoc_concepts:
Netherlands
application of EU law
free movement of workers
health insurance

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/149 Die niederl(cid:228)ndischen Beh(cid:246)rden haben best(cid:228)tigt, da(cid:223) die Inanspruchnahme dieser Leistungen und Vorteile weder von einer Aufenthaltsgenehmigung noch von der Eintragung in ein kommunales Register abh(cid:228)ngig ist. Die niederl(cid:228)ndischen Beh(cid:246)rden gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) die im Rundschreiben vom 28. April 1998 genannte Aufenthaltsgenehmigung (cid:129) siehe schriftliche Anfrage E-2744/98 (1) des Herrn Abgeordneten (cid:129) rein formalen Charakter hat. Da im (cid:252)brigen keine neuen Beschwerden hierzu eingegangen sind, ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) das angef(cid:252)hrte Gesetz keine Diskriminierung gegen(cid:252)ber B(cid:252)rgern der Gemeinschaft darstellt. Die Kommission wird die Anwendung des betreffenden Gesetzes aufmerksam (cid:252)berwachen. (1) ABl. C 118 vom 29. 4. 1999. (2000/C 280 E/168) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2852/99 von Bartho Pronk (PPE-DE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Krankenversicherung in der Europ(cid:228)ischen Union In seiner Antwort vom 22. Januar 1999 auf meine Anfrage E-3294/98 (1) teilte Herr Flynn mit, da(cid:223) die Kommission erwarte, ihre Schlu(cid:223)folgerungen formulieren zu k(cid:246)nnen, sobald die niederl(cid:228)ndische Regierung erg(cid:228)nzende Informationen geliefert habe. Hat die niederl(cid:228)ndische Regierung inzwischen nach fast einem Jahr auf die zus(cid:228)tzlichen Fragen 1. geantwortet? 2. Wenn ja, zu welchen Schlu(cid:223)folgerungen gelangt die Kommission aufgrund dieser Antworten? 3. Wenn nein, wann ist mit einer Antwort der niederl(cid:228)ndischen Regierung zu rechnen? (1) ABl. C 320 vom 6. 11. 1999, S. 40. Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (3. M(cid:228)rz 2000) Nach Pr(cid:252)fung der von den niederl(cid:228)ndischen Beh(cid:246)rden mitgeteilten Informationen kommt die Kommission zu dem Schlu(cid:223), da(cid:223) die privaten Krankenversicherungssysteme in den Niederlanden nicht als gesetzliche Systeme zu betrachten sind, die in den sachlichen Anwendungsbereich der Verordnung (EG) Nr. 118/97 des Rates vom 2. Dezember 1996 zur ˜nderung und Aktualisierung der Verordnung (EWG) Nr. 1408/71 zur Anwendung der Systeme der sozialen Sicherheit auf Arbeitnehmer und Selbst(cid:228)ndige sowie deren Familienangeh(cid:246)rige, die innerhalb der Gemeinschaft zu- und abwandern, und der Verordnung (EWG) Nr. 574/72 (cid:252)ber die Durchf(cid:252)hrung der Verordnung (EWG) Nr. 1408/71 (1) fallen. (1) ABl. L 149 vom 5. 7. 1971, zuletzt ge(cid:228)ndert durch ABl. L 28 vom 30. 1. 1997. (2000/C 280 E/169) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2856/99 von Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Auffassungen (cid:252)ber die Arbeitsmarktpolitik in der Kommission (18. Januar 2000) In (cid:132)Dagens Nyheter(cid:147) vom 8. Dezember 1999 wird (cid:252)ber eine interne Vereinbarung zwischen Kommissions- mitglied Diamantopoulou und ihrem Generaldirektor Allan Larsson betreffend die Aufgabenverteilung zwischen ihnen hinsichtlich der besch(cid:228)ftigungspolitischen Arbeit der Kommission berichtet. Dies hat in Schweden zu einer Diskussion dar(cid:252)ber gef(cid:252)hrt, inwieweit der Konflikt zwischen Kommissionsmitglied und Generaldirektor darauf zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren ist, da(cid:223) sie aus verschiedenen Verwaltungstraditionen kommen. Allan Larsson hat jetzt erkl(cid:228)rt, da(cid:223) er im Fr(cid:252)hjahr 2000 aus dem Amt scheiden wird


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2758/99 från Concepció Ferrer (PPE-DE) till kommissionen. Kinas inträde i Världshandelsorganisationen.

eurovoc_concepts:
China
World Trade Organisation
accession to an agreement
clothing industry
economic consequence
leather industry
textile industry
trade agreement (EU)

