title: 2000/123/EG: Kommissionens beslut av den 10 januari 2000 om genomförande av artikel 9 i rådets direktiv 96/67/EG på Funchals flygplats [delgivet med nr K(1999) 5194] (Text av betydelse för EES.) (Endast den portugisiska texten är giltig)

text: 14. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 39/67 KOMMISSIONENS BESLUT av den 10 januari 2000 om genomf(cid:246)rande av artikel 9 i r(cid:229)dets direktiv 96/67/EG p(cid:229) Funchals flygplats [delgivet med nr K(1999) 5194] (Endast den portugisiska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (2000/123/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av direktiv 96/67/EG av den 15 oktober 1996 om tilltr(cid:228)de till marknaden f(cid:246)r marktj(cid:228)nster p(cid:229) flygplatserna inom gemenskapen (1), s(cid:228)rskilt artikel 9. 5 i detta, med beaktande av de portugisiska myndigheternas beslut som meddelades kommissionen den 11oktober 1999 och efter sam- r(cid:229)d med dessa myndigheter, efter samr(cid:229)d med den r(cid:229)dgivande kommittØn, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: 2. 3. 4. 1. Till(cid:228)mpningsomr(cid:229)de f(cid:246)r det undantag som anm(cid:228)lts av Portugals regering 1. 1 De portugisiska myndigheternas anm(cid:228)lan 1. Genom en skrivelse som registrerades av kommissionen den 11 oktober 1999 har de portugisiska myndighe- terna anm(cid:228)lt en beg(cid:228)ran om godk(cid:228)nnande av ett beslut av Portugals regering genom vilket Funchals flygplats beviljas ett undantag med f(cid:246)ljande inneb(cid:246)rd: (cid:151) Antalet anv(cid:228)ndare som till(cid:229)ts ut(cid:246)va egenhantering f(cid:246)r de kategorier av tj(cid:228)nster som r(cid:228)knas upp under punkt 2 i bilagan till direktivet begr(cid:228)nsas till tv(cid:229). (cid:151) Ut(cid:246)vandet av egenhantering f(cid:246)r de kategorier av tj(cid:228)nster som r(cid:228)knas upp under punkterna 3, 4, 5. 2, 5. 3, 5. 4, 5. 5 och 5. 6 i bilagan till direktivet begr(cid:228)n- sas till en enda anv(cid:228)ndare. Detta undantag beviljas, p(cid:229) grundval av artikel 9. 1 c och d i direktivet, till och med den 31 december 2000. I enlighet med artikel 9. 3 i direktivet offentliggjorde kommissionen den 25 november 1999 en sammanfatt- ning av denna anm(cid:228)lan i Europeiska gemenskapernas offici- tidning (2) och anmodade ber(cid:246)rda parter att ella inkomma med synpunkter. I enlighet med best(cid:228)mmelserna i artikel 9. 5 i direktivet samr(cid:229)dde kommissionen med den portugisiska rege- ringen betr(cid:228)ffande utkastet till kommissionens utv(cid:228)r- dering den 8 december 1999. Grund f(cid:246)r undantaget De allm(cid:228)nna reglerna f(cid:246)r tilltr(cid:228)de till marknaden f(cid:246)r marktj(cid:228)nster fastst(cid:228)lls i artiklarna 6 och 7 i direktivet. D(cid:228)r framg(cid:229)r tydligt att principen om st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga (cid:246)ppenhet skall g(cid:228)lla f(cid:246)r de flesta typer av marktj(cid:228)nster. F(cid:246)r en flygplats med en s(cid:229)dan trafikvolym som Funchals med 1,7 miljoner passagerare 1997 f(cid:246)reskrivs i direkti- vet att egenhantering skall till(cid:229)tas fr(cid:229)n och med den 1 januari 1998. Eftersom flygplatser har en mycket speci- ell situation och har speciella uppgifter, som bl. a. pr(cid:228)glas av s(cid:228)kerhetsproblem men ocks(cid:229) av utrymmes- och kapa- citetsproblem som kan uppst(cid:229) i vissa delar av de flesta flygplatser, f(cid:246)reskrivs i direktivet inget fullst(cid:228)ndigt (cid:246)pp- nande av marknaden, utan en miniminiv(cid:229), b(cid:229)de vad betr(cid:228)ffar egenhantering och tj(cid:228)nster till tredje man f(cid:246)r fyra kategorier av tj(cid:228)nster som utf(cid:246)rs p(cid:229) rampomr(cid:229)det vilket (cid:228)r en mycket k(cid:228)nslig del av flygplatsen. Dessa kategorier bagagehantering, p(cid:229)fyllning av br(cid:228)nsle samt viss gods- och posthantering som bl. a. beskrivs i punkterna 3, 4 och 5 i bilagan och som omfattas av detta beslut. R(cid:228)tten till egenhantering f(cid:246)r passagerartj(cid:228)nster (punkt 2 i bilagan) (cid:228)r normalt sett inte f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r n(cid:229)gra inskr(cid:228)nkningar vad g(cid:228)ller r(cid:228)tten till egenhantering och varje transportf(cid:246)retag b(cid:246)r kunna anv(cid:228)nda sig av denna r(cid:228)tt. ramptj(cid:228)nster, omfattar 5. I artikel 9 i direktiv 96/67/EG tas (cid:228)ven h(cid:228)nsyn till det faktum att allvarliga utrymmes- och kapacitetsbegr(cid:228)ns- ningar i vissa mycket speciella fall kan hindra att mark- naden (cid:246)ppnas i f(cid:246)reskriven omfattning. Tillf(cid:228)lliga undan- (1) EGT L 272, 25. 