title: Regolamento (CE) n. 176/2000 del Consiglio, del 24 gennaio 2000, recante modifica del regolamento (CE) n. 1015/94 che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di sistemi di telecamere originari del Giappone

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping duty
import
originating product
recording equipment

text: 27. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 22/29 REGOLAMENTO (CE) N. 176/2000 DEL CONSIGLIO del 24 gennaio 2000 recante modifica del regolamento (CE) n. 1015/94 che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di sistemi di telecamere originari del Giappone IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, (5) visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comu- nità europea (1), vista la proposta presentata dalla Commissione, previa consul- tazione del comitato consultivo, Nel gennaio 1999, con il regolamento (CE) n. 193/ 1999 (5), il Consiglio ha modificato il regolamento (CE) n. 1015/94 aggiungendo all'allegato alcune nuove versioni di modelli di sistemi di camere professionali, che sono state così escluse dall'applicazione del dazio antidumping definitivo. B. INCHIESTA RELATIVA AI NUOVI MODELLI DI SISTEMI DI CAMERE PROFESSIONALI considerando quanto segue: 1. Procedimento (1) (2) (3) (4) A. PRECEDENTI FASI DEL PROCEDIMENTO Con il regolamento (CE) n. 1015/94 (2), il Consiglio ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importa- zioni di sistemi di telecamere (in appresso «STC») origi- nari del Giappone. Il Consiglio ha esplicitamente escluso dal campo d'appli- cazione del dazio antidumping i sistemi di camere professionali elencati nell'allegato di tale regolamento (in appresso «l'allegato»), ovvero sistemi di camere professio- nali di qualità superiore, che tecnicamente rientrano nella definizione del prodotto di cui all'articolo 1, para- grafo 2, del regolamento (CE) n. 1015/94, ma che non possono essere considerate telecamere per la diffusione. Nell'ottobre 1995, con il regolamento (CE) n. 2474/ 95 (3), il Consiglio ha modificato il regolamento (CE) n. 1015/94, in particolare per quanto riguarda la defini- zione del prodotto simile e determinati modelli di sistemi di camere professionali esplicitamente esclusi dall'applicazione del dazio antidumping definitivo. Nell'ottobre 1997, con il regolamento (CE) n. 1952/ 97 (4), il Consiglio ha modificato le aliquote del dazio antidumping definitivo per due delle società interessate, cioè per la Sony Corporation e per la Ikegami Tsushinki, conformemente all'articolo 12 del regolamento (CE) n. 384/96. Il Consiglio ha inoltre esplicitamente escluso dal campo d'applicazione del dazio antidumping taluni nuovi modelli di sistemi di camere professionali, aggiun- gendoli all'allegato. (1) GU L 56 del 6. 3. 1996, pag. 1. Regolamento modificato da ultimo regolamento (CE) n. 905/98 (GU L 128 del 30. 4. 1998, dal pag. 18). (2) GU L 111 del 30. 4. 1994, pag. 106. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 193/1999 (GU L 22, del 29. 1. 1999, pag. 10). (3) GU L 255 del 25. 10. 1995, pag. 11. (4) GU L 276 del 9. 10. 1997, pag. 20. (6) (7) Successivamente, numerosi produttori-esportatori giap- ponesi hanno informato la Commissione della loro intenzione di introdurre sul mercato comunitario nuovi modelli di sistemi di camere professionali e hanno chiesto che questi nuovi modelli di sistemi di camere fossero aggiunti professionali con i relativi accessori all'allegato e quindi esclusi dall'applicazione dei dazi antidumping. La Commissione ha quindi informato l'industria comuni- taria e ha avviato un'inchiesta volta unicamente a deter- minare se i prodotti in esame rientrassero nel campo di applicazione dei dazi antidumping e se la parte operativa del regolamento (CE) n. 1015/94 dovesse essere oppor- tunamente modificata. 2. Modelli oggetto dell'inchiesta (8) Le domande pervenute riguardano i seguenti modellica- mere, forniti con le relative informazioni tecniche: i) Hitachi Denshi, Ltd. (in appresso «Hitachi») — Corpo camera V-21, presentato come nuova versione del corpo camera Z-ONE. DA e venduto senza adattatore triax — nuovi accessori del V-21: — mirino GM-9 da 1,5 pollici, presentato come mirino standard per il corpo camera modello V-21 — adattatori CA-Z31 e CA-Z32, presentati come nuovi modelli degli adattatori CA-Z1A e CA-Z2, già inclusi nell'allegato, da collegare al corpo camera modello V-21 — pannelli di controllo RC-Z2A e RC-Z21A, presentati come nuove versioni dei pannelli di controllo RC-Z2 e RC-Z21, già inclusi nell'allegato. (5) GU L 22 del 29. 1. 1999, pag. 10. L 22/30 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 27. 1. 2000 — Corpo camera V-21 W, come versione a grande schermo del corpo camera V-21 presentato — mirino GM-51 da 5 pollici, presentato come mirino standard per il corpo camera modello V-21W i modelli citati sono venduti senza relativo Tutti sistema triax o adattatore triax. ii) Olympus Winter & IBE GmbH (in appresso «Olympus») — unità di controllo OTV-S6, presentato come modello utilizzato in campo medico e come nuova versione del modello OTV-S5, già inserito nell'allegato. iii) Matsushita — corpo camera AW-F575HE, presentato come nuova versione del corpo camera WV-F565HE, già incluso nell'allegato — adattatori AW-AD500AE e AW-AD700BSE, presentati come nuove versioni degli adattatori WV-AD500E e WV-AD700ASE, già inclusi nell'allegato. iv) Ikegami Tsushinki Co, Ltd (in appresso «Ikegami») — corpi camera HC-400 e HC-400W, presentati come nuove versioni del corpo camera HC 390, già incluso nell'allegato — nuovi accessori per i corpi camera HC-400 e HC-400W — mirini VF15-46 — pannello di controllo operativo RCU-390 — adattatore CA-400 — unità di controllo MA-200A i modelli citati sono venduti senza relativo Tutti sistema triax o adattatore triax. v) Victor Company of Japan, Ldt (in appresso «JVC») a grande — corpo camera KY-D29WECH, presentato come versione schermo del precedente modello KY-D29ECH, già incluso nell'allegato — mirini VF-P116WE e VF-P550WE, che possono camera essere KY-D29WECH di cui sopra e che sono rispettiva- collegati nuovo corpo al (9) (10) mente le nuove versioni dei modelli di mirino VF-P116 e VF-P550BE, già inclusi nell'allegato. i modelli citati sono venduti senza relativo Tutti sistema triax o adattatore triax. 3. Risultanze effettuato un esame La Commissione ha tecnico, comprensivo di un confronto particolareggiato tra i in questione e i precedenti modelli elencati modelli nell'allegato, dal quale è emerso che i due gruppi di modelli erano quasi del tutto identici. Le piccole diffe- renze rilevate sono dovute allo sviluppo tecnico del settore degli STC e non incidono sulla classificazione di questi STC tra i sistemi di camere professionali. È stato pertanto concluso che tutti i modelli interessati devono essere esclusi dal campo d'azione delle misure antidum- ping esistenti. La Commissione ha comunicato le risultanze ai produt- tori comunitari e agli esportatori di STC, offrendo loro l'opportunità di presentare le proprie osservazioni. Poiché le parti interessate non hanno sollevato obiezioni nei confronti delle conclusioni della Commissione, tutti i modelli ed i relativi dispositivi elencati al punto 8 sono considerati sistemi di camere professionali. Ne consegue che questi prodotti devono essere esclusi dall'applica- zione del dazio antidumping applicabile a taluni sistemi di telecamere originari del Giappone e che l'allegato deve essere opportunamente modificato, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 L'allegato del regolamento (CE) n. 1015/94 è sostituito dall'alle- gato del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, addì 24 gennaio 2000. Per il Consiglio Il Presidente J. GAMA 27. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 22/31 Nome della società Sony ALLEGATO «ALLEGATO Elenco di sistemi di camere professionali non classificati come sistemi di telecamere per la telediffusione ed esenti dalle misure Corpo camera Mirino Unità di controllo Unità di controllo operativa Unità di controllo generale (*) Adattatori RM-M7G — CCU-M3P CCU-M5P CCU-M7P CA-325P CA-325AP CA-325B CA-327P CA-537P CA-511 CA-512P CA-513 VCT-U14 (1) DXF-3000CE DXF-325CE DXF-501CE DXF-M3CE DXF-M7CE DXF-40CE DXF-40ACE DXF-50CE DXF-601CE DXF-40BCE DXF-50BCE DXF-701CE DXF-WSCE (1) DXC-M7PK DXC-M7P DXC-M7PH DXC-M7PK/1 DXC-M7P/1 DXC-M7PH/1 DXC-327PK DXC-327PL DXC-327PH DXC-327APK DXC-327APL DXC-327AH DXC-537PK DXC-537PL DXC-537PH DXC-537APK DXC-537APL DXC-537APH EVW-537PK EVW-327PK DXC-637P DXC-637PK DXC-637PL DXC-637PH PVW-637PK PVW-637PL DXC-D30PF DXC-D30PK DXC-D30PL DXC-D30PH DSR-130PF DSR-130PK DSR-130PL PVW-D30PF PVW-D30PK PVW-D30PL DXC-327BPF DXC-327BPK DXC-327BPL DXC-327BPH DXC-D30WSP (1) L 22/32 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 27. 1. 2000 Nome della società Ikegami Hitachi Corpo camera Mirino Unità di controllo Unità di controllo operativa Unità di controllo generale (*) Adattatori VF15-21/22 MA-200/230 RCU-240 — VF-4523 VF15-39 VF15-46 (1) VF5040 (1) VF5040W (1) GM-5 (A) GM-5-R2 (A) GM-5-R2 GM-50 (1) GM-8A (1) GM-9 (1) GM-51 (1) MA-200A (1) RCU-390 (1) — — RU-C1 (B) RU-C1 (D) RU-C1 RU-C1-S5 RU-C10 (B) RU-C10 (C) RC-C1 RC-C10 RU-C10 RU-Z1 (B) RU-Z1 (C) RU-Z1 RC-C11 RU-Z2 RC-Z1 RC-Z11 RC-Z2 RC-Z21 RC-Z2A (1) RC-Z21A (1) CA-340 CA-300 CA-230 CA-390 CA-400 (1) CA-Z1 CA-Z2 CA-Z1SJ CA-Z1SP CA-Z1M CA-Z1M2 CA-Z1HB CA-C10 CA-C10SP CA-C10SJA CA-C10M CA-C10B CA-Z1A (1) CA-Z31 (1) CA-Z32 (1) HC-340 HC-300 HC-230 HC-240 HC-210 HC-390 LK-33 HDL-30MA HDL-37 HC-400 (1) HC-400W (1) SK-H5 SK-H501 DK-7700 DK-7700SX HV-C10 HV-C11 HV-C10F Z-ONE (L) Z-ONE (H) Z-ONE Z-ONE A (L) Z-ONE A (H) Z-ONE A (F) Z-ONE A Z-ONE B (L) Z-ONE B (H) Z-ONE B (F) Z-ONE B Z-ONE B (M) Z-ONE B (R) FP-C10 (B) FP-C10 (C) FP-C10 (D) FP-C10 (G) FP-C10 (L) FP-C10 (R) FP-C10 (S) FP-C10 (V) FP-C10 (F) FP-C10 FP-C10 A FP-C10 A (A) FP-C10 A (B) 27. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 22/33 Nome della società Corpo camera Mirino Unità di controllo Unità di controllo operativa Unità di controllo generale (*) Adattatori FP-C10 A (C) FP-C10 A (D) FP-C10 A (F) FP-C10 A (G) FP-C10 A (H) FP-C10 A (L) FP-C10 A (R) FP-C10 A (S) FP-C10 A (T) FP-C10 A (V) FP-C10 A (W) Z-ONE C (M) Z-ONE C (R) Z-ONE C (F) Z-ONE C HV-C20 HV-C20M Z-ONE-D Z-ONE-D (A) Z-ONE-D (B) Z-ONE-D (C) Z-ONE. DA (1) V-21 (1) V-21W (1) Matsushita WV-F700 WV-VF65BE WV-RC700/B — — WV-AD700SE WV-AD700ASE WV-AD700ME WV-AD250E WV-AD500E (*) AW-AD500AE AW-AD700BSE WV-F700A WV-VF40E WV-RC700/G WV-F700SHE WV-VF39E WV-RC700A/B WV-F700ASHE WV-VF65BE (*) WV-RC700A/G WV-F700BHE WV-VF40E (*) WV-RC36/B WV-F700ABHE WV-VF42E WV-F700MHE WV-F350 WV-F350HE WV-F350E WV-F350AE WV-F350DE WV-F350ADE WV-F500HE (*) WV-F565HE AW-F575HE WV-RC36/G WV-RC37/B WV-RC37/G WV-CB700E WV-CB700AE WV-CB700E (*) WV-CB700AE (*) WV-RC700/B (*) WV-RC700/G (*) WV-RC700A/B (*) WV-RC700A/G (*) WV-RC550/G WV-RC550/B L 22/34 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 27. 1. 2000 Nome della società JVC Corpo camera Mirino Unità di controllo VF-P315E VF-P550E VF-P10E VP-P115E VF-P400E VP-P550BE VF-P116 RM-P350EG RM-P200EG RM-P300EG RM-LP80E RM-LP821E RM-LP35U RM-LP37U VF-P116WE (1) RM-P270EG VF-P550WE (1) KY-35E KY-27ECH KY-19ECH KY-17FITECH KY-17BECH KY-F30FITE KY-F30BE KY-27CECH KH-100U KY-D29ECH KYD29WECH (1) Olympus MAJ-387N MAJ-387I Telecamera OTV-SX OTV-SX2 OTV-S5 OTV-S6 Unità di controllo operativa — Unità di controllo generale (*) — Adattatori KA-35E KA-B35U KA-M35U KA-P35U KA-27E KA-20E KA-P27U KA-P20U KA-B27E KA-B20E KA-M20E KA-M27E (*) Detta anche unità di “set-up” principale (MSU) o pannello di controllo principale (MCP). (1) Modelli esenti a condizione che il relativo sistema triax o adattatore triax non siano in vendita sul mercato CE. »


title: 2000/55/PESC: Posizione comune del Consiglio, del 24 gennaio 2000, relativa all'Afghanistan

eurovoc_concepts:
Afghanistan
economic development
fight against crime
human rights
humanitarian aid
peacekeeping