text: C 303 E/106 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 februari 2000) I handlingsplanen f(cid:246)r att fr(cid:228)mja f(cid:246)retagaranda och konkurrenskraft som godk(cid:228)ndes av medlemsstaterna den 29 april 1999 anges att kommissionen skall utarbeta regelbundna rapporter om de f(cid:246)rskott som har utbetalats. Eftersom kommissionen och medlemsstaterna nu befinner sig mitt i arbetet med handlingsplanen har franska ordf(cid:246)randeskapets kommissionen inte m(cid:246)jlighet att r(cid:229)dsm(cid:246)te som kommer att (cid:228)ga rum vid utg(cid:229)ngen av (cid:229)r 2000. Det (cid:228)r f(cid:246)r tidigt att g(cid:246)ra en f(cid:246)rsta utv(cid:228)rdering. Kommissionen h(cid:229)ller emellertid p(cid:229) att utveckla bilaterala kontakter tillsammans med de olika medlemsstaterna f(cid:246)r att g(cid:246)ra en ordentlig uppf(cid:246)ljning av de antagna (cid:229)tg(cid:228)rderna. l(cid:228)gga fram en f(cid:246)rsta rapport innan det (2000/C 303 E/102) SKRIFTLIG FR¯GA E-2758/99 fr(cid:229)n Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Kinas intr(cid:228)de i V(cid:228)rldshandelsorganisationen F(cid:246)renta staterna och Kina ingick nyligen ett bilateralt avtal om villkoren f(cid:246)r Kinas medlemskap i V(cid:228)rlds- handelsorganisationen. Detta avtal kan f(cid:229) stor inverkan p(cid:229) den europeiska textil- och konfektionsindustrin med tanke p(cid:229) att Kina (cid:228)r det land som exporterar mest konfektionsvaror och n(cid:228)st mest textilvaror. Kan kommissionen mot denna bakgrund g(cid:246)ra en utv(cid:228)rdering av de effekter som avtalet kan komma att f(cid:229) f(cid:246)r den europeiska textil-, konfektions- och l(cid:228)derindustrin? Hur t(cid:228)nker kommissionen vinkla de bilaterala f(cid:246)rhandlingarna mellan EU och Kina med tanke p(cid:229) Kinas medlemskap i V(cid:228)rldshandelsorganisationen i fr(cid:229)gor som r(cid:246)r denna sektor? Svar fr(cid:229)n Pascal Lamy p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 februari 2000) Avtalet mellan F(cid:246)renta staterna och Kina betr(cid:228)ffande Kinas anslutning till V(cid:228)rldshandelsorganisationen (WTO) avspeglar de tv(cid:229) parternas bilaterala syns(cid:228)tt. De slutliga villkoren f(cid:246)r Kinas anslutning kommer att fastst(cid:228)llas inom ramen f(cid:246)r WTO, n(cid:228)rmare best(cid:228)mt i arbetsgruppen f(cid:246)r protokollet om Kinas anslutning till WTO. Vad g(cid:228)ller textil- och bekl(cid:228)dnadssektorn tolkar kommissionen avtalet mellan F(cid:246)renta staterna och Kina s(cid:229) att Kina skall f(cid:229) omfattas av WTO-avtalet om textil och konfektion fr(cid:229)n och med dagen f(cid:246)r Kinas anslutning till och med den 1 januari 2005 (slutdatum) n(cid:228)r det g(cid:228)ller integrering av samtliga produkter som omfattas av avtalet om textil och konfektion. I avtalet mellan F(cid:246)renta staterna och Kina f(cid:246)resl(cid:229)s dessutom att en s(cid:228)rskild skyddsklausul fr(cid:229)n och med den 1 januari 2005 och under fyra (cid:229)r fram(cid:229)t skall finnas tillg(cid:228)nglig f(cid:246)r F(cid:246)renta staterna och (cid:246)vriga WTO-medlemmar n(cid:228)r det g(cid:228)ller import av textil- och bekl(cid:228)dnadsprodukter fr(cid:229)n Kina. Denna skyddsklausul har i stort sett samma lydelse som skyddsklausulen i det nu g(cid:228)llande bilaterala textilavtalet mellan F(cid:246)renta staterna och Kina. Rent generellt v(cid:228)lkomnar kommissionen ett avtal mellan F(cid:246)renta staterna och Kina som ett viktigt steg p(cid:229) v(cid:228)gen mot Kinas anslutning till WTO. Avtalet r(cid:246)r emellertid Kinas anslutning ur amerikansk synvinkel och t(cid:228)cker inte alla gemenskapens prioriteringar. Det finns fortfarande fr(cid:229)gor r(cid:246)rande Kinas anslutning till WTO som m(cid:229)ste avhandlas i fortsatta bilaterala f(cid:246)rhandlingar mellan Kina och gemenskapen. N(cid:228)r det g(cid:228)ller textil och konfektion (cid:228)r Kina den st(cid:246)rsta leverant(cid:246)ren p(cid:229) gemenskapsmarknaden, med en export underkastad kvantitativa begr(cid:228)nsningar till gemenskapen p(cid:229) omkring 7 000 miljoner euro per (cid:229)r. Till(cid:228)mpning av avtalet om textil och konfektion p(cid:229) Kina skulle inneb(cid:228)ra (cid:246)kad konkurrens, inte endast f(cid:246)r EU-industrin utan (cid:228)ven mellan export(cid:246)rer till gemenskapen av textil- och bekl(cid:228)dnadsprodukter, s(cid:228)rskilt i de 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/107 l(cid:228)gre priskategorierna. Kina (cid:228)r ocks(cid:229) en mycket stor potentiell marknad f(cid:246)r textil- och bekl(cid:228)dnadsindustrin. Exporten fr(cid:229)n gemenskapen till Kina ligger emellertid p(cid:229) omkring 300 miljoner euro per (cid:229)r. En viktig orsak till denna l(cid:229)ga niv(cid:229) (cid:228)r den kinesiska marknadens brist p(cid:229) (cid:246)ppenhet. Gemenskapens huvudstrategi f(cid:246)r denna sektor kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att vara att s(cid:228)kra