10. 1996, s. 36. (2) EGT C 337, 25. 11. 1999, s. 4. L 39/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 2. 2000 tag kan d(cid:229) beviljas f(cid:246)r att ge flygplatsen tid att komma till r(cid:228)tta med dessa begr(cid:228)nsningar. S(cid:229)dana undantag f(cid:229)r endast beviljas i exceptionella fall och syftet (cid:228)r inte att allm(cid:228)nt ge flygplatser en extra anpassningsperiod ut(cid:246)ver den som f(cid:246)reskrivs i artikel 1 i direktivet. 10. 6. 7. Ett undantag kan endast beviljas p(cid:229) grundval av speci- fika utrymmes- och kapacitetsbegr(cid:228)nsningar. Det (cid:228)r ocks(cid:229) detta sk(cid:228)l som (cid:229)beropades av de portugisiska myndigheterna n(cid:228)r de beviljade det undantag som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r detta beslut i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med artikel 23 i den portugisiska f(cid:246)rordningen (cid:148)Decreto-Lei No 275/99 de 23 de Julho 1999(cid:148) (3), genom vilken direktiv 96/67/EG inf(cid:246)rlivas i den nationella lagstiftningen. 1. 2 Beskrivning av flygplatsen Funchals flygplats (cid:228)r utrustad med en passagerarterminal l(cid:228)ngs med en 1 800 meter l(cid:229)ng start- och landningsbana som str(cid:228)cker sig fr(cid:229)n sydv(cid:228)st till nordost och med en tillk(cid:228)nnagiven kapacitet p(cid:229) nio flygr(cid:246)relser i timmen. Flygplatsen (cid:228)r bel(cid:228)gen i den autonoma regionen Madeira och har en livsviktig betydelse f(cid:246)r ekonomin i denna avl(cid:228)gsna (cid:246)-region. De meteorologiska f(cid:246)rh(cid:229)llandena, i synnerhet de ibland kraftiga vindarna, f(cid:246)rsv(cid:229)rar anv(cid:228)n- dandet av flygplatsen. Denna sv(cid:229)righet f(cid:246)rst(cid:228)rks genom att flygplatsen (cid:228)r bel(cid:228)gen n(cid:228)ra havet och mot bergen vil- ket har gjort det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att bygga terminalen p(cid:229) fyra plan p. g. a. utrymmesbrist. 8. Antalet flygr(cid:246)relser (cid:246)kade med i genomsnitt 3 % per (cid:229)r under perioden 1990(cid:150)95. Under resten av 1990-talet steg detta antal kraftigt med en (cid:246)kning p(cid:229) (cid:228)nda upp till 16,5 %. Vad g(cid:228)ller passagerartrafiken l(cid:229)g denna p(cid:229) 1,53 miljoner passagerare 1997 (n(cid:228)stan 1,7 miljoner 1998) med en genomsnittlig (cid:246)kning p(cid:229) 6,5 %. Av denna trafik g(cid:228)llde 88 % f(cid:246)rbindelser med det portugisiska fastlandet. Struk- turen p(cid:229) trafiken har inte (cid:228)ndrats sedan 1980-talet, h(cid:228)lften (cid:228)r inrikestrafik och andra h(cid:228)lften internationell trafik. Tv(cid:229) tredjedelar av trafiken (cid:228)r regulj(cid:228)rtrafik. I prognoserna r(cid:228)knar man med en genomsnittlig (cid:229)rlig (cid:246)kning av trafiken med 4 % f(cid:246)r de kommande fem (cid:229)ren, huvudsakligen beroende p(cid:229) en (cid:246)kning av flygplanens storlek vilket har m(cid:246)jliggjorts genom f(cid:246)rl(cid:228)ngningen av start- och landningsbanan. 1. 3 Situationen f(cid:246)r marktj(cid:228)nster vid Funchals flygplats 9. Eftersom antalet passagerare understiger tre miljoner och m(cid:228)ngden gods understiger 75 000 ton per (cid:229)r g(cid:228)ller (cid:246)ppnandet av marknaden inte tj(cid:228)nster som tillhandah(cid:229)lls till tredje man. En del av dessa tj(cid:228)nster till tredje man, vilka svarar f(cid:246)r 31 % av r(cid:246)relserna p(cid:229) flygplatsen, utf(cid:246)rs redan till tv(cid:229) tredjedelar av TAP och resten utf(cid:246)rs av f(cid:246)retaget TRIAM. (3) DiÆro da Repœblica- 23. 07. 