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 21/1 (Atti adottati a norma del titolo V del trattato sull'Unione europea) POSIZIONE COMUNE DEL CONSIGLIO del 24 gennaio 2000 relativa all'Afghanistan (2000/55/PESC) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato sull'Unione europea, in particolare l'articolo 15, considerando quanto segue: (1) (2) (3) (4) (5) (6) il conflitto in Afghanistan ha causato innumerevoli sofferenze al popolo afghano e minaccia la stabilità della regione e il suo sviluppo economico; le esportazioni, causate dalla guerra, di terrorismo e di droghe illegali danneggiano seriamente gli Stati membri dell'Unione e anche altri paesi; nell'Unione continuano ad essere accolti numerosi profughi provenienti da un Afghanistan straziato dalla guerra; l'Unione è determinata a svolgere un ruolo efficace negli sforzi per far cessare i combattimenti e ristabilire la pace, la stabilità e il rispetto del diritto internazionale, inclusi i diritti dell'uomo in Afghanistan; l'Unione rammenta alle parti belligeranti che in ultima analisi spetta ad esse il compito di trovare una soluzione politica del conflitto, capace di portare una pace dura- tura all'Afghanistan e rendere possibile l'istituzione di un governo rappresentativo che poggi su una base ampia; i paesi che l'Unione ritiene imprescindibile che tutti hanno un'influenza sulle parti la possano esercitare a sostegno degli sforzi di pace esplicati dalle Nazioni Unite e in stretto coordinamento con gli stessi e che cessino le forniture esterne di armi, munizioni e altro materiale per uso bellico alle fazioni in guerra, nonché il coinvolgi- mento di personale straniero a livello militare, paramili- tare e di servizio segreto; (7) l'Unione annette la massima importanza al rispetto del diritto internazionale e dei diritti dell'uomo, compresa la convenzione sull'eliminazione di ogni forma di discrimi- nazione nei confronti della donna e denuncia la continua discriminazione fondata sul sesso in Afghani- stan; l'Unione è fortemente preoccupata per le notizie sui massacri e l'espulsione coatta di civili innocenti, sulle esecuzioni di prigionieri di guerra, sulle persecuzioni ed esecuzioni a sfondo etnico nonché sull'intimidazione e l'assassinio di emigrati afghani; l'Unione è altresì preoccupata per le notizie che riferi- scono di case e raccolti incendiati nella Valle dello Shomali nonché della distruzione deliberata delle infra- strutture agricole; il 15 novembre 1999 l'Unione ha adottato la posizione comune 1999/727/PESC relativa a misure restrittive contro i Talibani (1), volta ad attuare la risoluzione 1267/1999 del 15 ottobre 1999, del Consiglio di sicu- rezza delle Nazioni Unite; con la presente posizione comune si intende sostituire la posizione comune 99/73/PESC del 25 gennaio 1999 relativa all'Afghanistan (2); che pertanto quest'ultima va abrogata, (8) (9) (10) (11) HA DEFINITO LA SEGUENTE POSIZIONE COMUNE: Articolo 1 Gli obiettivi dell'Unione in Afghanistan sono: a) giungere a una pace durevole in Afghanistan, far cessare gli interventi stranieri e incoraggiare il dialogo interno, in parti- colare sostenendo il ruolo centrale delle Nazioni Unite; b) favorire la stabilità e lo sviluppo dell'intera regione attra- verso la pace in Afghanistan; c) promuovere il rispetto del diritto internazionale umanitario i diritti delle donne e dei inclusi e dei diritti dell'uomo, bambini; d) fornire un aiuto umanitario efficace e assicurare che il coor- dinamento internazionale degli aiuti consenta la distribu- zione dei medesimi secondo i principi internazionali umani- tari e una valutazione imparziale delle necessità; (1) GU L 294 del 16. 11. 1999, pag. 1. (2) GU L 23 del 30. 1. 1999, pag. 1. L 21/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 26. 1. 2000 e) rafforzare la lotta contro le droghe illegali e il terrorismo; f) fornire assistenza alle operazioni di consolidamento della pace e, una volta conseguita una soluzione pacifica dure- vole, alla ricostruzione del paese dopo anni di guerra civile. Articolo 2 Per sostenere gli sforzi di pace delle Nazioni Unite, riconfermati nella risoluzione dell'Assemblea generale dell'ONU 203 A e B del 18 dicembre 1998, l'Unione continua a: a) sostenere e rafforzare l'operato della missione speciale delle Nazioni Unite in Afghanistan (UNSMA), inclusi i suoi osser- vatori civili; b) appoggiare gli sforzi a tutto campo del Segretario generale delle Nazioni Unite e del suo inviato speciale in Afghani- stan, e in particolare il ripristino della missione dell'inviato speciale, non appena le circostanze lo permetteranno; c) esortare altri paesi che hanno influenza sulle parti di eserci- tarla in modo costruttivo a sostegno degli sforzi di pace dell'ONU e in stretto coordinamento con gli stessi; d) invitare le parti belligeranti ad onorare gli impegni definiti nella dichiarazione di Taskent riguardanti i principi fonda- mentali per una soluzione pacifica del conflitto in Afghani- stan, firmata da entrambe le parti il 20 luglio 1999; e) chiedere ai Talibani l'impegno a applicare gli accordi firmati con l'ONU in materia di sicurezza del personale ONU; base a Roma, dell'ex sovrano Zahir Shah, per contribuire al dialogo tra le parti afghane; k) continua a insistere presso tutti i paesi che esercitano un'in- fluenza sull'Afghanistan, circa l'importanza che l'Unione annette a una rapida soluzione del conflitto sotto l'egida delle Nazioni Unite, esortandoli a fornire all'ONU il più ampio sostegno. Articolo 3 Per promuovere il rispetto integrale dei diritti dell'uomo, delle libertà fondamentali e del diritto internazionale umanitario, l'Unione: a) invita tutte le parti a riconoscere, tutelare e promuovere tutti i diritti dell'uomo e le libertà fondamentali, incluso il diritto alla vita, alla libertà e alla sicurezza della persona e inoltre a rispettare la dichiarazione universale dei diritti dell'uomo sottoscritta dall'Afghanistan; b) esorta le fazioni afghane a porre fine alle politiche discrimi- natorie e a riconoscere, tutelare e promuovere la parità dei diritti e della dignità tra uomini e donne, inclusi l'accesso all'istruzione e alla sanità, il lavoro, la sicurezza personale e la soppressione di atti di intimidazione e di vessazione, e sottolineerà le implicazioni negative delle politiche discrimi- natorie per l'effettiva fornitura degli aiuti; c) sostiene le proposte del Segretario generale dell'ONU di rapidamente osservatori dei diritti umani, dispiegare nell'ambito degli osservatori civili dell'UNSMA; f) tener conto della relazione della Commissione dell'ONU per la verifica dei poteri per quanto riguarda la rappresentanza dell'Afghanistan presso le Nazioni Unite; d) attribuisce speciale importanza agli aspetti dei diritti umani nel coordinamento internazionale dell'assistenza umanitaria all'Afghanistan; g) sostenere l'embargo sull'esportazione di armi, munizioni ed equipaggiamento militare in Afghanistan stabilito nella posi- zione comune 96/746/PESC (1), e a chiedere agli altri paesi di adottare un'analoga politica restrittiva; h) sollecitare i paesi interessati a porre fine al loro coinvolgi- mento a livello militare, paramilitare e di servizio segreto in Afghanistan e a cessare qualsiasi altro aiuto militare alle parti in conflitto, incluso l'uso del loro territorio per questi scopi. e) sostiene i programmi di aiuto in Afghanistan che tengono conto delle questioni attinenti alla parità tra i sessi e che operano attivamente per promuovere la partecipazione equa degli uomini e delle donne, nonché la pace e i diritti dell'uomo; f) sollecita tutte le fazioni a rispettare e tutelare il patrimonio culturale dell'Afghanistan. Inoltre l'Unione: Articolo 4 i) mantiene contatti con le parti afghane e con eminenti perso- nalità di tale paese per sottolineare l'inutilità e le gravi e inaccettabili conseguenze sul piano umanitario dei continui combattimenti, esigendo l'immediato cessate il fuoco e la negoziazione di una sotto l'egida soluzione politica dell'ONU, inclusa l'instaurazione di un governo di transi- zione pienamente rappresentativo e che poggi su un'ampia base; j) segue attentamente e incoraggia gli sforzi compiuti da citta- dini e organizzazioni afghani il cosiddetto processo di Francoforte, nonché il processo Loya Jirga, con influenti, quali (1) GU L 342 del 31. 12. 1996, pag. 1. Per alleviare le sofferenze della popolazione civile afghana, l'Unione: a) continua a fornire aiuti umanitari all'Afghanistan, se la situazione lo permette; b) esorta le fazioni in guerra ad assicurare libertà di circola- zione nonché libero e sicuro accesso al personale umani- tario nazionale e internazionale presso tutti quelli che ne hanno bisogno, senza restrizioni fondate sul sesso, la razza, la religione o la cittadinanza, e a cooperare pienamente e lealmente con le organizzazioni umanitarie per andare incontro alle necessità del popolo afghano sul piano umani- tario; 26. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 21/3 c) continua a sostenere gli sforzi nazionali e internazionali per l'azione antimine quale importante condizione preliminare dello sviluppo sostenibile; d) esorta le fazioni in guerra a non posare più mine, mentre nel contempo sottolinea la propria ferma politica di non finanziare lo sminamento nelle regioni in cui si continua a posare mine; e) migliora l'efficacia degli aiuti mediante un più stretto coor- dinamento internazionale dei donatori, in particolare attra- verso il Gruppo di sostegno dell'Afghanistan e dell'orga- nismo di programmazione per l'Afghanistan; f) assicura lo stretto coordinamento e la complementarità tra gli sforzi di pace delle Nazioni Unite e gli sforzi in materia di aiuto, come previsto nel quadro strategico comune dalla Comunità internazionale dei donatori e delle organizzazioni ONU; g) fa in modo che gli aiuti siano forniti conformemente al quadro strategico comune adottato dalla comunità dei dona- tori e dalle organizzazioni ONU e incoraggiando quindi l'attuazione di una più efficace programmazione comune in Afghanistan. Articolo 5 Per contribuire alla lotta contro la droga, l'Unione: a) nei contatti con le fazioni e con i paesi che esercitano un'influenza su queste ultime, sottolinea le preoccupazioni dell'Unione per il rapido aumento della produzione e del traffico illeciti di droga in Afghanistan, che minaccia la stabilità della regione e reca detrimento alla salute e al benessere della popolazione dell'Afghanistan, degli Stati vicini e di altri paesi; essa sottolinea inoltre che l'Unione terrà conto degli obiettivi di controllo della droga al momento di esaminare i contributi da destinare agli aiuti allo sviluppo per la ricostruzione dell'Afghanistan una volta conseguita una soluzione pacifica durevole; b) esorta gli organismi responsabili dell'aiuto a tenere conto degli obiettivi di controllo della droga nella pianificazione e nell'attuazione dei progetti, valutando quali possano essere le ripercussioni di questi ultimi sulla coltivazione, la produ- zione, il traffico e l'abuso di droga; c) appoggia lo sviluppo alternativo sostenibile quale compo- nente di rilievo di una strategia globale ed equilibrata di controllo della droga. I programmi di sviluppo alternativo dovrebbero essere adeguati alle condizioni specifiche dell'Af- ghanistan, al rispetto dei diritti dell'uomo e integrare la tematica inerente alla parità tra i sessi per consentire agli uomini e alle donne di partecipare equamente al processo di l'applicazione della legge sviluppo; costituiscono il necessario complemento di tali programmi; le misure concernenti d) sostiene ogni quelli compresi sforzo coerente, del Programma delle Nazioni Unite per il controllo internazio- nale delle droghe (UNDCP), volto a ridurre in modo sostan- ziale la produzione, il traffico e l'abuso di droga in Afghani- stan, e sottolinea l'importanza dell'attuazione dei progetti della Comunità a sostegno dell'iniziativa dell'Unione per l'Asia centrale in materia di droga. Articolo 6 terrorismo in tutte le sue forme, e L'Unione condanna il ovunque si manifesti. Per progredire nella lotta contro il terro- rismo l'Unione: a) chiede a tutte le parti afghane di astenersi dal finanziare, addestrare o fornire accoglienza alle organizzazioni terrori- stiche o dall'appoggiare in altro modo le attività terrori- stiche; b) chiede alle autorità afghane di chiudere i campi di addestra- mento di terroristi stranieri esistenti in Afghanistan e pren- dere le iniziative necessarie per garantire che i responsabili di atti terroristici siano consegnati alla giustizia; c) esorta i Talibani a conformarsi, in pieno e tempestivamente, alla risoluzione 1267/1999 del 15 ottobre 1999, del Consi- glio di sicurezza delle Nazioni Unite. Articolo 7 Il Consiglio prende atto che la Commissione intende condurre la sua azione in modo da conseguire gli obiettivi e le priorità della presente posizione comune, se del caso, mediante perti- nenti misure comunitarie. La posizione comune 99/73/PESC è abrogata. Articolo 8 Articolo 9 La presente posizione comune ha efficacia a decorrere dall'ado- zione. Essa è riveduta entro dodici mesi dall'adozione. Articolo 10 La presente posizione comune è pubblicata nella Gazzetta uffi- ciale. Fatto a Bruxelles, addì 24 gennaio 2000. Per il Consiglio Il Presidente J. GAMA