att Kinas anslutning till WTO ger ett balanserat resultat, i synnerhet genom att marknadstilltr(cid:228)det f(cid:246)r gemenskapsexport(cid:246)rer inom denna sektor (cid:246)kar betydligt. (2000/C 303 E/103) SKRIFTLIG FR¯GA E-2759/99 fr(cid:229)n Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Ursprungsregler i frihandelsavtalen Den 25 november 1999 avslutades de f(cid:246)rhandlingarna om det bilaterala avtalet mellan EU och Mexiko, som inneb(cid:228)r att handeln med industriprodukter kommer att avregleras helt 2007 och handeln med jordbruksprodukter avregleras 2010. I avtalet g(cid:246)r man emellertid ett antal undantag fr(cid:229)n gemenskapens ursprungsregler. Den europeiska textil-, konfektions- och skoindustrin har med best(cid:228)mdhet motsatt sig dessa avsteg eftersom exporten till Mexiko av varor som enligt gemenskapsbest(cid:228)mmelserna anses vara fr(cid:229)n gemenskapen fortfarande kommer att vara begr(cid:228)nsad, till skillnad fr(cid:229)n exporten av mexikanska varor. Samma dag inledde ministerr(cid:229)det f(cid:246)r EU och Mercosur och ministerr(cid:229)det f(cid:246)r EU och Chile officiellt f(cid:246)rhandlingarna om nya associerings- och frihandelsavtal, och kom (cid:246)verens om en tidtabell f(cid:246)r f(cid:246)rhand- lingarna, vilken struktur man skulle till(cid:228)mpa och hur man skulle g(cid:229) till v(cid:228)ga. Kan kommissionen bekr(cid:228)fta att den kommer att agera annorlunda i f(cid:246)rhandlingarna med Mercosur (som har st(cid:246)rre betydelse (cid:228)n f(cid:246)rhandlingarna med Mexiko) (cid:228)n den gjorde i f(cid:246)rhandlingarna med Mexiko, och att den kommer att mots(cid:228)tta sig antagandet av n(cid:229)gra ursprungsregler som avviker fr(cid:229)n gemenskapens ursprungsregler? Kan kommissionen bekr(cid:228)fta att det i avtalet med Mercosur och i andra framtida frihandelsavtal inte kommer att finnas n(cid:229)gra ytterligare avsteg som inneb(cid:228)r att man skapar nya ursprungsregler som anpassas efter vart och ett av de olika associeringsl(cid:228)nderna, vilket skulle skapa f(cid:246)rvirring i n(cid:228)ringslivet och skulle strida mot gemenskapens anstr(cid:228)ngningar att f(cid:246)renkla lagstiftningen? Svar fr(cid:229)n Pascal Lamy p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 februari 2000) I f(cid:246)rhandlingarna om ett frihandelsavtal med Mexiko n(cid:229)ddes i november 1999 en slutlig (cid:246)verenskommelse som enligt kommissionens uppfattning (cid:228)r v(cid:228)l avv(cid:228)gd, helt(cid:228)ckande och till sin helhet gynnsam f(cid:246)r gemenskapens intressen. Den strategi som slutligen valdes r(cid:246)rande vissa fr(cid:229)gor under f(cid:246)rhandlingarna med Mexiko blir inte automatiskt prejudicerande f(cid:246)r andra f(cid:246)rhandlingar. Varje f(cid:246)rhandlingsf(cid:246)rlopp har sin egen dynamik och m(cid:229)ste bed(cid:246)mas efter sakliga h(cid:228)nsyn. Vad betr(cid:228)ffar h(cid:228)nvisningen till f(cid:246)rm(cid:229)nsursprungs- regler, vill kommissionen betona att Mexiko har godtagit den st(cid:246)rsta delen av gemenskapens harmonise- rade ursprungsregler. I Mexiko-fallet, d(cid:228)r det var n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att finna kompromisser, har detta alltid (cid:229)tf(cid:246)ljts av mekanismer genom vilka gemenskapens ekonomiska akt(cid:246)rer tillf(cid:246)rs(cid:228)kras marknadstilltr(cid:228)de. N(cid:228)r det g(cid:228)ller associeringsf(cid:246)rhandlingarna med Mercosur f(cid:246)rs(cid:246)ker kommissionen n(cid:229) ett slutligt avtal som (cid:228)r v(cid:228)l avv(cid:228)gt och helt(cid:228)ckande och utg(cid:246)r ett enhetligt (cid:229)tagande. Kommissionen har inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rhandlingsdirektiven f(cid:246)r dessa f(cid:246)rhandlingar f(cid:229)tt instruktioner om att avhandla fr(cid:229)gan om ursprungs- regler med ledning av den modell som f(cid:246)reslagits av gemenskapen f(cid:246)r processen f(cid:246)r harmonisering av de f(cid:246)rm(cid:229)nsursprungsregler som (cid:228)r till(cid:228)mpliga f(cid:246)r tredje land. Gemenskapens ekonomiska intressen i handels- f(cid:246)rbindelserna med Mercosur-regionen kommer att beaktas till fullo vid f(cid:246)rhandlingarna med denna region om ett protokoll om ursprungsregler. Det (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)r tidigt att f(cid:246)rest(cid:228)lla sig hur f(cid:246)rhandlingarna med Mercosur r(cid:246)rande fr(cid:229)gan om ursprungsregler kommer att utvecklas. Det f(cid:246)rsta m(cid:246)tet i gemenskapens och Mercosurs kommittØ f(cid:246)r biregionala f(cid:246)rhandlingar kommer att (cid:228)ga rum i Buenos Aires under mars eller april i (cid:229)r och kommer enbart att ta upp allm(cid:228)nna fr(cid:229)gor. KommittØn f(cid:246)r biregionala f(cid:246)rhandlingar och d(cid:228)rtill h(cid:246)rande tekniska grupper och undergrupper kommer i princip att


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2757/99 af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen. Administrativ forenkling.