99-I SØrie-A No 170, s. 4588. D(cid:228)remot f(cid:246)reskrivs i direktivet r(cid:228)tten att ut(cid:246)va egenhan- tering sedan den 1 januari 1998. Denna ut(cid:246)vas f(cid:246)r n(cid:228)r- varande av f(cid:246)retaget TAP f(cid:246)r de tj(cid:228)nster som omfattas av undantaget dvs. passagerartj(cid:228)nster, bagagehantering, fraktgods och posthantering samt ramptj(cid:228)nster. Fram till slutet av 1998 ansvarade TAP f(cid:246)r den allm(cid:228)nna trafik- plikten i enlighet med artikel 4 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2408/92 f(cid:246)r f(cid:246)rbindelsen mellan (cid:246)n Madeira och det portugisiska fastlandet, som utgjorde 66 % av r(cid:246)relserna. Sammanlagt st(cid:229)r detta f(cid:246)retag f(cid:246)r 69 % av r(cid:246)relserna p(cid:229) Funchals flgyplats, vilket motsvarar 85 % av passagerar- r(cid:246)relserna och 95 % av fraktr(cid:246)relserna. 2. Begr(cid:228)nsningar som (cid:229)beropas av de portugisiska myndigheterna 2. 1 De portugisiska myndigheternas anm(cid:228)lan TAP:s nuvarande st(cid:228)llning som det enda f(cid:246)retag som har r(cid:228)tt att ut(cid:246)va egenhantering f(cid:246)rklaras till stor del av det faktum att detta f(cid:246)retag till och med f(cid:246)rra (cid:229)ret ansvarade f(cid:246)r den allm(cid:228)nna trafikplikten p(cid:229) inrikesf(cid:246)rbindelserna med det portugisiska fastlandet. Under 1997 stod den totala regulj(cid:228)rtrafiken f(cid:246)r 77 % av r(cid:246)relserna och 88 % av dessa r(cid:246)relser svarade TAP f(cid:246)r. Vad g(cid:228)ller passagerare v(cid:228)rderades regulj(cid:228)rtrafiken till 66 % varav 78 % transpor- terades av TAP. Enligt den akt som lades fram av de portugisiska myn- digheterna finns det utrymmes- och kapacitetsproblem b(cid:229)de i terminalen och f(cid:246)r tj(cid:228)nsterna p(cid:229) rampen. F(cid:246)r avg(cid:229)ngarna i terminalen (cid:228)r storleken p(cid:229) incheck- ningsomr(cid:229)det f(cid:246)r n(cid:228)rvarande begr(cid:228)nsat till 480 m2 f(cid:246)r 15 incheckningsdiskar (plus tre diskar vid sidan om, utan n(cid:229)gon plats f(cid:246)r k(cid:246)ande). Emellertid (cid:228)r endast tio diskar utrustade med datoriserade system. Dessa diskar anv(cid:228)nds av f(cid:246)retaget TAP medan tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren TRIAM som endast bedriver chartertrafik g(cid:246)r sina incheckningar manuellt. Bristen p(cid:229) utrymme i incheck- ningsomr(cid:229)det medf(cid:246)r stora problem f(cid:246)r passagerarna som under h(cid:246)gtrafik tvingas till l(cid:229)nga v(cid:228)ntetider under sv(cid:229)ra f(cid:246)rh(cid:229)llanden i en terminal som saknar luftkon- ditionering och d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det, enligt de portugisiska inte m(cid:246)jligt att ta emot ytterligare en myndigheterna, anv(cid:228)ndare. Bagagehanteringen (punkt 3 i bilagan till direktivet) sk(cid:246)ts manuellt med ett 30 meter l(cid:229)ngt transportband och i lokaler med en storlek p(cid:229) 350 m2 d(cid:228)r det (cid:228)r sv(cid:229)rt med hanteringen och d(cid:228)r det skulle vara om(cid:246)jligt att ta emot ytterligare en anv(cid:228)ndare. Vad g(cid:228)ller ramptj(cid:228)nster (punkt 5 i bilagan), (cid:228)r utrymmet p(cid:229) rampen, enligt den akt som har lagst fram av de por- tugisiska myndigheterna, mycket begr(cid:228)nsat och utrust- ningen fr(cid:229)n de tv(cid:229) befintliga tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna TAP 11. 12. 13. 14. 15. 14. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 39/69 och TRIAM upptar hela omr(cid:229)det med 2 000 respektive 200 m2. Dessutom verkar hangarerna f(cid:246)r materialunder- h(cid:229)ll, trots att de (cid:228)r nya, redan otillr(cid:228)ckliga med ett utrymme om endast 400 m2 f(cid:246)r TAP och 200 m2 f(cid:246)r TRIAM. Under h(cid:246)gtrafik (30 h(cid:246)gtrafikstimmar med nio r(cid:246)relser) (cid:228)r trafiken p(cid:229) rampen s(cid:228)rskilt sv(cid:229)r och farlig eftersom alla flygplansst(cid:228)llningar (cid:228)r nose in-st(cid:228)llningar och det st(cid:228)ndigt beh(cid:246)vs ganska tunga dragfordon f(cid:246)r att flytta flygplanen. Flygplatsen har emellertid endast en v(cid:228)g med trafik i b(cid:229)da riktningarna som dessutom korsas av fotg(cid:228)ngare vid deras embarkering eller debarkering. Den nya hangaren f(cid:246)r frakttj(cid:228)nster som inte (cid:228)r mer (cid:228)n 450 m2 stor upptas f(cid:246)r n(cid:228)rvarande helt och h(cid:229)llet av TAP som genom egenhantering tar hand om 95 % av flygplatsens frakttrafik. Enligt de portugisiska myndigheterna (cid:228)r det s(cid:229)ledes inte m(cid:246)jligt att godk(cid:228)nna ytterligare en anv(cid:228)ndare f(cid:246)r dessa tj(cid:228)nster som f(cid:246)r vissa tj(cid:228)nster redan tillhandah(cid:229)lls av tv(cid:229) tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer. 3. De ber(cid:246)rda parternas iakttagelser Efter kommissionens offentligg(cid:246)rande av ett utdrag ur de portugisiska myndigheternas anm(cid:228)lan och i (cid:246)verens- st(cid:228)mmelse med best(cid:228)mmelserna i artikel 9. 