title: Gemeenschappelijk Standpunt (EG) nr. 17/2000 van 24 januari 2000, vastgesteld door de Raad, volgens de procedure van artikel 251 van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, met het oog op de aanneming van een richtlijn van het Europees Parlement en de Raad tot wijziging van Richtlijn 64/432/EEG van de Raad inzake veterinairrechtelijke vraagstukken op het gebied van het intracommunautaire handelsverkeer in runderen en varkens

eurovoc_concepts:
EU control
cattle
health control
health legislation
intra-EU trade
swine

text: C 83/84 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 22. 3. 2000 GEMEENSCHAPPELIJK STANDPUNT (EG) Nr. 17/2000 door de Raad vastgesteld op 24 januari 2000 met het oog op de aanneming van Richtlijn 2000/. /EG van het Europees Parlement en de Raad tot wijziging van Richtlijn 64/432/EEG van de Raad inzake veterinairrechtelijke vraagstukken op het gebied van het intracommunautaire handelsverkeer in runderen en varkens (2000/C 83/03) HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, HEBBEN DE VOLGENDE RICHTLIJN VASTGESTELD: Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, met name op artikel 152, Artikel 1 Gezien het voorstel van de Commissie (1), Gezien het advies van het Economisch en Sociaal Comité (2), Na raadpleging van het Comité van de Regio’s, Volgens de procedure van artikel 251 van het Verdrag (3), Overwegende hetgeen volgt: (1) Zowel Richtlijn 64/432/EEG van de Raad (4) als Verorde- ning (EG) nr. 820/97 van de Raad van 21 april 1997 tot vaststelling van een identificatie- en registratieregeling voor runderen en inzake de etikettering van rundvlees en rundvleesproducten (5) maken melding van het aanleggen van gecomputeriseerde gegevensbestanden voor runderen en varkens, teneinde informatie op te slaan over de dieren en hun verplaatsingen. (2) Er moet worden gezorgd voor een adequate implementa- tie van functionele nationale gegevensbestanden voor het registreren van de verplaatsingen van varkens, (1) PB C 100 van 2. 4. 1998, blz. 23. (2) PB C 235 van 27. 7. 1998, blz. 59. (3) Advies van het Europees Parlement van 16. 6. 1998 (PB C 210 van 6. 7. 1998, blz. 30); gemeenschappelijk standpunt van de Raad van 24 januari 2000 en besluit van het Europees Parlement. (nog niet verschenen in het Publicatieblad). (4) PB 121 van 29. 7. 1964, blz. 1977/64. Richtlijn gewijzigd en bijgewerkt bij Richtlijn 97/12/EG (PB L 109 van 25. 4. 1997, blz. 1) en laatstelijk gewijzigd bij Richtlijn 98/99/EG (PB L 358 van 31. 12. 1998, blz. 107). (5) PB L 117 van 7. 5. 1997, blz. 1. Richtlijn 64/432/EEG wordt gewijzigd als volgt: 1. artikel 14, lid 3, onder C, punt 3, derde alinea, wordt vervangen door het volgende: „Inzake varkens zijn echter alleen de punten 2, 3 en 4 van toepassing. ”; 2. aan artikel 14, lid 3, onder C, wordt het volgende punt toegevoegd: „4. Om de werking van de verschillende nationale gecom- puteriseerde gegevensbestanden betreffende varkens te garanderen, worden de nodige uitvoeringsbepalingen en bepalingen inzake de informatie die deze gegevens- bestanden moeten bevatten, vastgesteld volgens de procedure van artikel 17. ”; 3. artikel 18 wordt vervangen door de volgende tekst: „Artikel 18 De lidstaten die niet een erkend systeem van netwerken van toezicht hebben ingevoerd, zien erop toe dat een gecomputeriseerd gegevensbestand, overeenkomstig de be- palingen van artikel 14, volledig operationeel is als volgt: a) inzake runderen, vanaf 31 december 1999; b) inzake een register van varkensbedrijven, overeenkom- stig de bepalingen van artikel 14, lid 3, onder C, punt 2, vanaf 31 december 2000; c) inzake de verplaatsingen van varkens, overeenkomstig de bepalingen van artikel 14, lid 3, onder C, punt 3: — vanuit het bedrijf waar zij geboren zijn, uiterlijk op 31 december 2001; — vanuit alle andere bedrijven, uiterlijk op 31 decem- ber 2002. 22. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 83/85 In het gegevensbestand wordt elke verplaatsing van varkens geregistreerd. De registratie omvat ten minste het aantal verplaatste varkens, het identificatienummer van het bedrijf of beslag van vertrek, het identificatienummer van het bedrijf of beslag van aankomst alsmede de datum van vertrek en van aankomst. ” 2. De lidstaten delen de Commissie de tekst van de belangrij- ke bepalingen van intern recht mee die zij op het onder deze richtlijn vallende gebied vaststellen. Artikel 3 Deze richtlijn treedt in werking op de dag van haar bekendma- king in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 2 De lidstaten doen de nodige wettelijke en bestuursrechte- 1. lijke bepalingen in werking treden om aan deze richtlijn te voldoen. Zij stellen de Commissie daarvan onverwijld in kennis. Wanneer de lidstaten deze bepalingen aannemen, wordt in die bepalingen zelf of bij de officiële bekendmaking daarvan naar deze richtlijn verwezen. De regels voor deze verwijzing worden vastgesteld door de lidstaten. Artikel 4 Deze richtlijn is gericht tot de lidstaten. Gedaan te. Voor het Europees Parlement Voor de Raad De voorzitster De voorzitter. C 83/86 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 22. 3. 2000 MOTIVERING VAN DE RAAD I. INLEIDING 1. Op 19 februari 1998 heeft de Commissie bij de Raad een op artikel 100 A van het EG-Verdrag gebaseerd voorstel ingediend tot wijziging van Richtlijn 64/432/EEG inzake veterinairrechtelijke vraagstukken op het gebied van het intracommunautaire handelsverkeer in runderen en varkens. 2. Op 16 juni 1998 heeft het Europees Parlement advies uitgebracht en het voorstel zonder amendementen goedgekeurd. Op 16 september 1999 heeft het Europees Parlement — naar aanleiding van de inwerkingtreding van het Verdrag van Amsterdam — meegedeeld dat dit advies kan worden beschouwd als een eerste lezing in het kader van de medebeslissingsprocedure, aangezien de nieuwe rechtsgrond van het voorstel artikel 152 van het EG-Verdrag is geworden. Het Economisch en Sociaal Comité heeft op 27 mei 1998 advies uitgebracht. Het Comité van de Regio’s is per brief van 6 december 1999 geraadpleegd. 3. Op 24 januari 2000 heeft de Raad in overeenstemming met de bepalingen van artikel 251 van het EG-Verdrag een gemeenschappelijk standpunt vastgesteld. II. DOELSTELLINGEN 4. Richtlijn 64/432/EEG van de Raad van 26 juni 1964 inzake veterinairrechtelijke vraagstukken op het gebied van het intracommunautaire handelsverkeer in runderen en varkens, zoals gewijzigd en bijgewerkt bij Richtlijn 97/12/EG (1), voorziet met name in de totstandbrenging van gecomputeriseerde gegevensbestanden waardoor informatie over runderen en varkens en over hun verplaatsing kan worden verkregen. 5. Om ervoor te zorgen dat deze gegevensbestanden bruikbaar zijn en de gegevens van de verschillende nationale databanken binnen de Gemeenschap uitgewisseld kunnen worden, beoogt het voorstel de Commissie in staat te stellen zo nodig geëigende uitvoeringsbepalingen vast te stellen volgens de procedure van het Permanent Veterinair Comité. III. ANALYSE VAN HET GEMEENSCHAPPELIJK STANDPUNT 6. De Raad heeft het voorstel van de Commissie overgenomen, maar de draagwijdte van de overdracht van bevoegdheid beperkt tot alleen de gegevensbestanden voor varkens. Hij is van oordeel dat deze overdracht van bevoegdheid niet gerechtvaardigd is voor runderen, waarvoor de gegevensbestanden uiterlijk op 31 december 1999 moeten zijn ingevoerd. Voorts erkent de Raad dat er van een probleem sprake is met betrekking tot de invoering van de gegevensbestanden voor varkens binnen de gestelde termijnen: er is derhalve een over drie jaar gespreid tijdschema ingesteld voor de invoering van een gecomputeriseerd gegevensbestand voor varkens (onder punt 3 opgenomen nieuw artikel 18, onder b) en c)). Deze spreiding laat het beginsel van de richtlijn onverlet. IV. CONCLUSIE De Raad heeft als gemeenschappelijk standpunt het Commissievoorstel, zoals dit door het Europees Parlement is goedgekeurd, met de genoemde wijzigingen vastgesteld. (1) PB L 109 van 25. 4. 1997, blz. 1


title: Decizia Consiliului din 24 ianuarie 2000 de constituire a Comitetului pentru ocuparea forței de muncă