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/105 forslag til de omr(cid:229)der, der skal tildeles midler fra strukturfondene, og de midler, som er tilg(cid:230)ngelige via EU(cid:146)s handlingsprogram for forebyggelse af narkotikamisbrug, tildeles (cid:229)benbart til storstilede professionelle projekter med en EU-dimension. Hvilken praktisk, łkonomisk eller anden form for stłtte kan Kommissionen yde til en gruppe af lokale indbyggere, der har sat sig for at bek(cid:230)mpe dette alvorlige og stigende problem? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ant(cid:243)nio Vitorino (15. februar 2000) Kommissionen erkender, at lokalsamfundene yder et vigtigt bidrag til bestr(cid:230)belsen p(cid:229) at bek(cid:230)mpe narkotikaproblemet. M(cid:229)ske ville den bedste idØ for de lokale indbyggere i landdistriktet East Northhamp- tonshire med henblik p(cid:229) at modtage praktisk stłtte til deres aktiviteter v(cid:230)re at kontakte en landsd(cid:230)kkende organisation s(cid:229)som ADFAM (National helpline for Families and Friends of Drug Users). Denne organisation kan formidle deres erfaringer til de lokale beboere og forsyne dem med kontaktoplysninger om lignende former for projekter andre steder i Europa. ADFAM er medlem af et netv(cid:230)rk af europ(cid:230)iske narkotikahj(cid:230)lpeorganisationer, der finansieres via Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs program for forebyggelse af narkotikamisbrug. Dette program har modtaget stłrsteparten af F(cid:230)llesskabets midler til forebyggelse af narkotikamisbrug for perioden 1996-2000. Gennem programmet har man finansieret etablering af og det praktiske arbejde i mange af disse europ(cid:230)iske netv(cid:230)rk tillige med forebyggelsesprojekter med europ(cid:230)isk dimension. Mange netv(cid:230)rk tilbyder nyttig r(cid:229)dgivning og stłtte til aktiviteter p(cid:229) lokalt plan. De formidler ogs(cid:229) oplysninger om de erfaringer, der er gjort med forbilledlig praksis inden for forebyggelse af narkotikamisbrug. For łjeblikket er Kommissionen ved at undersłge mulighederne for at forl(cid:230)nge F(cid:230)llesskabets program for forebyggelse af narkotikamisbrug med to (cid:229)r. P(cid:229) internettet findes der ogs(cid:229) oplysninger om evaluerede projekter vedrłrende nedbringelse af efter- spłrgslen efter narkotika p(cid:229) netstedet for Det Europ(cid:230)iske Overv(cid:229)gningscenter for Narkotika og Narkotika- misbrug (http: //www. emcdda. org/). Det er et v(cid:230)rdifuldt middel til at drage l(cid:230)re af de erfaringer, der er gjort ved tilsvarende projekter andetsteds i F(cid:230)llesskabet. lokalsamfundet er kraftigt Nyskabende projekter, hvori finansieres ogs(cid:229) via F(cid:230)llesskabets besk(cid:230)ftigelsesinitiativ (f. eks. Integra og Youthstart). Besk(cid:230)ftigelsesinitiativet har til form(cid:229)l at bist(cid:229) unge med s(cid:230)rlige vanskeligheder med at finde og fastholde et passende job. Selv om besk(cid:230)ftigelsesinitiativet ikke specielt tager sigte p(cid:229) narkotikabek(cid:230)mpelse, har de finansierede projekter ofte en kraftig forebyggende virkning. De fleste besk(cid:230)ftigelsesprojekter afsluttes i lłbet af (cid:229)r 2000. Dette forebyggende og nyskabende tiltag vil dog blive viderefłrt i form af det nye f(cid:230)llesskabsinitiativ EQUAL for tidsrummet 2000-2006. Projektinformation kan rekvireres p(cid:229) netstedet for besk(cid:230)ftigelsesinitiativet: www. europs. be. inddraget, (2000/C 303 E/101) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2757/99 af Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Administrativ forenkling Kommissionen forelagde den 29. april 1999 R(cid:229)det en handlingsplan, som fik opbakning fra samtlige medlemsstater og gik ud p(cid:229) at forbedre de administrative vilk(cid:229)r for erhvervslivet og fjerne unłdige byrder, som begr(cid:230)nser de europ(cid:230)iske virksomheders konkurrenceevne. Kan Kommissionen oplyse, hvordan de forskellige medlemsstater har reageret p(cid:229) dens initiativ i denne henseende? Hvad har de konkret gjort for at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne? C 303 E/106 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (25. februar 2000) I den handlingsplan til fremme af iv(cid:230)rks(cid:230)tter(cid:229)nden og konkurrenceevnen, som medlemsstaterne god- kendte den 29. april 1999, anfłres ganske rigtigt, at Kommissionen regelm(cid:230)ssigt skal udarbejde rapporter om de fremskridt, der głres. Da Kommissionen og medlemsstaterne nu er midt i arbejdet med tilrettel(cid:230)ggelsen, vil Kommissionen ikke v(cid:230)re i stand til at freml(cid:230)gge den fłrste rapport inden det franske formandsskabs r(cid:229)dsmłde, som vil finde sted ved udgangen af 2000. Det vil v(cid:230)re for tidligt at foretage en fłrste evaluering. Kommissionen er dog i samarbejde med flere medlemsstater i indlede bilaterale kontakter med henblik p(cid:229) at gennemfłre en effektiv opfłlgning at de foranstaltninger, der er vedtaget. f(cid:230)rd med at (2000/C 303 E/102) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2758/99 af Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Kinas indtr(cid:230)den i WTO USA og Kina indgik for nylig en bilateral aftale vedrłrende betingelserne for kinesisk medlemskab af WTO. Denne aftale kan f(cid:229) stor indvirkning p(cid:229) den europ(cid:230)iske tekstil- og bekl(cid:230)dningssektor, eftersom Kina er verdens stłrste eksportłr af bekl(cid:230)dning og den n(cid:230)ststłrste tekstileksportłr. Vil Kommissionen p(cid:229) den baggrund fremkomme med en vurdering af aftalens indvirkning p(cid:229) den europ(cid:230)iske tekstil-, bekl(cid:230)dnings- og l(cid:230)derindustri? Hvordan vil den gribe de bilaterale forhandlinger mellem EU og Kina om sidstn(cid:230)vntes WTO-medlemskab, an for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r denne sektor? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pascal Lamy (9. februar 2000) Aftalen mellem USA og Kina om sidstn(cid:230)vntes optagelse i Verdenshandelsorganisationen (WTO) afspejler de to parters bilaterale position. De endelige betingelser for Kinas optagelse vil blive fastlagt inden for WTO, is(cid:230)r i arbejdsgruppen vedrłrende Kinas tiltr(cid:230)delsesprotokol. Kommissionens forst(cid:229)else af aftalen mellem USA og Kina, for s(cid:229) vidt den vedrłrer tekstil- og bekl(cid:230)dnings- industrien, er, at USA har indrłmmet Kina WTO-aftalens fordele med hensyn til tekstilvarer og bekl(cid:230)d- ningsgenstande (»ATC-aftalen«) fra tiltr(cid:230)delsesdatoen, inkl. slutdatoen 1. januar 2005 for integrering af alle produkter, der er d(cid:230)kket af ATC. Desuden foresl(cid:229)s det i aftalen, at der for en yderligere periode af fire (cid:229)r fra 1. januar 2005 vil v(cid:230)re en s(cid:230)rlig beskyttelsesbestemmelse, der kan benyttes af USA og andre WTO- medlemmer, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r import af tekstilvarer og bekl(cid:230)dningsgenstande fra Kina. Denne beskyt- telsesbestemmelse fłlger nłje beskyttelsesbestemmelsen i den nug(cid:230)ldende bilaterale tekstilaftale mellem USA og Kina. Ud fra en generel betragtning hilser Kommissionen aftalen mellem USA og Kina velkommen som et vigtigt skridt i retning af Kinas tiltr(cid:230)delse af WTO. Imidlertid besk(cid:230)ftiger aftalen sig med Kinas tiltr(cid:230)delse fra et amerikansk synspunkt og d(cid:230)kker ikke alle EF(cid:146)s prioriteringer. Der er omr(cid:229)der med hensyn til Kinas tiltr(cid:230)delse til WTO, som skal tages op mellem Kina og EF i yderligere bilaterale forhandlinger. Med hensyn til tekstilvarer og bekl(cid:230)dningsgenstande er Kina med en eksport p(cid:229) omkring 7 000 mio. ECU om (cid:229)ret den stłrste leverandłr til EF, om end der g(cid:230)lder kvantitative restriktioner. Anvendelse af ATC- aftalen i Kinas tilf(cid:230)lde ville bringe łget konkurrence, ikke blot for den europ(cid:230)iske industri, men ogs(cid:229) mellem eksportłrer af tekstilvarer og bekl(cid:230)dningsgenstande, is(cid:230)r i de lavere priskategorier. Kina er ogs(cid:229) et meget stort potentielt marked for tekstil- og bekl(cid:230)dningsindustrien. Eksporten fra Kina ligger imidlertid p(cid:229) omkring 300 mio. EUR om (cid:229)ret. En vigtig grund til, at tallet er s(cid:229) lavt, er, at det kinesiske marked er for