3 i direktivet har de ber(cid:246)rda parterna uppmanats att komma med synpunkter. Inga s(cid:228)rskilda synpunkter har framf(cid:246)rts avseende detta undantag. 4. Bed(cid:246)mning av undantaget mot bakgrund av best(cid:228)mmelserna i direktiv 96/67/EG 4. 1 G(cid:228)llande regler f(cid:246)r marktj(cid:228)nster 23. 4. 1. 1 M(cid:246)jligheter att begr(cid:228)nsa tilltr(cid:228)det till marknaden I direktiv 96/67/EG f(cid:246)reskrivs ett differentierat (cid:246)pp- nande av marknaden, utg(cid:229)ende dels fr(cid:229)n hur marktj(cid:228)ns- terna tillhandah(cid:229)lls (egenhantering eller tj(cid:228)nster till tredje man) och dels fr(cid:229)n flygplatsens trafikvolym. De allm(cid:228)nna reglerna om ut(cid:246)vandet av egenhantering vad g(cid:228)ller de marktj(cid:228)nstkategorier som avses i de portu- gisiska myndigheternas anm(cid:228)lan fastst(cid:228)lls i artikel 7 i direktivet. Dessa regler har inf(cid:246)rts i best(cid:228)mmelserna i den portugisiska f(cid:246)rordning (4) genom vilken direktivet inf(cid:246)rlivas. I enlighet med best(cid:228)mmelserna i direktivet f(cid:229)r medlemsstaterna begr(cid:228)nsa ut(cid:246)vandet av egenhantering f(cid:246)r bagagehantering, fraktgods och posthantering samt ramptj(cid:228)nster till minst tv(cid:229) anv(cid:228)ndare, vilka skall v(cid:228)ljas enligt relevanta, objektiva, genomblickbara och icke-dis- kriminerande kriterier. 21. N(cid:228)r det p(cid:229) grund av specifika utrymmes- eller kapaci- tetsbegr(cid:228)nsningar, s(cid:228)rskilt s(cid:229)dana som beror p(cid:229) tr(cid:228)ngsel eller p(cid:229) ytornas nyttjandegrad, inte (cid:228)r m(cid:246)jligt att (cid:246)ppna marknaden f(cid:246)r egenhantering och tj(cid:228)nster till tredje man i den omfattning som f(cid:246)reskrivs i direktivet, f(cid:229)r den ber(cid:246)rda medlemsstaten, beroende p(cid:229) vilken typ av tj(cid:228)nst det g(cid:228)ller, p(cid:229) grundval av artikel 9. 1 c begr(cid:228)nsa antalet anv(cid:228)ndare som ut(cid:246)var egenhantering och p(cid:229) grundval av artikel 9. 1 d begr(cid:228)nsa eller f(cid:246)rbjuda r(cid:228)tten att ut(cid:246)va egenhantering till en enda anv(cid:228)ndare. 22. I artikel 9. 2 f(cid:246)rskrivs emellertid att det i varje beslut om undantag skall (cid:151) anges f(cid:246)r vilken eller vilka tj(cid:228)nstetyper som undan- tag beviljas samt vilka specifika utrymmes- och kapacitetsbegr(cid:228)nsningar som ber(cid:228)ttigar till undantag, (cid:151) bifogas en plan (cid:246)ver (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att komma till r(cid:228)tta med dessa begr(cid:228)nsningar. Enligt artikel 9. 2 skall ett undantag dessutom inte (cid:151) otillb(cid:246)rligen inverka menligt p(cid:229) syftet med direkti- vet, (cid:151) snedvrida konkurrensen, (cid:151) vara av st(cid:246)rre omfattning (cid:228)n n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. Det fr(cid:228)msta syftet med direktivet (cid:228)r att liberalisera mark- tj(cid:228)nsterna, vilket kommissionen p(cid:229)pekat, bland annat i sina beslut av den 14 januari 1998 om flygplatserna i Frankfurt och D(cid:252)sseldorf (5). Begr(cid:228)nsningar som (cid:229)l(cid:228)ggs tredje part inneb(cid:228)r en inskr(cid:228)nkning av friheten att till- handah(cid:229)lla tj(cid:228)nster. I likhet med statliga (cid:229)tg(cid:228)rder genom tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster begr(cid:228)nsas (6), vilka friheten att m(cid:229)ste s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder som kan leda till att tj(cid:228)nsteleve- rant(cid:246)rerna utesluts eller f(cid:246)rbjuds att ut(cid:246)va sin verksam- het eller, som i detta fall, (cid:229)tg(cid:228)rder som hindrar anv(cid:228)n- dare som (cid:246)nskar ut(cid:246)va egenhantering, oavsett om den utan (cid:229)tskillnad g(cid:228)ller s(cid:229)v(cid:228)l nationella tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer som leverant(cid:246)rer fr(cid:229)n andra medlemsstater, motiveras av ett (cid:246)verskuggande allm(cid:228)nt intresse och inte av ekono- miska (cid:246)verv(cid:228)ganden. ¯tg(cid:228)rderna skall dessutom vara rimliga i f(cid:246)rh(cid:229)llande till den m(cid:229)ls(cid:228)ttning som efterstr(cid:228)- vas. 16. 