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EU institution
committee (EU)

formats: pdf print xhtml

text: 05/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 181 32000D0098 L 29/21 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 4. 2. 2000 DECIZIA CONSILIULUI din 24 ianuarie 2000 de constituire a Comitetului pentru ocuparea forței de muncă (2000/98/CE) CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene ș(cid:13)i, în special, articolul 130 al acestuia, având în vedere avizul Parlamentului European (1), întrucât: (1) (2) (3) (4) (5) Articolul 3 din tratat enunță faptul că acțiunea Comunită- ții presupune promovarea unei coordonări între politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre cu scopul de a mări eficacitatea lor prin elaborarea unei strategii coordonate pentru ocuparea forței de muncă. Titlul VIII partea III din tratat stabileș(cid:13)te procedurile conform cărora statele membre ș(cid:13)i Comunitatea îș(cid:13)i propun să elaboreze o strategie coordonată pentru ocuparea forței de muncă, în special să promoveze mână de lucru califi- cată, formată ș(cid:13)i capabilă de a se adapta, precum ș(cid:13)i piețe ale muncii pregătite pentru a reacționa rapid la evoluția eco- nomiei; titlul amintit prevede constituirea unui Comitet pentru ocuparea forței de muncă cu caracter consultativ (denumit în continuare „comitet”). În realizarea misiunii sale, care constă, printre altele, în a formula avize ș(cid:13)i a contribui la pregătirea lucrărilor Consi- liului ș(cid:13)i Comisiei, comitetul trebuie să facă în aș(cid:13)a fel încât strategia europeană pentru ocuparea forței de muncă, coor- donarea politicilor macroeconomice ș(cid:13)i procesul de reformă economică să fie formulate ș(cid:13)i puse în aplicare în mod coerent ș(cid:13)i să se completeze reciproc. Este de preferat ca comitetul ș(cid:13)i organele comunitare inte- resate de coordonarea politicilor economice, mai ales comitetul economic ș(cid:13)i financiar ș(cid:13)i comitetul de politică economică, să lucreze în strânsă legătură. Comitetul trebuie să colaboreze îndeaproape cu partenerii sociali, mai ales cu cei care sunt reprezentanți în cadrul Comitetului permanent pentru ocuparea forței de muncă, prevăzut de Decizia 1999/207/CE a Consiliului din 9 mar- tie 1999 privind reforma Comitetului permanent pentru ocuparea forței de muncă ș(cid:13)i de abrogare a Deciziei 70/532/CE (2). (6) Comitetul pentru ocuparea forței de muncă trebuie să înlo- cuiască Comitetul pentru ocuparea forței de muncă ș(cid:13)i piața muncii, constituit în temeiul Deciziei 97/16/CE a Consiliului (3); este aș(cid:13)adar necesară abrogarea Deciziei 97/16/CE, DECIDE: Articolul 1 Instituții ș(cid:13)i funcții (1) Prin prezenta decizie, Consiliul instituie un Comitet pentru ocuparea forței de muncă (denumit în continuare „comitet”) cu caracter consultativ, cu scopul de a promova coordonarea între statele membre a politicilor în materie de ocupare ș(cid:13)i de piață a muncii, în conformitate cu dispozițiile tratatului ș(cid:13)i ținând seama de competența instituțiilor ș(cid:13)i organismelor Comunității. (2) Comitetul are ca sarcină: — să urmărească evoluția situației ocupării forței de muncă ș(cid:13)i a politicilor de ocupare a forței de muncă în statele membre ș(cid:13)i în cadrul Comunității; — să formuleze avize, fără a aduce atingere articolului 207 din tratat, fie la cererea Consiliului sau a Comisiei, fie din proprie inițiativă, ș(cid:13)i să contribuie la pregătirea deliberărilor Consiliu- lui menționate la articolul 128 din tratat. În acest scop, comitetul trebuie, de asemenea, să fie abilitat, în special, pentru: — a promova luarea în considerare, drept obiectiv, a unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă pentru elaborarea ș(cid:13)i punerea în aplicare a politicilor ș(cid:13)i acțiunilor comunitare; (1) Aviz emis la 4 noiembrie 1999 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial). (2) (3) JO L 72, 18. 3. 1999, p. 33. JO L 6, 10. 1. 1997, p. 32. 182 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 05/vol. 5 — a contribui la procedura de adoptare a marilor orientări ale politicilor economice cu scopul de a supraveghea compatibi- litatea lor cu liniile directoare pentru ocuparea forței de muncă ș(cid:13)i pentru a contribui la realizarea sinergiei între strategia euro- peană pentru ocuparea forței de muncă, coordonarea politi- cilor macroeconomice ș(cid:13)i procesul de reformă economică, sprijinindu-se reciproc; — a participa la dialogul macroeconomic la nivelul Comunității; — a promova schimburile de informații ș(cid:13)i experiență între statele membre ș(cid:13)i între acestea ș(cid:13)i Comisie. Articolul 2 Componența (1) Fiecare stat membru împreună cu Comisia desemnează doi membri ai comitetului. Pot fi, de asemenea, numiți doi membri supleanți. (2) Membrii comitetului ș(cid:13)i membrii supleanți sunt aleș(cid:13)i dintre înalții funcționari sau experți cu mare competență în domeniul politicii ocupării forței de muncă ș(cid:13)i a pieței muncii în statele membre. (3) Comitetul poate face apel la experți din exterior, în funcție de ordinea sa de zi. Articolul 4 Grupuri de lucru Comitetul poate încredința studierea problemelor specifice membrilor săi supleanți sau poate crea în acest scop grupuri de lucru. În acest caz, preș(cid:13)edinția este asigurată fie de către un membru sau un membru supleant al comitetului, fie de către un funcționar al Comisiei numit de comitet. Grupurile de lucru pot face apel la experți pentru a le asista. Articolul 5 Relații cu alte organisme (1) În îndeplinirea mandatului său, comitetul consultă partenerii sociali. În acest context, stabileș(cid:13)te contacte cu partenerii sociali reprezentați în cadrul Comitetului permanent pentru ocuparea forței de muncă. (2) Dacă este cazul, comitetul lucrează în cooperare cu alte orga- nisme ș(cid:13)i comitete competente care se ocupă de probleme de politică economică. Articolul 6 Abrogarea Articolul 3 Funcționarea Comitetul pentru ocuparea forței de muncă ș(cid:13)i piața muncii, constituit în temeiul Deciziei 97/16/CE, îș(cid:13)i încetează existența la data primei reuniuni a comitetului constituit prin prezenta decizie. Prima reuniune a comitetului are loc după cel târziu patru luni de la adoptarea prezentei decizii. (1) Comitetul îș(cid:13)i alege preș(cid:13)edintele dintre membrii desemnați de statele membre pentru un mandat de doi ani, care nu poate fi reînnoit. Decizia 97/16/CE se abrogă la data la care Comitetul pentru ocuparea forței de muncă ș(cid:13)i piața muncii încetează să mai existe. (2) Preș(cid:13)edintele este asistat de patru vicepreș(cid:13)edinți, dintre care doi sunt aleș(cid:13)i de comitet dintre membrii săi pentru un mandat de doi ani. Al treilea este un reprezentant al statului membru care exer- cită preș(cid:13)edinția Consiliului, iar al patrulea este un reprezentant al statului membru care o va exercita în următorii doi ani. (3) Comisia furnizează comitetului mijloacele necesare în mate- rie de analiză ș(cid:13)i de organizare. Ea desemnează un membru al per- sonalului său în calitate de secretar care acționează în funcție de instrucțiunile comitetului atunci când îl asistă în realizarea însărcinărilor sale. Comisia se pune de acord cu Secretariatul General al Consiliului în ceea ce priveș(cid:13)te desfăș(cid:13)urarea reuniunilor. (4) Comitetul îș(cid:13)i stabileș(cid:13)te regulamentul de procedură. (5) Reuniunile comitetului sunt convocate de preș(cid:13)edinte din pro- prie inițiativă sau la cererea majorității membrilor comitetului. Articolul 7 Publicarea Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Adoptată la Bruxelles, 24 ianuarie 2000. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele L. CAPOULAS SANTOS


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0084/00 von Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) an die Kommission. Vierrädrige Kleinkrafträder.

eurovoc_concepts:
Spain
VAT rate
infringement of EU law
two-wheeled vehicle

text: C 303 E/140 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 vielmehr davon aus, da(cid:223) die Regierungen auf einem Markt, der sich in der Phase der Liberalisierung befindet, auch andere Instrumente einsetzen k(cid:246)nnen, um ein umweltfreundlicheres Verbraucherverhalten zu beg(cid:252)nstigen. Ein gutes Beispiel ist der Verbrauch von Strom aus erneuerbaren Energietr(cid:228)gern. Die Kommission beabsichtigt entsprechende Ma(cid:223)nahmen vorzuschlagen; diese betreffen insbesondere den Zugang erneuerbarer Energietr(cid:228)ger zum Elektrizit(cid:228)tsbinnenmarkt. (2000/C 303 E/151) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0084/00 von Carles-Alfred Gas(cid:242)liba i B(cid:246)hm (ELDR) an die Kommission Betrifft: Vierr(cid:228)drige Kleinkraftr(cid:228)der (24. Januar 2000) Seit 1992 gilt in der Europ(cid:228)ischen Union gem(cid:228)(cid:223) Richtlinie 92/61/EWG (1) eine einheitliche Definition von Kleinkraftr(cid:228)dern als zweir(cid:228)drige oder dreir(cid:228)drige Kraftfahrzeuge mit einem Motor und Hubraum von h(cid:246)chstens 50 cm3 bei innerer Verbrennung und einer bauartbedingten H(cid:246)chstgeschwindigkeit von h(cid:246)chstens 45 km/h. Im konkreten Fall der vierr(cid:228)drigen Kleinkraftr(cid:228)der (vierr(cid:228)drige Leichtkraftfahrzeuge) gilt ein zus(cid:228)tzliches Erfordernis, n(cid:228)mlich eine Leermasse von weniger als 350 kg. Bei der Umsetzung der Richtlinie 92/61/EG in spanisches Recht wurden verschiedenen Vorschriften f(cid:252)r die Typengenehmigung, den Verkehr und die Zulassung von Fahrzeugen erlassen, zuletzt u. a. die neue Allgemeine Fahrzeugverordnung, die mit der k(cid:246)niglichen Verordnung Nr. 2822 vom 23. Dezember 1998 angenommen wurde. Gem(cid:228)(cid:223) dieser Verordnung gelten zwei-, drei- und vierr(cid:228)drige Fahrzeuge als Klein- kraftr(cid:228)der, wenn sie den Erfordernissen der Richtlinie 92/61 entsprechen. Vierr(cid:228)drige Leichtkraftfahrzeuge kamen in Spanien Ende 1997 in den Handel, wobei anf(cid:228)nglich aufgrund ihrer Einstufung als Kleinkraftr(cid:228)der ein reduzierter Mehrwertsteuersatz von 7 % angewandt wurde. Die Steuerabteilung des Finanzministeriums hat jedoch Ende 1998 nach Einholung eines als verbindlich betrachteten Gutachtens ihre Haltung ge(cid:228)ndert und festgelegt, da(cid:223) f(cid:252)r vierr(cid:228)drige Leichtkraftfahrzeuge (cid:129) trotz ihrer Einstufung als Kleinkraftr(cid:228)der (cid:129) der allgemeine Steuersatz von 16 % angewandt werden mu(cid:223), da sie vier R(cid:228)der haben. Ist die Kommission (cid:252)ber diese Sachlage unterrichtet? Ist sie nicht der Auffassung, da(cid:223) die beschriebene Steuerregelung in Spanien, also die derzeit f(cid:252)r den Erwerb von vierr(cid:228)drigen Leichtkraftfahrzeugen zu entrichtende MWSt. , nicht nur eine Diskriminierung gegen(cid:252)ber anderen Kleinkraftr(cid:228)dern darstellt, sondern auch gegen den EWG-Vertrag (Marktverzerrung und Behinderung des freien Warenverkehrs) und die geltenden gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften verst(cid:246)(cid:223)t? (1) ABl. L 225 vom 10. 8. 1992, S. 72. Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (16. M(cid:228)rz 2000) Der Kommission ist bekannt, da(cid:223) die MwSt auf den Verkauf von Kleinkraftr(cid:228)dern in Spanien gestaffelt ist. Artikel 12 der Sechsten MwSt-Richtlinie 77/388/EWG des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber die Umsatzsteuern (cid:129) Gemeinsames Mehrwertsteuersystem: einheitliche steuerpflichtige Bemessungsgrundlage (1) (in der Fassung der Richtlinie 92/77/EWG) sieht die Anwendung eines Normalsatzes vor, gesteht den Mitgliedstaaten jedoch die M(cid:246)glichkeit zu, ein oder zwei erm(cid:228)(cid:223)igte Steuers(cid:228)tze auf bestimmte, in Anhang H aufgef(cid:252)hrte Lieferungen von Gegenst(cid:228)nden und Dienstleistungen anzuwenden. Artikel 28 dieser Richtlinie sieht insbesondere bei den Steuers(cid:228)tzen (cid:220)ber- gangsbestimmungen vor. Kleinkraftr(cid:228)der mit zwei, drei oder vier R(cid:228)dern fallen nicht unter die Gegen- st(cid:228)nde, auf die gem(cid:228)(cid:223) dieser Bestimmungen ein erm(cid:228)(cid:223)igter Steuersatz angewandt werden kann. Dieser Fall wird derzeit von der Kommission gepr(cid:252)ft, die die Rechtsvorschriften der anderen Mitgliedstaaten in diesem Bereich ebenfalls (cid:252)berpr(cid:252)fen wird. (1) ABl. L 145 vom 13. 6. 1977 ge(cid:228)ndert durch ABl. L 316 vom 31. 10. 1992


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 174/2000, annettu 24 päivänä tammikuuta 2000, asetuksen (ETY) N:o 3433/91 kumoamisesta siltä osin kuin on kyse Japanista peräisin olevien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien tuonnissa käyttöön otetusta lopullisesta polkumyyntitullista