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0080/00 från Mary Banotti (PPE-DE) till kommissionen. Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA).

eurovoc_concepts:
EU policy
market approval
medicinal product

text: C 280 E/172 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/195) SKRIFTLIG FR¯GA E-0078/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (24 januari 2000) ˜mne: Europeiska initiativ till minne av Giovannino Guareschi F(cid:246)rfattaren, journalisten, tecknaren och humoristen Giovannino Guareschis verk, bland annat den julsaga han skrev n(cid:228)r han satt i ett nazistiskt koncentrationsl(cid:228)ger i december 1944 och novellerna om Don Camillo som skrevs efter kriget, har (cid:246)versatts till praktiskt taget alla EU:s spr(cid:229)k och (cid:228)ven till isl(cid:228)ndska, serbokroatiska, vietnamesiska, arabiska och litauiska. Guareschis b(cid:246)cker, skrifter och sk(cid:228)mtteckningar och hela det kulturarv han l(cid:228)mnat efter sig och som g(cid:229)r ut p(cid:229) att f(cid:246)rsvara m(cid:228)nniskans frihet och v(cid:228)rdighet och bek(cid:228)mpa allt slags totalitarism (fr(cid:229)n den nazistiska och fascistiska till den kommunistiska och stalinistiska) utg(cid:246)r en viktig tillg(cid:229)ng f(cid:246)r EU:s alla medborgare. P(cid:229) senare (cid:229)r har det p(cid:229) privatpersoners och offentliga organs initiativ i Roncole Verdi (Parma), Brescello (Reggio Emilia) och Fontanelle (Parma) inr(cid:228)ttats museer, permanenta utst(cid:228)llningar och turer f(cid:246)r turister i (cid:148)den lilla v(cid:228)rlden(cid:148), Bassa Emiliana p(cid:229) Posl(cid:228)tten, d(cid:228)r f(cid:246)rfattarens ber(cid:228)ttelser utspelar sig. Vad anser kommissionen om idØn att finansiera kulturprojekt som omfattar v(cid:228)nortsf(cid:246)rbindelser och andra initiativ mellan olika EU-l(cid:228)nder i anknytning till (cid:229)teruppt(cid:228)ckten av Giovannino Guareschi och hela hans verk? Vad anser kommissionen om idØn att inr(cid:228)tta ett europeiskt Giovannino Guareschi-pris som fr(cid:228)mjas av EU och riktar sig till konstn(cid:228)rer och humorister som i sitt verk f(cid:246)respr(cid:229)kar tankefrihet och m(cid:228)nsklig v(cid:228)rdighet genom den satir och humor som var typisk f(cid:246)r Giovannino Guareschi? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 februari 2000) Kommissionen kan endast st(cid:246)dja kulturella initiativ inom ramen f(cid:246)r sina befintliga program, enligt de kriterier som g(cid:228)ller f(cid:246)r dessa. Kommissionen skulle vilja uppm(cid:228)rksamma fr(cid:229)gest(cid:228)llaren p(cid:229) att det under mars 2000 kommer att offentligg(cid:246)ras en ans(cid:246)kningsomg(cid:229)ng g(cid:228)llande det f(cid:246)rsta ramprogrammet (cid:148)Kultur 2000(cid:148), b(cid:229)de i EGT (Europeiska gemenskapernas officiella tidning) och p(cid:229) Internet. Anslaget till b(cid:246)cker, l(cid:228)sning och (cid:246)vers(cid:228)ttning inom (cid:148)Kultur 2000(cid:148)-programmet kommer att uppg(cid:229) till uppskattningsvis 11 % av den (cid:229)rliga budgeten. Kulturakt(cid:246)rer som (cid:246)nskar f(cid:229) ekonomiskt st(cid:246)d (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r v(cid:228)lkomna att presentera projekt som uppfyller programmets villkor och kriterier. N(cid:228)r det g(cid:228)ller ett eventuellt pris vill kommissionen upplysa om att man helt i enlighet med programmet kommer att (cid:246)verv(cid:228)ga bl. a. denna idØ under det kommande (cid:229)ret f(cid:246)r att uppr(cid:228)tta enhetliga riktlinjer f(cid:246)r (cid:148)europeiska kulturpriser(cid:148). (2000/C 280 E/196) SKRIFTLIG FR¯GA P-0080/00 fr(cid:229)n Mary Banotti (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Europeiska l(cid:228)kemedelsmyndigheten (EMEA) F(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r programmen f(cid:246)r tidig tillg(cid:229)ng till nya l(cid:228)kemedelsprodukter underst(cid:228)llda nationell lagstiftning. Detta leder till allvarliga f(cid:246)rseningar eftersom det finns femton olika myndigheter som f(cid:246)rhandlar med l(cid:228)kemedelsf(cid:246)retagen, i j(cid:228)mf(cid:246)relse med USA d(cid:228)r en enda central myndighet, amerikanska 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/173 livsmedels- och l(cid:228)kemedelsmyndigheten (FDA), ansvarar f(cid:246)r denna uppgift. Denna besv(cid:228)rliga process kan inneb(cid:228)ra att europeiska patienter f(cid:229)r v(cid:228)nta flera (cid:229)r l(cid:228)ngre (cid:228)n de amerikanska patienterna f(cid:246)r att f(cid:229) delta i s(cid:229)dana program. De g(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r miste om de positiva effekter som lovande nya behandlingar kan ge, vilket i HIV-patienternas fall till exempel kan betyda skillnaden mellan h(cid:246)g livskvalitet och, i v(cid:228)rsta fall, d(cid:246)den. Kommer kommissionen att (cid:246)verv(cid:228)ga att utarbeta f(cid:246)rslag i syfte att (cid:228)ndra den befintliga lagstiftningen s(cid:229) att Europeiska l(cid:228)kemedelsmyndigheten kan f(cid:246)retr(cid:228)da de 15 medlemsstaterna vid f(cid:246)rhandlingar med l(cid:228)ke- medelsindustrin om programmen f(cid:246)r tidig tillg(cid:229)ng till nya l(cid:228)kemedel, vilket skulle minska klyftan och skillnaderna mellan f(cid:246)rh(cid:229)llandena som g(cid:228)ller f(cid:246)r europeiska och amerikanska patienter? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 februari 2000) De flesta medlemsstaterna har uppr(cid:228)ttat f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r patienter med allvarliga sjukdomar att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till nya l(cid:228)kemedel som (cid:228)nnu inte erh(cid:229)llit godk(cid:228)nnande f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning. Det finns ingen gemenskapslagstiftning f(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l och de ovann(cid:228)mnda f(cid:246)rfarandena (cid:228)r inte harmoniserade. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de l(cid:228)kemedel, f(cid:246)r vilka man kan anv(cid:228)nda det centraliserade f(cid:246)rfarande som fastst(cid:228)lls i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2309/93 av den 22 juli 1993 om gemenskapsf(cid:246)rfaranden f(cid:246)r godk(cid:228)nnande f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning av och tillsyn (cid:246)ver humanl(cid:228)kemedel och veterin(cid:228)rmedicinska l(cid:228)kemedel samt om inr(cid:228)ttande av en europeisk l(cid:228)kemedelsmyndighet (1), har s(cid:246)kanden m(cid:246)jlighet, n(cid:228)r ans(cid:246)kan om godk(cid:228)nnande f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)lj- ning (cid:228)r f(cid:228)rdig, att l(cid:228)mna sin ans(cid:246)kan till den europeiska l(cid:228)kemedelsmyndigheten d(cid:228)r en gemenskaps- utv(cid:228)rdering utf(cid:246)rs f(cid:246)r att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r kommissionen att bevilja ett godk(cid:228)nnande f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning som g(cid:228)ller i alla medlemsstater och med identisk information p(cid:229) alla elva spr(cid:229)k. Inom ramen f(cid:246)r den (cid:246)versyn av f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r godk(cid:228)nnande f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning som planeras f(cid:246)r (cid:229)r 2000 och som troligtvis kommer att leda till f(cid:246)rslag om (cid:228)ndring av de aktuella reglerna (cid:229)r 2001 kan kommissionen eventuellt f(cid:246)resl(cid:229) en harmonisering av tillg(cid:229)ngen till nya viktiga l(cid:228)kemedel n(cid:228)r tillr(cid:228)ckligt s(cid:228)kra och (cid:228)ndam(cid:229)lsenliga uppgifter till(cid:229)ter detta. Utv(cid:228)rderingen av s(cid:229)dana uppgifter skulle kunna genomf(cid:246)ras som en del av en centraliserad utv(cid:228)rdering med m(cid:246)jlighet till en st(cid:228)ndig (cid:246)versyn i. o. m. att nya uppgifter framkommer. (1) EGT L 214, 24. 8. 1993. (2000/C 280 E/197) SKRIFTLIG FR¯GA E-0081/00 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (24 januari 2000) ˜mne: F(cid:246)rslag till (cid:228)ndring av direktiv 85/374/EEG om skadest(cid:229)ndsansvar f(cid:246)r produkter med s(cid:228)kerhets- brister Kommissionen har f(cid:246)r avsikt att f(cid:246)rb(cid:228)ttra direktiv 85/374/EEG (1) om skadest(cid:229)ndsansvar f(cid:246)r produkter med s(cid:228)kerhetsbrister och har uppmanat (cid:148)intresserade parter(cid:148) att kommentera fr(cid:229)gor som r(cid:246)r Gr(cid:246)nboken om skadest(cid:229)ndsansvar f(cid:246)r produkter med s(cid:228)kerhetsbrister f(cid:246)re utg(cid:229)ngen av den fyram(cid:229)nadersperiod som f(cid:246)ljer p(cid:229) gr(cid:246)nbokens offentligg(cid:246)rande. I gr(cid:246)nboken anges att (cid:148)tillk(cid:228)nnagivandet av detta initiativ ((cid:133)) v(cid:228)ckte naturligtvis de ekonomiska akt(cid:246)rernas, konsumenternas och de offentliga myndigheternas intresse(cid:148). Anser kommissionen att kommentarerna fr(cid:229)n akt(cid:246)rer och medlemsstaternas offentliga myndigheter 1. till fr(cid:229)gorna i gr(cid:246)nboken har varit tillfredsst(cid:228)llande? Fr(cid:229)n vilka grekiska konsumentorganisationer har den mottagit kommentarer? Har konsumenternas 2. generalsekretariat kommenterat fr(cid:229)gan? (1) EGT L 210, 7. 8. 1985, s. 29