17. 18. 19. 20. (4) Decreto-Lei No 275/99, Di(cid:224)ro da Repœblica- 23. 07. 99-I, Serie-A No 170, s. 4588. (5) Kommissionens beslut av den 14 januari 1998, EGT L 173, 18. 6. 1998, s. 32 och s. 45. (6) Dom av den 25 juli 1991, i m(cid:229)l C-288/89, Mediawet, Rec. 1991, s. I(cid:150)4007, och m(cid:229)l C(cid:150)76/90, S(cid:228)ger mot Dennemeyer, Rec. 1991, s. I(cid:150)4221. L 39/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 2. 2000 4. 1. 2 F(cid:246)rfarandet 4. 2 Unders(cid:246)kning av de begr(cid:228)nsningar som angetts av de portugisiska myndigheterna 24. Kommissionens pr(cid:246)vning b(cid:246)r, s(cid:229)som p(cid:229)pekas i dess tv(cid:229) beslut om flygplatserna i Frankfurt och D(cid:252)sseldorf (7), omfatta f(cid:246)ljande tre punkter: (cid:151) F(cid:246)rekomsten och omfattningen av utrymmes- och kapacitetsbegr(cid:228)nsningar som motiverar undantaget och g(cid:246)r det om(cid:246)jligt att (cid:246)ppna marknaden i den omfattning som f(cid:246)reskrivs i direktivet. Endast utrym- mes- och kapacitetsbegr(cid:228)nsningar f(cid:229)r tas i beak- tande. (cid:151) En l(cid:228)mplig (cid:229)tg(cid:228)rdsplan f(cid:246)r att komma till r(cid:228)tta med dessa begr(cid:228)nsningar. Denna plan skall vara trov(cid:228)rdig och f(cid:229)r inte inneh(cid:229)lla n(cid:229)gra villkor f(cid:246)r genomf(cid:246)ran- det. Den skall ocks(cid:229) inneh(cid:229)lla en tidsplan f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder. (cid:151) (cid:214)verensst(cid:228)mmelse med de principer som anges i artikel 9. 2 i direktivet i fr(cid:229)ga om direktivets syfte, kravet p(cid:229) att konkurrensen inte f(cid:229)r snedvridas samt (cid:229)tg(cid:228)rdens r(cid:228)ckvidd. 25. Syftet med ett beviljat undantag (cid:228)r inte att generellt ge flygplatsen en extra anpassningsperiod ut(cid:246)ver den som f(cid:246)reskrivs i artikel 1 i direktivet. Undantaget skall g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r flygplatsen att l(cid:246)sa de s(cid:228)rskilda problem som kan uppst(cid:229) n(cid:228)r marknaden (cid:246)ppnas. Varje undantag m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r pr(cid:246)vas mot bakgrund av de specifika begr(cid:228)nsningar som (cid:229)beropas som st(cid:246)d f(cid:246)r p(cid:229)st(cid:229)endet att det inte skulle vara m(cid:246)jligt att (cid:246)ppna marknaden inom f(cid:246)reskriven tid. Enligt EG-domstolens r(cid:228)ttspraxis (8) skall varje undantag tolkas strikt och undantagets r(cid:228)ckvidd skall best(cid:228)mmas med h(cid:228)nsyn till det efterstr(cid:228)vade syftet. 28. Madeira (cid:228)r ett mycket viktigt semesterresm(cid:229)l och Fun- chals flygplats (cid:228)r livsviktig f(cid:246)r denna utveckling av turis- men. Den (cid:229)rliga (cid:246)kningen av trafiken p(cid:229) flygplatsen ber(cid:228)knas till 4 % f(cid:246)r de kommande fem (cid:229)ren och denna (cid:246)kning avser n(cid:228)stan helt och h(cid:229)llet passagerartrafiken. P(cid:229) flygplatsen har man inlett viktiga arbeten b(cid:229)de vad g(cid:228)ller f(cid:246)rl(cid:228)ngning av start- och landningsbanan och den viktiga utvidgningen av terminalen. Flygplatsen befinner sig s(cid:229)ledes i ett tempor(cid:228)rt tillst(cid:229)nd, s(cid:228)rskilt betr(cid:228)ffande platsen p(cid:229) rampen, men detta tillst(cid:229)nd b(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttras under de kommande m(cid:229)naderna i takt med att arbetet med vissa delar av rampen fortskrider. 