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping duty
import
non-durable goods
originating product
tobacco industry

text: L 22/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 1. 2000 NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 174/2000, annettu 24 päivänä tammikuuta 2000, asetuksen (ETY) N:o 3433/91 kumoamisesta siltä osin kuin on kyse Japanista peräisin olevien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien tuonnissa käyttöön otetusta lopullisesta polkumyyntitullista EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 6 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: A MENETTELY 1) 2) 3) 4) 1. Voimassa olevat toimenpiteet Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 3433/91 (2), jäljem- pänä ’lopullista tullia koskeva asetus’, käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Japanista, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien syty- tinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusy- tyttimien tuonnissa. Japanin osalta tulliksi määrättiin 35,7 prosenttia. Lopullista tullia koskeva asetus muutettiin Kiinan osalta vuonna 1995 asetuksella (EY) N:o 1006/95 (3). Thai- maan osalta se korvattiin maaliskuussa 1997 neuvoston asetuksella (EY) N:o 423/97 (4). 2. Tarkastelun aloittaminen Komissio julkaisi toukokuussa 1996 ilmoituksen Japania ja Korean tasavaltaa koskevien toimenpiteiden voimas- saolon lähestyvästä päättymisestä (5). Ilmoituksen julkai- semisen jälkeen komissio vastaanotti asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan Japanista peräisin olevien sytytinkivellisten mukaisen, taskusytyttimien kaasukäyttöisten tuontia koskevan tarkastelupyynnön, jonka jätti Euro- pean Federation of Lighter Manufacturers yritysten BIC S. A. ja Flamagas S. A. puolesta. Myöhemmin pyyntöä tuki Swedish Match S. A. Yhdessä BIC S. A. , Flamagas S. A. ja Swedish Match S. A. vastaavat lähes koko kyseisen tuotteen tuotannosta yhteisössä. kertatäyttöisten Pyyntöön sisältyi riittävä alustava näyttö siitä, että johtaisi toimenpiteiden todennäköisesti polkumyynnillä tapahtuvan, vahinkoa voimassaolon päättyminen (1) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) EYVL L 326, 28. 11. 1991, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 423/97 (EYVL L 65, 6. 3. 1997, s. 1 ). (3) EYVL L 101, 4. 5. 1995, s. 38. (4) EYVL L 65, 6. 3. 1997, s. 1. (5) EYVL C 155, 30. 5. 1996, s. 6. tuotantokapasiteettia, aiheuttavan tuonnin toistumiseen. Tämän todennäköi- syyden tueksi esitettiin todisteita siitä, että Japanissa oli käyttämätöntä että tuonti Japanista painaisi yhteisön tuottajien hintoja välit- tömästi alaspäin. Lisäksi väitettiin, että tämä tilanne pahentaisi yhteisön tuotannonalan edelleen heikkoa tilaa. siitä, sekä 5) 6) 7) 8) 9) Tämän vuoksi komissio ilmoitti panevansa Japanin osalta vireille lopullista tullia koskevan asetuksen tarkas- telun (6). Tarkastelu pantiin vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, koska myös välivai- heen tarkastelu vaikutti tarpeelliselta. Korean tasavaltaa koskevien toimenpiteiden voimassaolo päättyi (7). 3. Tarkastelu Komissio ilmoitti tarkastelun vireillepanosta virallisesti Tokai Corporationille eli viejämaan ainoalle tuottajalle, jota asian tiedettiin koskevan, siihen etuyhteydessä olevalle yhteisön tuojalle Tokai Seiki GmbH:lle sekä viejämaan edustajille ja valituksen tekijöille. Osapuolet, joita asia suoraan koski, saivat tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuul- luiksi. Yksi valituksen tekijöistä pyysi saada tulla kuul- luksi, ja sitä kuultiin asiassa. Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai yksityiskohtaisia tietoja valituksen tehneiltä yhteisön tuottajilta, niiden japanilaiselta viejältä ja siihen etuyhtey- tytäryhtiöiltä, dessä olevalta yhteisössä sijaitsevalta tuojalta. Komissio hankki ja tarkisti kaikki tutkimuksen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuksia seuraa- vien yritysten toimitiloissa: Yhteisön tuottajat ja niiden tytäryhtiöt — BIC S. A. (BIC-konserni), Clichy, Ranska, — BIC BJ 75, Redon, Ranska, — BIC Deutschland GmbH & Co. , Ettlingen, Saksa, — BIRO BIC Ltd, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta, — Laforest BIC S. A. , Tarragona, Espanja, — Swedish Match Lighters B. V. , Assen, Alankomaat, — Swedish Match Lighters (mukaan lukien Cricket SA), Rillieux-la-Pape, Ranska, — Arnold André GmbH & Co. , KG, Bünde, Saksa, — Flamagas S. A. , Barcelona ja Llinas del Valle, Espanja. (6) EYVL C 361, 30. 11. 1996, s. 3. (7) EYVL C 360, 29. 11. 1996, s. 2. 27. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 22/17 10) 11) 12) 13) 14) 15) Tuottaja alkuperämaassa — Tokai Corporation Japan, Tokio, Japani. Polkumyyntiä, vahinkoa tutkimus yhteisön. kattoi maantieteellisesti ja yhteisön etua koskeva jäsenvaltion 15 Polkumyyntiä koskeva tutkimus koski 1 päivän tammi- kuuta 1996 ja 30 päivän syyskuuta 1996 välistä ajan- jaksoa, Vahinkoa koskeva tarkastelu käsitti ajanjakson vuodesta 1992 tutkimusajanjakson loppuun. ’tutkimusajanjakso’. jäljempänä Tutkimus kesti perusasetuksen 11 artiklan 5 kohdassa säädettyä tavanomaista määräaikaa kauemmin. Tämä johtui siitä, että komissio katsoi, etteivät aluksi kerätyt ja tutkitut tiedot riittäneet uuden polkumyyntitullin perus- teeksi, ja siitä, että vahingollisen polkumyynnin toistu- misen todennäköisyyden täsmällinen arviointi edellytti tutkimuksen loppuvaiheessa viejän luokse tehtävää tarkastuskäyntiä. Tutkimusta pitkittivät lisäksi huomatta- vasti komission aiemmin tekemät, polkumyyntitullien joista voimassa pitämistä koskevat kaksi ehdotusta, neuvoteltiin pitkään neuvostossa. B TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL- TAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote Tarkasteltavana ovat kertatäyttöiset ’kertakäyttöiset kuuluvat CN-koodiin ex 9613 10 00. sytytinkivelliset kaasukäyttöiset jäljempänä jotka taskusytyttimet, sytytinkivelliset sytyttimet’, Pyyntö, joka koskee muiden sytyttimien sisällyttämistä tarkas- teluun Tässä yhteydessä on muistettava, että markkinoilla on myös muita kertakäyttöisiä sytyttimiä (niin kutsutut sähköiset sytyttimet tai pietsosähköiset sytyttimet), joihin ei sovelleta polkumyyntitoimenpiteitä. Kaksi kuukautta tutkimuksen vireillepanon jälkeen Swedish Match S. A. pyysi, että tutkimus laajennettaisiin koskemaan myös sähköisiä (tai pietsosähköisiä) sytyttimiä väittäen, että taskusy- sytytinkivelliset kaasukäyttöiset kertatäyttöiset tyttimet ja sähköiset kaasukäyttöiset kertatäyttöiset sytyt- timet, sytyttimet’, muodostivat yhden tuoteluokan. jäljempänä ’sähköiset Tätä pyyntöä tarkasteltaessa on muistettava, että huhti- kuussa 1990 aloitettu menettely koskee sytytinkivellisiä kaasukäyttöisiä kertatäyttöisiä taskusytyttimiä ja että sähköiset sytyttimet on jo arvioitu (katso erityisesti asetus (ETY) N:o 3433/91, jossa vahvistetaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1386/91 (EYVL L 133, 28. 5. 1991, s. 20) johdanto-osan 11 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät) (perus)ominaisuuksiltaan aivan erilaisiksi kuin ne kertakäyttöiset sytytinkivelliset sytyt- joihin tällä hetkellä sovelletaan polkumyyntitul- timet, teknisiltä leja. Pyyntöön ei sisältynyt minkäänlaista näyttöä siitä, ettei tämä päätelmä olisi edelleen asianmukainen. Siinä ei etenkään osoitettu, että kummankaan sytytintyypin (perus)ominaisuudet, kuten sytytysjärjestelmä, tekniset olisivat muuttuneet tavalla, joka olisi voinut mitätöidä lopullista tullia koskevan asetuksen päätelmät. eivät esitetyt todisteet Koska riittäneet perusteeksi sähköisten sytyttimien sisällyttämiselle tutkimukseen ja joka oli koska pyynnön teki myöhästyneenä osapuoli, kannattanut tarkastelupyyntöä varauksetta, ei tarkaste- lualan laajentamista koskevaan pyyntöön voitu suostua. Eri koot ja mallit On vielä huomattava, että tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistetaan eri kokoisina ja eri malleina. Kaikilla näillä kertakäyttöisillä sytytinkivellisillä sytyttimillä on samat tekniset perusominaisuudet ja sama peruskäyttötar- koitus, ja ne täyttävät saman tehtävän. Siksi kertakäyt- töisten sytytinkivellisten sytyttimien kaikkien mallien katsottiin, kuten aiemmissakin tutkimuksissa, muodos- tavan yhden ainoan tuoteluokan. 2. Samankaltainen tuote Tutkimus osoitti Japanissa tuotettujen ja siellä myytyjen kertakäyttöisten sytytinkivellisten sytyttimien osalta, että kyseiset joko olivat kaikin osin samanlaisia kyseisestä maasta yhteisöön vietyjen tuotteiden kanssa tai muistuttivat niitä läheisesti. tuotteet yhteisön tuotannonalan Tutkimus vahvisti myös, että asianomaisesta maasta tuoduilla kertakäyttöisillä sytytinkivellisillä sytyttimillä ja vastaavilla ja yhteisön markkinoilla myymillä tuotteilla on samat tekniset perusominaisuudet ja sama käyttötarkoitus. Yhteisön tuotannonalan tuottamia ja myymiä kertakäyt- asianomaisesta töisiä maasta tuotuja vastaavia tuotteita olisi sen vuoksi pidet- tävä samankaltaisina tuotteina. sytytinkivellisiä tuottamilla sytyttimiä ja kertakäyttöisiä Tämän mukaisesti pääteltiin, että yhteisössä tuotettuja ja myytyjä sytyttimiä, samoin kuin Japanissa tuotettuja ja myytyjä vastaavia tuotteita sekä Japanista yhteisöön vietyjä tuotteita olisi pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitet- tuina samankaltaisina tuotteina. sytytinkivellisiä 16) 17) 18) 19) 20) C POLKUMYYNTI 1. Normaaliarvo 21) Tokai Corporation oli, kuten alkuperäisessä tutkimukses- sakin, ainoa yhteistyössä toimiva vientiä harjoittava japa- nilainen tuottaja. Tutkimusajanjakson aikana se myi asianomaista tuotetta kotimarkkinoillaan 20 erilaisena mallina. Näistä malleista vietiin yhteisöön. ainoastaan kahta L 22/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 1. 2000 22) 23) 24) Tämän viejän tarkasteltavana olevan tuotteen kokonais- myynnin kotimarkkinoilla todettiin olleen edustavaa tutkimusajanjaksona, sillä myynnin kokonaismäärä oli suurempi kuin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa säädetty kynnysarvo, joka on viisi prosenttia viennistä. Kummankin yhteisöön viedyn tuotemallin myynti koti- markkinoilla oli myös edustavaa, sillä se täytti saman viiden prosentin ehdon. Perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti komis- sion oli myös tarkasteltava kannattavan myynnin osuutta kokonaismyynnistä sen määrittämiseksi, oliko kunkin mallin kotimarkkinamyynti tavan- omaisessa kaupankäynnissä. Tutkimus osoitti, että tutki- musajanjaksona kaikki myynti kotimarkkinoilla oli ollut kannattavaa. Näin ollen normaaliarvo määritettiin kyseisen kahden tuotemallin osalta kaiken kotimarkkina- myynnin hintojen painotetun keskiarvon perusteella. tapahtunut 2. Vientihinta Asianomaisen viejän vientimyynti tutkimusajanjaksona suuntautui kokonaisuudessaan siihen etuyhteydessä olevalle yhteisössä sijaitsevalle yritykselle. Tämän vuoksi vientihinnat muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden jälleenmyyntihintojen perus- teella, joita oli käytetty myynnissä ensimmäiselle riippu- mattomalle ostajalle ja joihin oli tehty oikaisuja tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten, myös polkumyynti- viiden prosentin voittomarginaalin huomioon ottamiseksi. Viimeksi mainittu määritettiin niiden voittomarginaalien joita pidettiin tällä liiketoiminnan alalla perusteella, kohtuullisina riippumattomien tuojien osalta. ja muiden tullien, ja 25) Sikäli kuin vientihintoja muodostettaessa oli tarpeen määrittää tuojien myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset, tämä tehtiin liikevaihdon perusteella. 