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0102/00 från Pietro-Paolo Mennea (ELDR) till kommissionen. Erkännande av amatöridrotten.

eurovoc_concepts:
EU law
EU policy
leisure
professional sport
social role
sport
sports body

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/219 N(cid:228)r det g(cid:228)ller bist(cid:229)ndet fr(cid:229)n gemenskapen planerar kommissionen att under februari m(cid:229)nad 2000 s(cid:228)nda en delegation f(cid:246)r att bed(cid:246)ma l(cid:228)get och fastst(cid:228)lla behov och prioriteringar. Det kommer helt och h(cid:229)llet att bero p(cid:229) den nya regeringens attityd och p(cid:229) de konkreta framsteg som g(cid:246)rs vad g(cid:228)ller de politiska fr(cid:229)gor som (cid:229)terst(cid:229)r att l(cid:246)sa om det skall ske n(cid:229)gon oml(cid:228)ggning av politiken i fr(cid:229)ga om Phare-bist(cid:229)ndet, vilket i stor utstr(cid:228)ckning kommer att (cid:228)ndras f(cid:246)r l(cid:228)nderna i regionen under (cid:229)r 2000, och om avtalsm(cid:228)ssiga f(cid:246)rbindelser skall kunna uppr(cid:228)ttas. Kommissionen (cid:228)r beredd att i sinom tid l(cid:228)gga fram de f(cid:246)rslag som kr(cid:228)vs. (2000/C 225 E/251) SKRIFTLIG FR¯GA P-0102/00 fr(cid:229)n Pietro-Paolo Mennea (ELDR) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Erk(cid:228)nnande av amat(cid:246)ridrotten Idrotten spelar en social roll och b(cid:246)r d(cid:228)rmed anses vara en integrerad del av EU-l(cid:228)ndernas kultur. Den fyller en uppfostrande, social, kulturell och avkopplande funktion som har erk(cid:228)nts i Amsterdamf(cid:246)rdraget. Denna fr(cid:229)ga st(cid:228)lls mot bakgrund av detta och med tanke p(cid:229) f(cid:246)ljande: hur idrotten i Europa (cid:228)r organiserad samt vilken s(cid:228)rpr(cid:228)gel den har och hur den har utvecklats p(cid:229) senare tid, vilken distinktion det g(cid:246)rs i medlemsstaterna mellan professionell (som idkas av organisationer utan vinstsyfte), att amat(cid:246)ridrotten i medlemsstaterna betraktas som amat(cid:246)ridrott f(cid:246)rst n(cid:228)r den erk(cid:228)nns av olika nationella idrottsf(cid:246)rbund i enlighet med dessa f(cid:246)rbunds best(cid:228)mmelser och med direktiv fr(cid:229)n de olika nationella OS-kommittØerna, och att medlemsstaternas lagar och idrottsorganisatio- nernas best(cid:228)mmelser skiljer professionell idrott fr(cid:229)n amat(cid:246)ridrott. (som idkas av f(cid:246)retag) och amat(cid:246)ridrott idrott Vore det inte l(cid:228)mpligt att inf(cid:246)ra en (cid:228)ndring i Amsterdamf(cid:246)rdraget f(cid:246)r att erk(cid:228)nna den idrott som enligt medlemsstaternas lagar och idrottsorganisationernas best(cid:228)mmelser definieras som amat(cid:246)ridrott? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (18 februari 2000) Kommissionen har erk(cid:228)nt att idrott (cid:228)r ett n(cid:246)dv(cid:228)ndigt instrument f(cid:246)r social integrering och fostran (1) i det europeiska samh(cid:228)llet, och f(cid:246)respr(cid:229)kar ett nytt partnerskap mellan de olika akt(cid:246)rerna inom idrotten (cid:129) idrottsorganisationer, nationella myndigheter och EU:s institutioner (cid:129) f(cid:246)r att bevara och st(cid:228)rka det sociala v(cid:228)rdet av motion och idrott. N(cid:228)r det g(cid:228)ller hur idrotten (cid:228)r organiserad vill kommissionen framh(cid:229)lla att det r(cid:229)der avsev(cid:228)rda skillnader mellan medlemsstaterna. Det finns till exempel inte lagstiftning som r(cid:246)r idrott i alla medlemsstater, och skillnaderna mellan professionell idrott och amat(cid:246)ridrott (cid:228)r inte alltid klart och tydligt fastst(cid:228)llda. Som generaladvokat Georges Cosmas p(cid:229)pekade i sitt yttrande i DeliŁge-m(cid:229)let (2) b(cid:246)r man, f(cid:246)r att avg(cid:246)ra om en persons idrottsut(cid:246)vande har ekonomisk karakt(cid:228)r eller inte, se till de konkreta faktorer som definierar denna aktivitet, och inte till idrottsf(cid:246)rbundens deklarationer. Det (cid:228)r s(cid:229)ledes inte idrottsf(cid:246)rbundens utan dom- stolarnas sak att avg(cid:246)ra om idrottsut(cid:246)vandet (cid:228)r professionellt eller inte. Kommissionen anser ocks(cid:229) att gemenskapslagstiftningen faktiskt beaktar vissa av idrottens s(cid:228)rdrag, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller amat(cid:246)ridrott. Det konstateras till exempel att det finns olika former av idrottsut(cid:246)vande som till sj(cid:228)lvreglering, men som inte omfattas av styrs av regler eller idrottsorganisationernas m(cid:246)jlighet konkurrensreglerna. Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att det f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att g(cid:246)ra (cid:228)ndringar i f(cid:246)rdragen f(cid:246)r att framh(cid:229)lla amat(cid:246)ridrottens s(cid:228)rart. (1) Helsingforsrapporten om idrott: Rapport fr(cid:229)n kommissionen till Europeiska r(cid:229)det om hur man kan bevara den funktion inom gemenskapen, idrottens sociala nuvarande uppbyggnaden av idrotten och uppr(cid:228)tth(cid:229)lla KOM(1999) 644 slutlig. Yttrande fr(cid:229)n generaladvokaten i f(cid:246)renade m(cid:229)l C-51/96 och C-191/97. (2)


title: PREGUNTA ESCRITA E-2853/99 de Ilda Figueiredo (GUE/NGL) a la Comisión. Estrategia de deslocalización de la multinacional Ford.

eurovoc_concepts:
Portugal
collective dismissal
employment policy
industrial restructuring
multinational enterprise
transfer of businesses

text: C 219 E/186 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 Respuesta de la Sra. Reding en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n estÆ recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicarÆ en el plazo mÆs breve posible. (2000/C 219 E/240) PREGUNTA ESCRITA E-2853/99 de Ilda Figueiredo (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Estrategia de deslocalizaci(cid:243)n de la multinacional Ford La pol(cid:237)tica de deslocalizaci(cid:243)n de las multinacionales sigue haciØndose sentir en Portugal, afectando a los trabajadores. Uno de los mÆs recientes ejemplos lo proporciona la multinacional norteamericana Ford que, en su pol(cid:237)tica de reestructuraci(cid:243)n, pretende abandonar la fÆbrica de Azambuja, venderla a la empresa Opel y poner tØrmino al montaje del modelo «Transit» en Portugal durante el primer trimestre del aæo 2000. EstÆn en juego los puestos de trabajo de mÆs de 300 personas. Teniendo en cuenta lo anterior, ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n las medidas que piensa tomar para poner freno a esta estrategia de la Ford y defender el empleo de los trabajadores? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de marzo de 2000) Sintiendo las negativas consecuencias sociales que acarrea la decisi(cid:243)n anunciada por Ford con respecto a su fÆbrica de Azambuja, en Portugal, le recuerdo a Su Seæor(cid:237)a que la Comisi(cid:243)n no puede interferir en las decisiones que toman las empresas -como la decisi(cid:243)n a la que Su Seæor(cid:237)a hace referencia-, salvo que se determine que ha habido un incumplimiento de la legislaci(cid:243)n comunitaria. Por el momento, nada indica que este sea el caso (y tampoco en la pregunta se menciona nada al respecto). De cualquier forma, la Comisi(cid:243)n recuerda que existen al menos tres directivas comunitarias que podr(cid:237)an ser aplicables al caso que nos ocupa: la Directiva 98/59/CE del Consejo de 20 de julio de 1998 relativa a la aproximaci(cid:243)n de las legislaciones de los Estados miembros que se refieren a los despidos colectivos (1), la Directiva 77/187/CEE del Consejo, de 14 de febrero de 1977, sobre la aproximaci(cid:243)n de las legislaciones de los Estados Miembros relativas al mantenimiento de los derechos de los trabajadores en caso de traspasos de empresas, de centros de actividad o de partes de centros de actividad (2), y la Directiva 94/45/CE del Consejo, de 22 de septiembre de 1994, sobre la constituci(cid:243)n de un comitØ de empresa europeo o de un procedimiento de informaci(cid:243)n y consulta a los trabajadores en las empresas y grupos de empresas de dimensi(cid:243)n comunitaria (3). (1) DO L 225 de 12. 8. 1998. (2) DO L 61 de 5. 3. 1977 (Directiva revisada por la Directiva 98/50/CE, DO L 201 de 17. 7. 1998). (3) DO L 254 de 30. 9. 1994. (2000/C 219 E/241) PREGUNTA ESCRITA E-0032/00 de Anna Karamanou (PSE) a la Comisi(cid:243)n (19 de enero de 2000) Asunto: La amenaza nuclear de Akkuyu Como continuaci(cid:243)n a anteriores preguntas, y en relaci(cid:243)n con la reciente decisi(cid:243)n de Turqu(cid:237)a de construir una central nuclear en la regi(cid:243)n s(cid:237)smica de Akkuyu, han llegado a la opini(cid:243)n pœblica nuevos datos,


title: WRITTEN QUESTION E-2749/99 by Gérard Deprez (PPE-DE) to the Commission. European campaign against violence against women.