29. Med 1,53 miljoner passagerare under 1997, m(cid:229)ste Fun- chals flygplats, genom till(cid:228)mpning av direktivet, till(cid:229)ta ut(cid:246)vandet av egenhantering f(cid:246)r transportf(cid:246)retag. Med tanke p(cid:229) den kraftiga (cid:246)kningen av trafiken borde flygplatsen fr(cid:229)n och med 2001 (cid:228)ven (cid:246)ppna tj(cid:228)nster till tredje man f(cid:246)r konkurrens efter det att tr(cid:246)skeln p(cid:229) 2 miljoner (cid:229)rliga passagerare har passerats. De portugi- siska myndigheternas undantag avser en begr(cid:228)nsning, (cid:229) ena sidan f(cid:246)r de passagerartj(cid:228)nster som normalt sett (cid:228)r helt liberaliserade och (cid:229) andra sidan tj(cid:228)nsterna f(cid:246)r egen- hantering p(cid:229) rampen, vilka omfattar bagagesortering, transport av bagage, passagerare och bes(cid:228)ttning samt fraktgods och posthantering. Passagerartj(cid:228)nster 30. Enligt de portugisiska myndigheterna finns det kapaci- tets- och utrymmesproblem i terminalen med allvarliga (cid:246)verbelastningsproblem i Enligt kommissionen r(cid:229)der det ingen tvekan om att det kan finnas allvarliga sv(cid:229)righeter i denna hall som (cid:228)r alltf(cid:246)r liten f(cid:246)r att ta hand om alla passagerare som v(cid:228)ntar p(cid:229) f(cid:229) checka in under vissa h(cid:246)gtrafiksperioder med att tanke p(cid:229) det antal flygningar som m(cid:229)ste behandlas d(cid:229). incheckningshallen. 26. Det aktuella undantaget m(cid:229)ste pr(cid:246)vas mot bakgrund av vad som sagts ovan. 31. 27. I enlighet med best(cid:228)mmelserna i artikel 9. 4 i direktivet har kommissionen ing(cid:229)ende granskat de (cid:229)beropade utrymmes- och kapacitetsbegr(cid:228)nsningarna, det fattade beslutets rimlighet med h(cid:228)nsyn till dessa begr(cid:228)nsningar och de (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)reslagits f(cid:246)r att komma till r(cid:228)tta med begr(cid:228)nsningarna. I sin unders(cid:246)kning har kommis- sionen bland annat f(cid:229)tt st(cid:246)d av de studier som lagts fram av de portugisiska myndigheterna, av sitt bes(cid:246)k vid Funchals flygplats den 20 oktober 1999 och av den tek- niska studie som kommissionen l(cid:229)tit f(cid:246)retaget Aerotec genomf(cid:246)ra. Slutligen har kommissionen tagit h(cid:228)nsyn till de kommentarer som flygplatsen och den portugisiska regeringen gav ang(cid:229)ende kommissionens analys. Passagerartj(cid:228)nsterna utf(cid:246)rs redan av tv(cid:229) f(cid:246)retag: TAP som b(cid:229)de utf(cid:246)r tj(cid:228)nster f(cid:246)r sina egna flygplan och f(cid:246)r andra kunders inom ramen f(cid:246)r tj(cid:228)nster till tredje man och det sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga f(cid:246)retaget TRIAM som utf(cid:246)r tj(cid:228)nster till tredje man och vars kunder enbart utg(cid:246)rs av charter- bolag. Anv(cid:228)ndarna p(cid:229) flygplatsen drar f(cid:246)ljaktligen redan f(cid:246)rdel av ett fritt val f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llandet av passagerar- tj(cid:228)nster. 32. Emellertid m(cid:229)ste dessa passagerartj(cid:228)nster i enlighet med artikel 7. 1 i direktivet vara f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en total frihet vad g(cid:228)ller egenhantering. Endast utrymmes- eller kapaci- tetsbegr(cid:228)nsningar ber(cid:228)ttigar ett undantag som begr(cid:228)nsar antalet anv(cid:228)ndare som ut(cid:246)var egenhantering. Det handlar s(cid:229)ledes om att kontrollera om det (cid:228)r om(cid:246)j- ligt att acceptera nya akt(cid:246)rer. till (7) Se fotnot 5. (8) Se fotnot 6. 33. ˜ven om det inte r(cid:229)der n(cid:229)gon tvekan om att den hall som nu tj(cid:228)nstg(cid:246)r som incheckningshall (cid:228)r liten m(cid:229)ste 14. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 39/71 man (cid:228)nd(cid:229) erk(cid:228)nna att problemet beror p(cid:229) denna hall och i mindre omfattning p(cid:229) antalet incheckningsdiskar. Problemet kan inte tillskrivas det f(cid:246)retag som har hand om incheckningen oavsett om detta f(cid:246)retag (cid:228)r en av det tv(cid:229) nuvarande tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna eller en nykomling. finns inte, som p(cid:229) vissa flygplatser, gemensam Det incheckning samtidigt f(cid:246)r flera flygningar vid incheck- ningsdiskarna. F(cid:246)r varje flygning anv(cid:228)nds s(cid:228)rskilda incheckningsdiskar som (cid:246)ppnas s(cid:228)rskilt f(cid:246)r varje ber(cid:246)rd flygning tv(cid:229) eller tre timmar i f(cid:246)rv(cid:228)g. Akt(cid:246)ren g(cid:229)r f(cid:246)lj- aktligen inte vidare med n(cid:228)sta flygning f(cid:246)rr(cid:228)n incheck- ningen f(cid:246)r den f(cid:246)reg(cid:229)ende flygningen (cid:228)r helt och h(cid:229)llet klar. Om alla 18 incheckningsdiskarna f(cid:246)rdelas