3. Vertailu ja polkumyyntimarginaali 26) Perusasetuksen 2 artiklan 10 ja 11 kohdan mukaisesti verrattiin kunkin mallin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vastaavan mallin vientihintojen painotet- tuun keskiarvoon vapaasti tehtaalla -tasolla ja samassa kaupan portaassa. Tasapuolisen vertailun varmistami- seksi oikaistiin hintojen vertailtavuuteen vaikuttavat erot, jos niiden olemassaolosta esitettiin riittävät todisteet. Oikaisuja tehtiin siten kuljetus-, vakuutus-, luotto- ja pakkauskustannusten osalta. 27) Normaaliarvon ja vientihintojen vertailu osoitti polku- myyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaalin todettiin olevan vapaasti cif-arvosta tuonnin yhteisön rajalla ilmaistuna 208,1 prosenttia. prosentteina 28) 29) 30) 31) D YHTEISÖN TUOTANNONALA Tässä tutkimuksessa Tokai Corporationin tytäryhtiötä, joka on asianomaisen tuotteen Tokai Seiki GmbH:ta, tuottaja yhteisössä ja yhteisön ainoa yhteistyössä toimiva Japanista peräisin olevien kertakäyttöisten sytytinkivel- listen sytyttimien tuoja, ei perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti sisällytetty yhteisön tuotannonalan määritelmään, sillä se oli tarkasteltavana olevan tuotteen ainoa tuoja ja täysin Tokai Corporation Japan -yrityksen hallinnassa. tässä yhteistyössä tutkimuksessa Kun Tokai Seiki GmbH:n tuotantoa ei oteta huomioon, kolme toiminutta yhteisön tuottajaa (ja niiden tytäryhtiöt) vastasi kerta- käyttöisten sytytinkivellisten sytyttimien lähes koko tuotannosta yhteisössä. Siten kyseiset kolme yhteistyössä toiminutta yhteisön tuottajaa muodostavat perusase- tuksen 4 artiklassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. E VAHINKO 1. Alustava huomautus Lopullista tullia koskevassa asetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa päätellään, että ”Japanista, Kiinan kansanta- savallasta, Korean tasavallasta ja Thaimaasta peräisin oleva polkumyyntihintaan tapahtunut kumuloitu tuonti oli aiheuttanut huomattavaa vahinkoa yhteisön teollisuu- delle”. Koska Korean tasavaltaa koskevat toimenpiteet ovat sittemmin rauenneet ja Kiinan kansantasavaltaa ja Thaimaata koskevia toimenpiteitä on muutettu välivai- heen tarkastelujen perusteella, kuten tämän asetuksen johdanto-osan 2 kappaleessa on todettu, on Japanista peräisin olevan tuonnin nykyisiä vaikutuksia sekä mahdollisia vaikutuksia polkumyynnin toistuessa tarkas- teltava erillään. 2. Yhteisön kulutus ilmoitetun, Kertakäyttöisten sytytinkivellisten sytyttimien todetta- vissa olevan yhteisön kulutuksen laskemiseksi yhteisön lisättiin CN-koodiin tuottajien myynti yhteisössä ex 9613 10 00 kuuluvaksi kolmansista maista peräisin olevan tuonnin kokonaismäärään. Kiinasta vuosina 1994 ja 1995 tapahtuneen tuonnin osalta tehtiin oikaisu (katso asetuksen (EY) N:o 423/97 johdanto-osan 46 kappale). Tämän perusteella todetta- vissa oleva yhteisön vuosikulutus kasvoi 27 prosenttia eli 617,7 miljoonasta yksiköstä 785,4 miljoonaan yksik- köön vuosien 1992 ja 1996 välisenä aikana. 27. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 22/19 3. Japanista peräisin olevaan tuontiin liittyvät tekijät alittavuuden lisääntyneen, vaikka 35,7 prosentin polku- myyntitullin on täytynyt vaikuttaa nostavasti etuyhtey- dessä olevan tuojan perimiin hintoihin. Määrä ja markkinaosuus 4. Yhteisön tuotannonalan tilanne 32) Vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tuonti Japanista romahti absoluuttisina määrinä mitat- tuna hyvin alhaiselle tasolle. Tuonti oli indeksinä ilmais- tuna 100 vuonna 1992, 150 vuonna 1993, 33 vuonna 1994 ja 83 vuonna 1995, kun taas tutkimusajanjaksona tuontia kuvaava indeksi oli ainoastaan 6,1. Japanista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli vuosina 1992—1993 noin 0,5 prosenttia, minkä jälkeen se väheni niin, että markkinaosuus tutkimusajanjaksona oli 0,06 prosenttia. Tarkastelun kohteena oleva polkumyyn- titoimenpide rajoitti siten tehokkaasti Japanista peräisin olevien kertakäyttöisten sytytinkivellisten sytyttimien tuonnissa esiintyvän polkumyynnin vaikutuksia. 33) Tässä yhteydessä on kuitenkin huomattava, että suuri osa kaikesta tuonnista tapahtui polkumyynnillä. Tällöin on erityisesti mainittava tuonti Meksikosta, Filippiineiltä ja Thaimaasta, kuten asetuksessa (EY) N:o 423/97 on todettu. Hinnan alittavuus 34) 35) 36) 37) Komissio laski, missä määrin viejän yhteisön markki- noilla veloittamat hinnat alittivat yhteisön tuottajien veloittamat hinnat. Koska viejän koko myynti suuntautui siihen etuyhteydessä olevalle tuojalle, vertailutasona oli ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle tapahtunut myynti ja vertailun pohjana etuyhteydessä olevan tuojan ja yhteisön tuottajien myyntihintojen painotetut keski- arvot ilman hyvityksiä ja veroja. Etuyhteydessä olevan tuojan veloittamaan hintaan ei tehty oikaisua makset- tujen polkumyyntitullien osalta. Vertailu tehtiin tukkukauppiailta veloitettavan hinnan perusteella (myyntiä vähittäiskauppiaille ja mainosalalle ei siten otettu huomioon). Lisäksi hintavertailussa olivat mukana ainoastaan ”paljaat” sytyttimet (mukaan lukien kuitenkin viejän ”pakattuina” esittämät sytyttimet), sillä tutkimusajanjaksona viejä ei vienyt lainkaan tekstillä varustettuja tai kotelossa olevia sytyttimiä. Samoin kuin alkuperäisen tutkimuksen yhteydessä ja perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa otettiin huomioon sytyttimet, joiden kaasusisältö on sama (katso asetuksen (ETY) N:o 3433/91 johdanto-osan 13 kappale). Tämän perusteella todettiin, että tuotujen tuotteiden keskihinta oli tutkimusajanjaksona 22,9 prosenttia alhai- sempi kuin yhteisön tuottajien painotettu keskihinta. Lukua on verrattava alkuperäisessä tutkimuksessa todet- tuun hinnan alittavuuden keskiarvoon, joka oli 11,5 prosenttia. Tämän vuoksi on päätettävä viejän hintojen Tuotanto 38) Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi 28 prosenttia vuosina 1992—1996. Tuotantokapasiteetti ja sen käyttöaste 39) käyttöaste Tuotantokapasiteetti Kapasiteetin käyttöaste kasvoi 66 prosentista 73 prosenttiin vuosina 1992—1994 ja laski sen jälkeen oli 71 niin, että prosenttia. lisääntyi samanaikaisesti, kun käyttöaste aleni. Vaikka tuotantoka- pasiteetin ilmoitettiin lisääntyneen lähes 25 prosenttia, tämä lisäys on tapahtunut melko äskettäin, sillä vuosina lisääntynyt merkittävästi. 1992—1994 kapasiteetti ei tutkimusajanjaksona kuitenkin Myynnin määrä 40) Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla kasvoi yksikköinä mitattuna 33 prosenttia vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välillä. 41) 42) 43) Markkinaosuus Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni kasva- villa markkinoilla melko tasaisesti ollen 66,1 prosentista vuonna 1992 ja 46,8 prosenttiin vuonna 1995, minkä jälkeen se kasvoi jonkin verran ja oli tutkimusajanjak- sona 53,6 prosenttia. Tämä markkinaosuus on edelleen jonkin verran pienempi kuin vuoden 1990 markkina- osuus, joka oli 57,3 prosenttia (katso asetuksen (EY) N:o 423/97 johdanto-osan 48 kappale), mutta osoittaa, että yhteisön tuotannonala alkaa toipua polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksista. Hintakehitys ja myynnin kokonaisarvo todettiin Yhteisön tuotannonalan myyntihintojen painotetun keskiarvon kahdeksan prosenttia vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Myyntimäärien suotuisa kehitys ei siten täysin kuvastunut liikevaihdossa: yhteisön markkinoilla tapah- tuneen myynnin arvo kasvoi ainoastaan 23 prosenttia. laskeneen lähes Sytytinmarkkinoiden tiedetään olevan hyvin alttiit hinta- vaihteluille. Tästä syystä yhteisön tuotannonalan on polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin alhaisten hintojen joko alennettava omia hintojaan markkina- vuoksi tuotantotason ja kapasiteetin käyttöasteen osuuden, säilyttämiseksi tai, jos se yrittää pitää. hinnat entisellä tasolla, tyydyttävä markkinaosuuden menetyksiin. L 22/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 1. 2000 Kannattavuus 5. Päätelmä 44) 45) 46) 47) 48) Usean tappiollisen vuoden jälkeen yhteisön tuotan- nonala teki vuonna 1991 jonkin verran voittoa ja jonkin verran (katso vuonna 1992 tulos heikkeni asetuksen (EY) N:o 423/97 johdanto-osan 55 kappale). tutkimuksessa Tässä vertailupohjaksi otettiin vuosi 1992. Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tulos heik- keni edelleen vuonna 1993, mutta on sen jälkeen paran- tunut tasaisesti: vuoteen 1992 verrattuna voitto oli vuonna 1994 yli kaksinkertainen ja tutkimusajanjaksona yli kolminkertainen. johon ei Yhteisön tuotannonalan, tässä tapauksessa lasketa yhtä valituksen tekijöistä, koska tämä ei ollut ilmoittanut kannattavuustietoja hyväksyttävällä tavalla, toimittamista tiedoista käy kuitenkin ilmi, että tuotan- nonalan taloudellinen tulos kokonaisuudessaan on vuodesta 1992 jatkuvasti ollut alhaisempi kuin se voitto, joka lopullista tullia koskevassa asetuksessa määriteltiin sen osalta kohtuulliseksi voitoksi (katso mainitun asetuksen johdanto-osan 17 kappale). Todellisuudessa voitto oli hyvin pieni vuosina 1992 ja 1993, ja vaikka seuraavina vuosina olikin havaittavissa tilanteen kohen- tumista, voitto oli alle puolet määritellystä vahingon poistavasta tasosta. Varastot Yhteisön tuotannonala ei koonnut merkittäviä varastoja. Alan yleisenä käytäntönä on tuotannon keskeyttäminen, jos varastot kasvavat liikaa, koska kaasua sisältävien sytyttimien pitkäaikainen varastointi merkitsee turvalli- seurauksena suusriskiä. varastot olivat tutkimusajanjakson päättyessä noin 30 prosenttia pienemmät kuin vuoden 1992 lopussa. järkiperäistämisen Lisäksi Työllisyys 1995 tutkimusajanjaksoon. Vaikka Yhteisön tuotannonalan työllisyystaso pysyi vakaana vuosina 1992—1994 ja kasvoi noin 17 prosenttia vuodesta tätä voidaan pitää elpymisen merkkinä, on huomattava, että työntekijämäärä oli vuonna 1992 alimmillaan ja oli vuodesta 1989 (katso vähentynyt 13 prosenttia asetuksen (EY) N:o 1006/95 johdanto-osan 49 kappale). Havaittiin, että huomattava osa työllisyyden kasvusta liittyi myynti- ja hallintotehtäviin eikä niinkään tuotan- toon. 50) Yhteisön tuotannonalan tilanne on kohentunut viime vuosina sekä yhteisön että kolmansien maiden markki- noille suuntautuneen myynnin kasvun ansiosta. Tämä kehitys tapahtui samanaikaisesti, kun otettiin käyttöön useita polkumyyntitulleja. 