eurovoc_concepts:
Belgium
EU Member State
EU initiative
EU programme
position of women
public awareness campaign
violence

text: C 280 E/122 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/129) WRITTEN QUESTION E-2747/99 by GØrard Deprez (PPE-DE) to the Council (13 January 2000) Subject: Common rules for a denied-boarding compensation system Many travellers seem to be suffering at the moment from the effects of gaps in the regulations in force concerning the denied-boarding compensation system in air transport (Council Regulation No 295/91 (1)). For instance, it seems that little compensation has actually been paid in cases of denied boarding, and that the information has not been properly conveyed in agencies or airports. In addition, the exclusion of charter flights and ticket-less (voucher) flights from the regulation(cid:146)s scope denies compensation to many travellers who have suffered from overbooking. A new proposal designed to make good these deficiencies was submitted to the Council in July 1998. Could the Council say why it has not yet taken a decision on the text, which is very important for all travellers, and say when it expects to do so? (1) OJ L 36, 8. 2. 1991, p. 5. Reply (16 March 2000) The Council is aware of the situation to which the Honourable Member refers. In general, it feels that that situation is often caused by the lack of proper information and that passengers ought to be made more aware of the rights they already have under Council Regulation (EEC) No 295/91 establishing common rules for a denied-boarding compensation system in scheduled air transport. In order to make good certain deficiencies in the present rules, and in particular to cover the situation of charter flights and ticketless flights, the Council is examining a Commission proposal for a Regulation amending Regulation (EEC) No 295/91. That proposal for a Regulation also includes provisions requiring more extensive information for passengers, both in travel agencies and at airports, regarding passengers(cid:146) rights to compensation. The Council(cid:146)s proceedings on this matter are progressing but the question of the application of the Regulation to the airport of Gibraltar has still to be settled. It is not possible at this stage to indicate dates as requested by the Honourable Member. (2000/C 280 E/130) WRITTEN QUESTION E-2749/99 by GØrard Deprez (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: European campaign against violence against women In the context of the Daphne initiative and the (cid:145)European campaign against violence against women(cid:146), which resulted from Parliament(cid:146)s 1997 resolution (cid:145)Violence against women(cid:146) (A4-0250/97 (1)), could the Commission state: 1. which projects have been given aid in 1999, particularly in Belgium, 2. whether it considers these projects have had a real impact on violence against women, 3. if applicable, what does it intend to do to improve the effectiveness of these two initiatives, and 4. which campaign projects have already been drawn up and approved for 2000? (1) OJ C 304, 6. 10. 1997, p. 55. 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/123 Answer given by Mrs Reding on behalf of the Commission (2 March 2000) As part of the European campaign to heighten public awareness about violence against women, the Commission has supported the following projects in Belgium: a national project involving the Council of French-speaking Women and a transnational project carried out by the European Women(cid:146)s Lobby. It is not possible for the Commission to evaluate at this stage the impact of these projects, since they are still in progress. The European campaign began in March 1999 and will end in May 2000. A closing conference is to be organised in collaboration with the Portuguese Presidency in Lisbon from 4 to 6 May 2000. In the course of this conference, a report evaluating the campaign will be presented. Its results will be taken into consideration for devising any future action in this field. The Commission wishes to point out to the Honourable Member that, under the Daphne initiative (1997-1999), it has given assistance to 150 activities involving organisations aiming to combat violence against women, several of which are in Belgium, and that it will continue this action under the Daphne programme (2000-2003). A list of the projects approved under this campaign is being sent directly to the Honourable Member and to the Secretariat of Parliament. (2000/C 280 E/131) WRITTEN QUESTION E-2753/99 by Ole Krarup (EDD) to the Commission (18 January 2000) Subject: Criminal use of large denomination euro notes Surveys in the USA have shown that only part of the total quantity of 100-dollar bills printed is used in the official, domestic US economy and that it must therefore be concluded that these banknotes form part of other economies, including the black economy, and are also used for payment in drug- trafficking transactions. What are the Commission(cid:146)s views concerning the large denomination euro notes (the value of which may be more than five times that of the largest dollar bill), in the light of the international role that the euro may play in criminal circles as a form of payment for drugs? Answer given by Mr Solbes Mira on behalf of the Commission (25 February 2000) Some participating Member States (cid:129) Belgium, Germany, Italy, Luxembourg, the Netherlands and Austria, (cid:129) currently have high-value banknotes in a range of € 200 to € 600. A banknote of DM 1 000 is, for instance, in circulation in Germany. Hence, at least part of the European population is accustomed to using high-value banknotes for transactions and as a store of value. In this respect, high denominations of euro banknotes are replacing some high denominations of current national banknotes. Euro banknotes, once they are introduced, will likelihood also circulate in noticeable quantities in all outside the euro zone since the euro is one of the most important currencies of the world. It is, of course, difficult to assess to what extent the euro will be used in unlawful transactions. It is even more difficult to predict whether the € 200 and € 500 banknotes will have an influence on such use. In fact, as the Honourable Member rightly points out, dollar notes seem to play an important role in the black economy and drug-trafficking transactions despite the limited range of their nominal values. The Commission will, within the limits of its competence, endeavour to detect any evidence of dispropor- tionate use of euro banknotes in unlawful transactions after 2001


title: WRITTEN QUESTION P-0056/00 by Avril Doyle (PPE-DE) to the Commission. The choice of cultural and ethnic categories on equal opportunities forms.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
equal treatment
ethnic discrimination
ethnic group
form
infringement of EU law
nomenclature
official document
political parties
statistics

text: 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/165 Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (23 February 2000) The Commission recognises the importance of the Constanta-Trieste oil pipeline for reducing environ- mental risks associated with transporting oil across the Bosphorus, and for diversifying the energy supply base of the countries of South Eastern Europe by giving them access to the resources of the Caspian region, inter alia via the Trans-Caucasian corridor and the seaports of the west coast of the Black Sea, including the oil port of Constanta. The Commission would remind the Honourable Member of the Community(cid:146)s position on the importance of resources from the Caspian Sea region for European energy supplies, the need to have a number of safe supply routes to the European and international markets, and the importance of investors building such routes on the basis of commercial criteria. Consequently, in view of the impending enlargement of the Community and in the interests of secure energy supplies, the Commission has been implementing an interstate technical assistance programme (Inogate-Interstate oil and gas transport to Europe) since 1995, being aware of the need to facilitate the integration of oil transport networks between the former Soviet Union, the countries of Central and Eastern Europe and the Community. The aim of the programme is to develop cooperation between the countries in these regions to create the conditions to attract public and private investment in the rehabilitation and modernisation of existing networks and the development of new technically and economically viable and environmentally sound routes. In institutional terms the programme has enabled a new system to be developed for cross-border transport of oil and gas compatible with international standards: the Inogate Umbrella Agreement. This has so far been signed by representatives of the Governments of 16 countries in Central Asia, the Caucasus, Central and Eastern Europe (accession candidates, including Romania) and the Balkans. It has facilitated the emergence of a variety of projects linking the Caspian Basin to European markets via the Trans-Caucasian corridor, the port of Supsa and ports on the Western shore of the Black Sea. These included the Constanta-Trieste, Odessa-Gdansk, Burgas-Alexandropoulis and Burgas-Vlore projects. Although it does not wish to express any preferences, the Commission recognises the importance of the Constanta-Trieste project for the markets of South-Eastern Europe. The Romanian authorities intend to organise a meeting under the Inogate Agreement in the near future bringing together the industry ministers of the countries which might be concerned by the corridor to identify the institutional and technical pre-conditions before submitting the final project to interested private and institutional investors. The Commission is willing to provide technical assistance under the Inogate programme to the Govern- ments of Romania and any other countries that may be involved to help prepare and, if it is adopted, implement the project. (2000/C 280 E/188) WRITTEN QUESTION P-0056/00 by Avril Doyle (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: The choice of cultural and ethnic categories on equal opportunities forms What is the Commission(cid:146)s view of the contents of a recent (cid:145)Monitoring of EQUAL Opportunities Policy(cid:146) form, distributed by the European section of a large political party, which used the following classifications of cultural and ethnic origin (cid:145)as recommended by the (UK) Commission for Racial Equality(cid:146): White, Black Caribbean, Black African, Black Other, Indian, Irish, Pakistani, Bangladeshi, Chinese, Asian, Other; why there should be an (cid:145)Irish(cid:146) category distinct from the broad classification of (cid:145)white(cid:146) (whereas no other EU Member State is deemed different enough to warrant such a distinction) and whether requesting that citizens from Ireland should be asked to distinguish themselves differently on such a form is legally permissible? C 280 E/166 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (17 February 2000) the choice of cultural and ethnic categories on equal As the Honourable Member will be aware, opportunities forms is not in itself the subject of Community law. However, Directive 95/46/EC of the Parliament and of the Council of 24 October 1995 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data (1) expressly prohibits the processing of personal data revealing racial or ethnic origin, political opinions, religious or philosophical beliefs, trade- union membership, and the processing of data concerning health or sex life. This prohibition is lifted in a number of limited circumstances, including where the consent of the individual concerned has been given. Subject to the conditions laid down in that Directive, the Commission believes that the collection of statistical information on discrimination related to racial and ethnic origin, whether real or presumed, can make a useful contribution to ensuring equality of treatment and opportunity. The proposal for a Council decision establishing a Community action programme to combat discrimination (2001-2006), adopted by the Commission on 25 November 1999 (2), includes a strand devoted to the collection and analysis of data related to discrimination on the grounds covered by the programme, including racial and ethnic origin. As regards the particular categories to be used in such monitoring, the Commission believes that this should be left to the particular Member States concerned, given the existence of different minority ethnic groups in the different Member States. The Commission cannot in any case comment on the choices made in the internal documents of political parties. (1) OJ L 281, 23. 11. 1995. (2) COM(99) 567 final. (2000/C 280 E/189) WRITTEN QUESTION P-0062/00 by Evelyne Gebhardt (PSE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Increase in air fares Is the European Commission aware that 1. the major European airlines, acting in unison, have terminated their current agency contracts with travel agencies and offered them new contracts involving lower agency fees, those fees being in every case identical? 2. Is it also aware that the travel agencies have offset the consequent reduction in their revenue by levying a new (cid:145)transaction fee(cid:146) on travellers who, being final consumers, are therefore unable to avoid a hidden and mutually agreed increase in air fares? 3. Does the Commission share my view that, although travellers may circumvent this increase in air fares by booking with the airlines directly, they must, if they do so, put up with poorer service and accept that a large number of jobs in travel agencies may be lost? 4. Does the European Commission consider that such price agreements, the cost of which is ultimately paid by the final consumer and which jeopardise the job security of people working in travel agencies, are compatible with current European law? When, and how, will the Commission intervene if there has been a breach of Community law or if even the slightest whiff of suspicion exists that Community law has been breached? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (17 February 2000) The Commission informs the Honourable Member that it has been actively studying the relationship between airlines and travel agents. In a recent competition law decision (1) the Commission set out its policy on the commissions paid by airlines to travel agents. One of the facts established in this decision