till en flygning har antalet akt(cid:246)rer i princip ingen betydelse eftersom antalet diskar (cid:228)r konstant p. g. a. systemet med att checka in en flygning (cid:229)t g(cid:229)ngen och kapaciteten varierar f(cid:246)ljaktligen inte heller. Ur praktisk synvinkel och grundat p(cid:229) den v(cid:228)rsta t(cid:228)nk- bara situationen, dvs. den dag som har den h(cid:246)gsta tra- fikbelastningen p(cid:229) (cid:229)ret (cid:150) i detta fall de planerade flyg- ningarna f(cid:246)r den 3 januari 2000 (cid:150) visar en unders(cid:246)k- ning av flygtidtabellen att den enda tidpunkt d(cid:229) det kan finnas otillr(cid:228)ckligt med incheckningsdiskar (cid:228)r under en tidsperiod p(cid:229) tv(cid:229) timmar och (cid:228)ven vid den tidpunkten kommer (cid:246)verlappningen av tv(cid:229) diskar att vara maximalt tjugo minuter. De portugisiska myndigheterna har h(cid:228)vdat att fyra incheckningsdiskar inte kunde anv(cid:228)ndas helt och h(cid:229)llet p(cid:229) grund av deras d(cid:229)liga l(cid:228)ge i hallen. Dessa anv(cid:228)ndes emellertid flitigt den dag som kommissionen bes(cid:246)kte flygplatsen och denna dag var (cid:228)nd(cid:229) inte en s(cid:228)rskilt tra- fikt(cid:228)t dag. Man m(cid:229)ste erk(cid:228)nna att deras l(cid:228)ge i terminalen g(cid:246)r dem mycket opraktiska och att tilltr(cid:228)det till diskarna 1 och 2 verkligen (cid:228)r begr(cid:228)nsat. Det vore emellertid mer praktiskt att anv(cid:228)nda diskarna f(cid:246)r en enda flygning s(cid:229) att passagerark(cid:246)n kan delas i tv(cid:229) k(cid:246)er. I vilket fall som helst kommer en begr(cid:228)nsning av antalet akt(cid:246)rer inte f(cid:229) n(cid:229)gra f(cid:246)ljder f(cid:246)r den aktuella (cid:246)verbelastningen i det omr(cid:229)det och en s(cid:229)dan skulle inte heller minska behovet av ytterligare incheckningsdiskar. tilldelad f(cid:246)retaget TRIAM och att En unders(cid:246)kning av flygtidtabellen f(cid:246)r den mest trafike- rade dagen p(cid:229) (cid:229)ret visar att mellan 8. 00 och 10. 30 (cid:228)r fem incheckningsdiskar lediga i den del som f(cid:246)r n(cid:228)rva- ingen rande (cid:228)r incheckningsdisk anv(cid:228)nds mellan 16. 30 och 22. 00. Fak- tiskt anv(cid:228)nder TRIAM inte en enda disk under vissa dagar av november. TAP:s (cid:229)tta diskar anv(cid:228)nds mer, men mellan 11. 00 och 15. 45 kan minst tre av dessa frig(cid:246)ras enligt flygtidtabellen och det vanliga bruket f(cid:246)r f(cid:246)rdel- ning av diskar. f(cid:246)rdelar och nackdelar med att driva s(cid:229)dana tj(cid:228)nster, inbegripet flygplatsens utrustningsproblem. 38. Med tanke p(cid:229) flygtidtabellerna och det system som anv(cid:228)nds f(cid:246)r incheckningen kommer ankomsten av nya anv(cid:228)ndare som bedriver egenhantering inte att f(cid:246)rv(cid:228)rra de (mycket p(cid:229)tagliga) sv(cid:229)righeter som flygplatsen redan lider av men som finns i v(cid:228)nthallen. Det (cid:229)ligger d(cid:228)rf(cid:246)r flygplatsen att genom en tydlig och r(cid:228)ttvis hantering f(cid:246)r- dela incheckningsdiskarna melln de olika akt(cid:246)rerna p(cid:229) grundval av utv(cid:228)rderingen om var och ens behov. Bagage 39. I enlighet med de argument som l(cid:228)ggs fram av de port- ugisiska myndigheterna i akten (cid:228)r omr(cid:229)det f(cid:246)r sortering och lastning av bagage mycket begr(cid:228)nsat. Verksamheten sk(cid:246)ts manuellt fr(cid:229)n ett trettio meter l(cid:229)ngt transportband, som redan anv(cid:228)nds av tv(cid:229) tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer. Det (cid:228)r helt om(cid:246)jligt att till(cid:229)ta ytterligare en akt(cid:246)r f(cid:246)r bagage- sortering. Samma sak g(cid:228)ller f(cid:246)r bagagetransporten in och ut ur denna hall p. g. a. det begr(cid:228)nsade tilltr(cid:228)det till denna. Ramptj(cid:228)nster 40. Med undantag f(cid:246)r transporten av bagage f(cid:246)r vilken om(cid:246)jligheten av att till(cid:229)ta ytterligare en akt(cid:246)r i sorte- inte finnas n(cid:229)gra ringshallen (cid:228)r fastst(cid:228)lld, verkar det akuta utrymmes- eller kapacitetsproblem f(cid:246)r resten av ramptj(cid:228)nsterna. Den dag som kommissionen gjorde sitt bes(cid:246)k var det tydligt att utrymmena, bl. a. i den (cid:246)stra delen av rampen, utan problem skulle kunna ta emot