51) Myynnin kasvu yhteisön markkinoilla johtuu hyvin todennäköisesti sekä kulutuksen kasvusta että vähem- mässä määrin myös yhteisön käyttöön ottamista polku- myynnin vastaisista toimenpiteistä. 52) 53) 54) 55) Yhteisön laskeva tuotannonalan markkinaosuuden kehitys kääntyi päinvastaiseksi vuonna 1995, mutta tutkimusajanjakson aikainen 53,6 prosentin markkina- osuus on edelleen vuoden 1992 markkinaosuutta pienempi. Todettavissa olevan kulutuksen kasvun ja polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton olisi normaalisti pitänyt vaikuttaa hintoja nostavasti yhteisön markki- noilla. Yhteisön todettiin tuotannonalan kuitenkin laskeneen kahdeksan prosenttia. hintojen että yhteisön Osoittautui, tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla oli kannattavampaa tutkimusajan- jakson aikana kuin esimerkiksi vuonna 1992. Viejän yhteisön markkinoilla olivat kuitenkin vielä polkumyyntitullin kantamisen jälkeenkin alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat, ja kannattavuus oli edelleen paljon alle lopullista tullia koskevassa asetuksessa määritetyn vahingon poistavan tason. veloittamat hinnat esitetyn perusteella katsotaan, Edellä että yhteisön tuotannonalalle aiheutuu edelleen vahinkoa erityisesti siltä osin kuin on kyse kannattavuudesta ja markkina- osuuden kasvusta. Koska Japanista peräisin olevien kertakäyttöisten sytytinkivellisten sytyttimien markkina- osuus on hyvin pieni, ei ollut mahdollista määrittää Japanista ja mainitun vahingon välistä syy-yhteyttä. Tämän vuoksi katsotaan, että kyseisestä tuonnista aiheutuva vahinko on vähäinen tai ei ainakaan missään tapauksessa merkit- tävä. polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin F VAHINKOA AIHEUTTAVAN POLKUMYYNNIN TOIS- TUMISEN TODENNÄKÖISYYS Vienti 1. Johdanto 49) Yhteisön tuotannonala menestyi hyvin vientimarkki- noilla. Sen myynti kasvoi yksikköinä mitattuna tasaisesti vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tänä aikana vienti, joka on noin 60 prosenttia yhteisön tuotannonalan koko tuotannosta, kasvoi 69 prosenttia. 56) Yhteisön tuotannonala pyysi lopullista tullia koskevan asetuksen tarkastelua väittäen, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin toistuminen oli todennäköistä. Tämän selvittämiseksi tarkasteltiin useita seikkoja, joista mainit- 27. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 22/21 57) 58) takoon erityisesti viejän konsernin käyttäytyminen, viejän Japanissa olevan tuotantolaitoksen käyttämätön tuotantokapasiteetti, viejän konserniin kuuluvan yri- tyksen viemiä tuotteita koskeva hintasitoumus sekä hinta, jos tullin jonka viejä mahdollisesti veloittaisi, voimassaolon annettaisiin päättyä. Yhteisön tuotanno- nalan tilanteen lisäksi tarkasteltiin sitä vaikutusta, joka Japanista peräisin olevan tuonnin uudelleen alkamisella todennäköisesti olisi yhteisön tuotannonalaan, polku- myyntikäytäntöjen esiintymistä sekä koko yhteisön markkinoille suuntautuvan tuonnin markkinaosuuden kehittymistä. 2. Viejän konsernin käyttäytyminen Viime vuosina Japanista on tuotu yhteisön markkinoille myytäväksi ainoastaan pieniä määriä kertakäyttöisiä sytytinkivellisiä sytyttimiä, etenkin jos tuontia verrataan monista muista kolmansista maista (pääasiassa Kiinasta, Meksikosta, Filippiineiltä ja Thaimaasta) tulevaan tuon- tiin, jonka hintojen todettiin olevan polkumyyntitasolla. Japanista peräisin olevan tuonnin vähäisyyttä on kuitenkin tarkasteltava Tokai-konsernin käyttäytymisen valossa. sytyttimiä sytytinkivellisiä joka koski muun muassa Ainoa viejä tutkimuksessa, tuontia Meksikosta ja jonka jälkeen otettiin käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet maaliskuussa 1997, oli Tokai-konsernin kokonaan omistama ja valvoma joka perustettiin Japanista peräisin olevia tytäryhtiö, koskevien kertakäyttöisiä polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen (katso asetuksen (EY) N:o 423/97 johdanto-osan 9 ja 36 kappale). Tuontiluvut osoittavat, että tuonti Meksikosta on korvannut Tokai Corporationin Japanin tuotantolai- toksessaan tuottamat (ja Japanista viemät) tuotteet sen jälkeen, kun viimeksi mainittuja koskevat toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 1991. Meksikosta tuotujen sytyttimien määrät vastaavat niitä määriä, jotka Tokai Japanista yhteisön markkinoille Corporation toimitti ennen vuonna 1991 käyttöön otettuja toimenpiteitä. Lisäksi on muistettava, että Tokai Corporation käynnisti hintojen laskusuuntauksen myymällä japanilaisia sytyt- timiä polkuhintaan 1980-luvun lopulla. Tätä kehitys- suuntausta vahvistivat edelleen muiden aasialaisten tuot- tajien polkumyyntikäytännöt jota Tokai Corporation jatkoi Meksikoon perustetun tytäryh- tiönsä kautta. sekä polkumyynti, 60) 61) 62) 63) 64) Näin ollen kun tarkastellaan, mitä todennäköisesti tapahtuu, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta, on tarkoituksenmukaista ottaa huomioon, että Meksikosta, Filippiineiltä ja Thaimaasta peräisin olevien kertakäyttöisten sytytinkivellisten sytyttimien tuonnissa otettiin asetuksella (EY) N:o 423/97 käyttöön lopulliset polkumyyntitullit 7 päivänä maaliskuuta 1997 ja että tällä hetkellä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kohteena oleva meksikolainen viejä on japanilaisen viejän tytäryhtiö. 3. Japanin tuotantokapasiteetti Viejän tuotantokapasiteetti väheni vuoden 1992 ja tutki- musajanjakson välisenä aikana 54 prosenttia. Kapasi- teetin vähenemisen lisäksi jäljellä olevan kapasiteetin käyttöaste aleni 38 prosenttia vuoden 1992 ja tutki- musajanjakson välisenä aikana. Tutkimusajanjakson aikana viejän Japanissa sijaitsevassa tuotantolaitoksessa oli käyttämätöntä tuotantokapasi- teettia niin paljon, että sillä olisi voitu tuottaa kertakäyt- töisiä sytytinkivellisiä sytyttimiä suurempi määrä kuin ne 56,6 miljoonaa kappaletta, jotka Tokoi Corporation vei Japanista vuonna 1989 (eli alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksona). Lisäksi todettiin, että käyttämätön kapasiteetti pysyi absoluuttisesti mitattuna melko saman- suuruisena vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kun otetaan huomioon, että tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste vähenivät samanaikaisesti. 4. Toista konsernin yritystä koskeva hintasitoumus olevan toimenpiteen Tarkasteltavana käyttöönoton jälkeen viejä siirsi yhteisön markkinoille vietäviksi tarkoi- tettujen kertakäyttöisten sytytinkivellisten sytyttimien tuotannon Meksikoon ja esitti myöhemmin sieltä peräisin olevaan tuontiin liittyvää hintasitoumusta, kun kyseistä polkumyyntitoimenpiteet katsottiin aiheellisiksi maaliskuussa 1997. koskevat tuontia Viejällä on tuotantolinjoja Meksikosta Japaniin siirtämät- täkin riittävästi vapaata tuotantokapasiteettia Japanin tuotantolaitoksellaan, jotta se voisi toimittaa yhteisön markkinoille vuoden 1989 vientiä suuremman määrän asianomaista tuotetta, minkä lisäksi se pystyisi tällöin soveltamaan yhteisön markkinoilla alempia hintoja kuin ne, jotka ovat sallittuja Meksikosta peräisin olevien tuot- teiden osalta. 59) Edellä esitetty huomioon ottaen ei Japanista peräisin olevan tuonnin vähäisyydestä tutkimusajanjaksona voida päätellä, että toimenpiteiden vuonna 1991 tapahtuneen käyttöönoton jälkeinen kehitys olisi seurausta vientiä taloudellisesta harjoittavan tuottajan tavanomaisesta käyttäytymisestä eli sellaisesta käyttäytymisestä, johon eivät vaikuta tarkastelun kohteena olevat toimenpiteet. Kyse on itse asiassa Tokai-yhtymän selvän strategian tuloksista. 5. Polkumyynnin jatkuminen ja viejän mahdollisesti veloittama hinta 65) Kuten edellä todettiin, tapahtui Japanista peräisin olevien kertakäyttöisten sytytinkivellisten sytyttimien tuonti tutkimusajanjakson aikana edelleen polkumyynnillä. Koska tuotujen tuotteiden polkumyyntimarginaali oli vielä tutkimuksessa, kuin alkuperäisessä vaikuttaa polkumyynnin jatkuminen todennäköiseltä. suurempi L 22/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 1. 2000 66) tuonti- Polkumyyntitullin soveltamisesta huolimatta hinnat olivat edelleen huomattavasti alempia (22,9 %) kuin yhteisön tuottajien veloittama keskimääräinen yksikköhinta tutkimusajanjaksona. Jos polkumyyntitulli olisi vähennetty ensimmäiseltä riippumattomalta osta- jalta veloitetusta hinnasta, olisi yhteisön tuotannonalan keskihinta alittunut peräti 43,1 prosentilla. 67) 68) 69) 70) 6. Vaikutus yhteisön tuotannonalaan Polkumyynnin jatkuminen painoi hintoja alas tutkimus- ajanjaksona hyvin vähän, mikä selittyy pienillä tuonti- määrillä ja polkumyyntitullin soveltamisella. Viejällä oli kuitenkin niin paljon käyttämätöntä tuotantokapasi- teettia, että se pystyisi aloittamaan uudelleen Japanista peräisin olevien kertakäyttöisten sytytinkivellisten sytyt- timien viennin merkittävinä määrinä eli vuonna 1989 tuotua määrää vastaavasti (56,6 miljoonaa kappaletta). Tällaisen määrän myyminen yhteisön markkinoilla samalla hinnalla, kuin mitä viejän saksalainen tytäryhtiö veloitti tutkimusajanjakson aikana, painaisi hintoja merkittävästi alaspäin yhteisön markkinoilla ja johtaisi vastaaviin liikevaihdon ja markkinaosuuden menetyksiin. Japanista vuonna 1989 tuotu määrä vastaisi nykytilan- teessa noin 7,2 prosentin markkinaosuutta. Se on niin huomattava, että se vaikuttaisi pakostakin yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Ei ollut kuitenkaan mahdol- lista määritellä tarkasti, miten toimenpiteiden voimas- saolon päättyminen vaikuttaisi yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden, kannattavuuden ja työllisyyden kaltai- siin seikkoihin, sillä paljon riippuu sellaisista epävar- moista tekijöistä kuin kulutuksen kasvusta yhteisössä ja siitä hintojen yleisestä laskusta, jonka huomattavien tuotemäärien tuonnin aloittaminen uudelleen saattaa aiheuttaa. Joitakin yhteisön tärkeimpiin alueellisiin markkinoihin liittyviä näkökohtia arvioitiin kattavasti, jotta voitaisiin määritellä, miten yhteisön tuotannonalaan todennäköi- sesti vaikuttaisi se, että Japanista peräisin olevia kerta- käyttöisiä sytytinkivellisiä sytyttimiä tuotaisiin yhteisöön merkittävinä määrinä hinnoilla, jotka alittavat huomatta- vasti yhteisössä sovellettavan hinnan. Todettiin, että kilpailu Saksan markkinoilla oli ankaraa, koska suuret jakelijat ja etenkin valintamyymäläketjut valikoivat tuotetta tavallisesti kutakin tarjoamaansa varten yhden tai kaksi tavarantoimittajaa ja painavat alaspäin. näin kyseisten tavarantoimittajien hintoja Tällaisessa tilanteessa jo hyvin vähäinen hinnan alitta- vuus estää yhteisön tuotannonalan pääsyn suuria kulut- tajamääriä palvelevaan jakeluverkkoon. Tulevan hinnan alittavuuden vaikutukset olisivat tämän vuoksi merkit- täviä sekä markkinaosuuden että kannattavuuden mene- 71) 72) 73) 74) 75) tysten osalta, koska ne olisivat todennäköisesti pitkäai- kaisia, sillä jakeluverkkoon pääsyä koskevat sopimukset tehdään tavallisesti pitkiksi ajanjaksoiksi. Todettiin myös, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuottajahinnat olivat suhteellisen alhaisia ja että yhteisön tuottajien asema näillä markkinoilla ei ollut vakiintunut. Näissä olosuhteissa tuleva hinnan alittavuus vaikeuttaisi yhteisön tuottajien kertakäyttöisten sytytinkivellisten sytyttimien pääsyä näille jo ennestään vaikeille markki- noille ja heikentäisi edelleen niiden myynnin kannatta- vuutta. Kilpailun Ranskan markkinoilla todettiin olevan kovaa, koska siellä sijaitsevat kahden suuren yhteisön tuottajan tuotantolaitokset, mutta hintojen lasku näytti olevan vähäisempää kuin esimerkiksi Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Hinnan nykyistä suurempi alittavuus johtaisi kuitenkin todennäköisesti hintojen laskun nopeutumiseen ja markkinaosuuden menetyksiin. Lisäksi todettiin, että kahdella yhteisön tuottajalla on tuotantolaitokset Espanjassa ja että niillä on vakiintunut asema näillä markkinoilla. Merkittävän osan Espanjan markkinoille tarkoitetuista tuotteista toimittivat muut kuin yhteisön tuottajat, sillä Espanja oli vuonna 1995 toiseksi eniten kyseistä tuotetta tuova jäsenvaltio; lisäksi hinnat olivat alhaiset Ranskan ja Saksan hintoihin verrat- tuna. Koska toinen Espanjaan sijoittautuneista tuottajista ilmoitti, että järkiperäistäminen ja kustannusten alenta- minen ei enää ollut mahdollista sen tuotantolaitoksessa, on todennäköistä, että huomattava markkinaosuuden menetys tai hintasota Espanjan markkinoilla johtaisi kyseisen tuotantolaitoksen sulkemiseen, etenkin jos markkinaosuuden menetykseen liittyisi vastaava kehitys lähellä sijaitsevilla, tärkeillä Ranskan markkinoilla. 