title: QUESTION ÉCRITE P-0102/00 posée par Pietro-Paolo Mennea (ELDR) à la Commission. Le sport de détente.

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/219 la Commission envisage de procØder (cid:224) une mission d(cid:146)Øvaluation Quant (cid:224) l(cid:146)assistance communautaire, courant fØvrier 2000 qui permettra d(cid:146)identifier les besoins et les prioritØs. Un changement de politique sur l(cid:146)assistance PHARE, qui par ailleurs sera substantiellement modifiØe pour les pays de la rØgion en 2000, ainsi que l(cid:146)Øtablissement de relations contractuelles dØpendront uniquement de l(cid:146)attitude et des progrŁs concrets du nouveau gouvernement sur les questions politiques encore pendantes. La Commission est prŒte (cid:224) faire les propositions nØcessaires le moment venu. (2000/C 225 E/251) QUESTION (cid:201)CRITE P-0102/00 posØe par Pietro-Paolo Mennea (ELDR) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Le sport de dØtente ConsidØrant la fonction sociale et le r(cid:244)le du sport dont on doit dØsormais considØrer qu(cid:146)il fait partie intØgrante de la culture des pays communautaires; considØrant la fonction Øducative, sociale, culturelle et ludique du sport, reconnue par le traitØ d(cid:146)Amsterdam; considØrant l(cid:146)organisation du sport en Europe, ses caractØristiques et son Øvolution rØcente; vu la distinction Øtablie dans les (cid:201)tats membres entre sport professionnel (pratiquØ dans le cadre d(cid:146)entreprises) et sport de dØtente (pratiquØ au sein d(cid:146)associations sans but lucratif) et encore que le sport de dØtente pratiquØ dans les (cid:201)tats membres, pour Œtre qualifiØ comme tel, doit obtenir l(cid:146)agrØment des diffØrentes fØdØrations sportives nationales, en application de la rØglementa- tion ØdictØe par lesdites fØdØrations, sous rØserve du respect des directives dØfinies par les diffØrents comitØs olympiques nationaux des (cid:201)tats membres. Ayant en considØration les diffØrentes dispositions nationales des (cid:201)tats membres et les rŁglements des diverses organisations sportives Øtablissant la Commission juge-t-elle opportun, dans le respect des associations sportives, de modifier le traitØ d(cid:146)Amster- dam dans le sens de la reconnaissance de la spØcificitØ du sport que les lØgislations nationales et les rŁglements des organisations sportives des (cid:201)tats membres qualifient de dØtente? la distinction entre sport professionnel et de dØtente, RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (18 fØvrier 2000) La Commission a reconnu que le sport constitue un instrument essentiel d(cid:146)intØgration sociale et d(cid:146)Øduca- tion (1) dans la sociØtØ europØenne. La Commission pr(cid:244)ne un nouveau partenariat entre les diffØrents acteurs opØrant dans le domaine sportif (cid:129) organisations sportives, autoritØs nationales et institutions communautaires (cid:129) afin de prØserver et renforcer la valeur sociale des activitØs physiques et sportives. Concernant l(cid:146)organisation du sport, la Commission souligne que celle-ci varie fortement d(cid:146)(cid:201)tat membre (cid:224) (cid:201)tat membre. Une lØgislation sur le sport n(cid:146)existe pas dans tous les (cid:201)tats membres. De plus, les diffØrences entre sport professionnel et sport amateur ne sont pas toujours dØfinies de maniŁre claire et prØcise. Comme l(cid:146)a soulignØ l(cid:146)avocat gØnØral Cosmas dans ses conclusions (2) dans l(cid:146)affaire DeliŁge, «le caractŁre Øconomique ou non de l(cid:146)activitØ d(cid:146)un athlŁte devra Œtre recherchØ dans les ØlØments concrets dØfinissant cette activitØ et non pas dans les proclamations des fØdØrations sportives». C(cid:146)est donc au tribunaux et pas aux fØdØrations sportives d(cid:146)Øtablir la dimension professionnelle ou non d(cid:146)une activitØ sportive. De plus, la Commission estime que le droit communautaire prend dØj(cid:224) en compte certaines caractØristiques propres au sport, notamment amateur. Elle reconnait par exemple l(cid:146)existence de pratiques spØcifiquement sportives, liØes aux lois du jeu ou (cid:224) la capacitØ d(cid:146)auto-organisation des organisations sportives, qui Øchappent aux rŁgles de la concurrence. C(cid:146)est pourquoi et (cid:224) ce stade, la Commission ne considŁre pas nØcessaire d(cid:146)envisager une rØforme des traitØs afin de reconna(cid:238)tre la spØcificitØ du sport amateur. (1) «Le Rapport d(cid:146)Helsinki sur le sport» Rapport de la Commission au Conseil europØen dans l(cid:146)optique de la sauvegarde des structures actuelles du sport et du maintien de la fonction sociale du sport dans le cadre communautaire, COM(1999) 644 final. (2) Conclusions de l(cid:146)avocat gØnØral M. COSMAS dans les affaires jointes C-51/96 et C-191/97