7. Koko tuonnin määrä ja hinnat Kuten edellä todettiin, japanilainen viejä päätti ryhtyä toimittamaan yhteisön markkinoille Meksikossa valmis- joiden osalta otettiin käyttöön polku- tettuja tuotteita, myynnin vastaiset toimenpiteet maaliskuussa 1997. Vuonna 1991 käyttöön otetun toimenpiteen korjaava vaikutus oli tämän vuoksi paljon vähäisempi kuin se olisi ollut tavanomaisissa olosuhteissa. Lisäksi kertakäyttöisten sytytinkivellisten sytyttimien tuonnin kokonaismäärä kasvoi vuoden 1992 ja tutki- musajanjakson välisenä aikana 74 prosenttia, mikä on paljon enemmän kuin kulutuksen kasvu samana ajanjak- sona. Seurauksena oli kyseisen tuonnin markkina- osuuden kasvu 33,5 prosentista 53 prosenttiin vuosina 1992—1995 ja 46,3 prosenttiin vuonna 1996. 27. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 22/23 76) 77) 78) 79) vastaiset toimenpiteet Kuten peräkkäiset, vuosina 1992—1998 käyttöön otetut polkumyynnin osoittavat, yhteisön markkinoille on virrannut jatkuvasti polkuhin- taisia tuotteita kolmansista maista. Tämän seurauksena hinnat yhteisön markkinoilla ovat laskeneet jatkuvasti ja tasolle; markkinoiden kasvusta päätyneet huolimatta laskivat kahdeksan prosenttia vuoden 1992 ja tutkimusajan- jakson välisenä aikana. yhteisön tuotannonalan hinnat alhaiselle G YHTEISÖN ETU 1. Yhteisön tuotannonala lähes sytyttimien tuotannonala sytytinkivellisten Yhteisön vuosikymmenen on kärsinyt polkumyynnillä tapahtuvasta halpojen kerta- käyttöisten tuonnista. Tarkastelun kohteena olevaan lopulliseen tulliin liittyvä tavoite eli terveen kilpailun palauttaminen yhteisön tuot- tajien ja kolmansissa maissa toimivien vientiä harjoitta- vien tuottajien välille yhteisön markkinoilla ei ole täysin toteutunut, mitä osoittaa se, että Tokai itse perusti tuotantolaitoksen Meksikoon ja alkoi harjoittaa sieltä Euroopan yhteisöön polkuhintaan samaan vientiä aikaan, kun myös muut kolmannet maat — erityisesti Kiina, Filippiinit ja Thaimaa — turvautuivat polkumyyn- tiin. Tämän johdosta yhteisön tuotannonalan elpyminen ei ole täysin toteutunut, huolimatta sen ponnisteluista ja suurtuotannon etujen kustannusten vähentämiseksi hyödyntämiseksi. Yhteisön tuotannonalan muodostavat kaksi monikansal- lista konsernia, jotka myyvät kertakäyttöisten sytytinki- vellisten sytyttimien lisäksi useita muita tuotteita, ja yksi suhteellisen pieni tuottaja, joka kertakäyttöisten sytytin- kivellisten sytyttimien tuotannon ohella harjoittaa kaup- payhtiötoimintaa. Viime vuosina yhteisön tuotannonala on panostanut huomattavasti tuottavuutensa parantamiseen pyrkien alentamaan tuotantokustannuksiaan niin paljon kuin mahdollista ja parantamaan kilpailukykyään näillä hinnanmuutoksille herkillä markkinoilla. Toimintaa on pyritty järkiperäistämään: molemmat tuotantokonsernit ovat järkiperäistäneet tuotantomenetelmiään ja tehneet rakenteellisia mukautuksia ja kolmas tuottaja on ensi sijassa panostanut suurtuotannon etujen saavuttamiseen. Tuottavuuden parantamiseksi on myös tehty uusia inves- paljon tointeja. nopeammin kuin myynti yhteisön sisällä ja viennin osuus yhteisön tuottajien myynnistä on yli puolet, liit- tyivät investoinnit ensi sijassa tuotteiden toimittamiseen yhteisön ulkopuolisille markkinoille. tuotantokapasiteettiin tehdyt kuitenkin kasvoi Koska vienti 80) 81) 82) 83) 84) Yhtään tuotantolaitosta ei suljettu, mutta tämä näyttäisi johtuvan asianomaisten tuottajien soveltamasta strate- giasta, jota tukivat voimassa olevat kertakäyttöisiin syty- tinkivellisiin sytyttimiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ja tuottajien viennin kehittyminen. Olisi huomattava, että kaikilla kolmella tuottajalla on kannattavaa taloudellista toimintaa muilla sektoreilla, minkä ansiosta ne voivat jonkin aikaa ylläpitää kerta- käyttöisiä sytytinkivellisiä sytyttimiä valmistavia tuotan- tolaitoksiaan. Tästä ei kuitenkaan voida päätellä, ettei polkumyynnin vastaisen toimenpiteen voimassaolon päättyminen aiheuttaisi yhden tai useamman tuotantolai- toksen sulkemista. ja avoimet markkinaolot Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että ne joilla on pyritty palauttamaan yhteisön toimenpiteet, tasavertaiset ja suojaamaan yhteisön tuotannonalaa vilpillisiltä kauppakäytännöiltä, ovat nyt vaarassa menettää tehonsa. Tämän merkittävän näkökohdan lisäksi on olemassa vakava vaara, että tuotannon yhdellä tai yhteisön tuottajat useammalla polkumyynnin vastaisen toimenpiteen annetaan raueta, mikä johtaisi siihen, että Japanista peräisin olevia kertakäyttöisiä syty- tinkivellisiä sytyttimiä myytäisiin suuria määriä polku- myynnillä vahinkoa aiheuttaen. tuotantolaitoksella, lopettavat jos 2. Tuojat Koska viejä ei ilmoittanut suorasta myynnistä yhdelle- kään etuyhteyttä vailla olevalle osapuolelle Euroopan yhteisössä ja koska yksikään tuoja ei ilmoittautunut menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen julkaise- misen jälkeen, ei japanilaista alkuperää olevien Tokain sytyttimien etuyhteyttä vailla olevia tuojia voitu yksi- löidä. Ainoan Japanista peräisin olevien kertakäyttöisten syty- tinkivellisten sytyttimien tuojan, Tokain Saksassa sijait- sevan tytäryhtiön, suhteen olisi huomattava, että sen palveluksessa oli huomattavasti vähemmän työntekijöitä kuin yhteisön tuotannonalan palveluksessa. Sen vuoksi tarkastelun kohteena olevan toimenpiteen voimassaolon jatkaminen vaikuttaisi mainittuun tuojaan todennäköi- sesti hyvin vähän. 3. Kuluttajat Alkuperäisessä tutkimuksessa tuojat väittivät, että kerta- käyttöisiä sytytinkivellisiä sytyttimiä koskeva polku- myynnin vastainen toimenpide vaikuttaisi haitallisesti kuluttajien etuihin. Kuluttajajärjestöt eivät kuitenkaan esittäneet tämän tutkimuksen yhteydessä asiaa koskevia huomautuksia, eikä muutoinkaan ole mitään syytä olettaa, että olosuhteissa olisi tapahtunut jokin muutos, joka saattaisi mitätöidä aiemmassa tutkimuksessa tämän väitteen torjumiseksi käytetyt perustelut. L 22/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 1. 2000 85) 86) 87) 88) 89) H POLKUMYYNNIN VASTAISEN KUMOAMINEN TOIMENPITEEN toistuisi Komissio päätteli edellä selostettujen seikkojen perus- teella, että vahinkoa aiheuttava polkumyynti todennäköi- sesti ja teki huhtikuussa 1999 toistamiseen ehdotuksen lopullisten polkumyyntitullien käyttöön- otosta Japanista peräisin olevien sytytinkivellisten kaasu- käyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien tuonnissa. Kumpikaan komission asetusehdotuksista ei kuitenkaan saanut riittävää enemmistöä neuvostossa. polkumyyntitoimenpiteen Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa säädetään, että voimassaolo lopullisen päättyy viisi vuotta sen käyttöön ottamisen jälkeen, ellei tarkastelussa todeta, että toimenpiteen voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Jos toimenpiteen voimassaolon päättymistä tarkastellaan, toimenpide on voimassa siihen saakka, kun tarkastelun tulokset on saatu. Jos neuvosto tässä tapauksessa päättää olla antamatta komission ehdotukseen perustuvaa asetusta, on seurauk- sena, että tarkastelumenettely pysyy vireillä ja että nykyiset toimenpiteet pysyvät voimassa määräämät- tömän ajan. Perusasetuksen 11 artiklan 5 kohdassa säädetään lisäksi, että tarkastelu suoritetaan nopeasti ja saatetaan tavalli- sesti päätökseen 12 kuukauden kuluessa menettelyn aloittamispäivästä. Näissä olosuhteissa komissio katsoo, että Japanista peräisin olevia sytytinkivellisiä kaasukäyttöisiä kertatäyt- töisiä taskusytyttimiä koskeva polkumyyntitulli olisi kumottava, jotta vältettäisiin sekä tarkastelun kohtuuton pitkittyminen että polkumyynnin vastaisen toimenpiteen säilyminen voimassa määräämättömän ajan. 90) 91) 92) I LOPPUSÄÄNNÖKSET yhteistyössä tutkimuksessa Kaikki asian- omaiset osapuolet, valituksen tekijät, viejä sekä Japanin hallitus saivat kirjallisesti tiedoksi ne olennaiset tosiseikat ja huomiot, joiden perusteella komissio aikoi suositella lopullisen toimenpiteen kumoamista. toimineet Valituksen tehneet toimenpiteen kumoamista todeten, että olosuhteet eivät olleet muuttu- neet ja että polkumyyntitulli olisi pidettävä voimassa. tuottajat vastustivat jolla otettiin käyttöön lopullinen Koska asetuksella, polkumyyntitulli Japanista peräisin olevien kertakäyt- töisten sytytinkivellisten sytyttimien tuonnissa, otettiin käyttöön polkumyyntitulli myös Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin osalta ja koska kyseisen tullin voimassaoloaika on tällä välin päättynyt, olisi Korean tasavallasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavaa polkumyyntitullia poistettava asetuksesta, viittaukset koskevat ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Kumotaan asetus (ETY) N:o 3433/91 siltä osin kuin siinä on otettu käyttöön lopullinen polkumyyntitulli CN-koodiin ex 9613 10 00 kuuluvien, Japanista peräisin olevien sytytinki- vellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien tuonnissa. 2. Muutetaan asetus (ETY) N:o 3433/91 seuraavasti: i) Korvataan 1 artiklan 1 kohdassa ilmaus ”Japanista, Kiinan kansantasavallasta ja Korean tasavallasta peräisin olevia” ilmauksella ”Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia”. ii) Korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2. Tulli on 0,065 euroa sytytintä kohti. ” 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2000. Neuvoston puolesta J. GAMA Puheenjohtaja