ytterligare utrustning. Till och med under den lugnaste delen av dagen, dvs. n(cid:228)r utrustningen inte anv(cid:228)nds och s(cid:229)ledes (cid:228)r parkerad, (cid:228)r det tydligt att de ytor som (cid:228)r reserverade f(cid:246)r parkering av utrustningen l(cid:229)ngt ifr(cid:229)n (cid:228)r belamrade. Dessutom (cid:228)r utformningen av dessa omr(cid:229)den tempor(cid:228)r och det borde vara m(cid:246)jligt att frig(cid:246)ra mycket mer plats fr(cid:229)n och med v(cid:229)ren (cid:229)r 2000 vid omarbet- ningen av flygplanens uppst(cid:228)llningsplatser i den (cid:246)stra delen av rampen. Oberoende av denna f(cid:246)rb(cid:228)ttring g(cid:246)r uppst(cid:228)llningen av flygplanen i nose-in-position, enligt de normer och regler som rekommenderas av Internatio- nella civila luftfartsorganisationen (ICAO), det m(cid:246)jligt att parkera marktj(cid:228)nstutrustning vid nosen av flygplanen bl. a. p(cid:229) uppst(cid:228)llningsplatserna 2(cid:150)4 och A06 till A04 samt A01 till A03. De portugisiska myndigheterna har s(cid:229)ledes inte bevisat att det (cid:228)r om(cid:246)jligt att ge tillst(cid:229)nd till egenhantering i enlighet med best(cid:228)mmelserna i direkti- vet. Godshantering Det faktum att de incheckningsdiskar som f(cid:246)r n(cid:228)rva- rande anv(cid:228)nds av TRIAM inte (cid:228)r utrustade med dator- utrustning (cid:228)r f(cid:246)rvisso ett hinder men det om(cid:246)jligg(cid:246)r inte ankomsten av en ny akt(cid:246)r. Beslutet om huruvida egen- hantering skall bedrivas (cid:228)r ett ekonomiskt beslut som varje anv(cid:228)ndare m(cid:229)ste ta efter att de har tagit del av alla 41. En ny godsterminal har nyligen uppf(cid:246)rts. Denna termi- nal p(cid:229) 450 m2 (varav 350 m2 (cid:228)r f(cid:246)r driften och 100 m2 f(cid:246)r kontor) anv(cid:228)nds f(cid:246)r n(cid:228)rvarande av TAP. Terminalen (cid:228)r delad i en del f(cid:246)r import och en del f(cid:246)r export och varje del har en d(cid:246)rr f(cid:246)r tilltr(cid:228)de till rampen. TAP (cid:228)r enda leverant(cid:246)r f(cid:246)r godstj(cid:228)nster p(cid:229) flygplatsen och han- 34. 35. 36. 37. L 39/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 2. 2000 terar sj(cid:228)lv (cid:246)ver 95 % av f(cid:246)retagets verksamhet. Tj(cid:228)nster till tredje man, som endast utg(cid:246)r 5 % av trafiken, kom- mer inte att vara ovillkorligen (cid:246)ppna s(cid:229) l(cid:228)nge som flygplatsen inte har n(cid:229)tt den tr(cid:246)skel p(cid:229) tv(cid:229) miljoner pas- sagerare (cid:229)rligen som f(cid:246)reskrivs i direktivet. Det (cid:228)r inte troligt att en akt(cid:246)r kommer att ans(cid:246)ka om egenhante- ring f(cid:246)r denna kategori av tj(cid:228)nster som endast uppg(cid:229)r till 1 eller 2 % av trafiken. Med h(cid:228)nsyn till artikel 9 i direktivet, m(cid:229)ste det bevisas att ankomsten av en andra akt(cid:246)r, som skulle tilldelas utrymme i proportion till sin godstrafik, (cid:228)r om(cid:246)jlig. Ett s(cid:229)dant utrymme i hangaren verkar inte om(cid:246)jligt i sig eftersom behovet (cid:228)r s(cid:229) litet. Emellertid verkar placeringen av d(cid:246)rrarna g(cid:246)ra det om(cid:246)jligt f(cid:246)r en andra akt(cid:246)r att komma in och g(cid:229) ut. Med h(cid:228)nsyn b(cid:229)de till godshangarens placering och yta om(cid:246)jligg(cid:246)r de kontor som (cid:228)r reserverade f(cid:246)r personalen i godshangaren att en andra akt(cid:246)r tas emot. I den akt som har lagts fram av de portugisiska myndig- heterna h(cid:228)nvisas ocks(cid:229) till att underh(cid:229)llshangarerna och rekreationslokalerna (cid:228)r f(cid:246)r sm(cid:229). F(cid:246)r det f(cid:246)rsta (cid:228)r dessa byggnader alldeles nya och man borde ha tagit h(cid:228)nsyn till kraven i direktivet vid uppf(cid:246)randet av dessa bygg- nader. F(cid:246)r det andra visar en unders(cid:246)kning av de till- delade ytorna att f(cid:246)retaget TAP f(cid:246)r sina ramptj(cid:228)nster f(cid:246)rfogar (cid:246)ver 2 000 m2 p(cid:229) rampen f(cid:246)r att parkera sin utrustning och 400 m2 f(cid:246)r hantering av utrustningen vilket (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt stort f(cid:246)r att utan n(cid:229)gra st(cid:246)rre sv(cid:229)rig- heter hantera 70 % av trafiken. F(cid:246)r (cid:246)vriga 30 % f(cid:246)rfogar TRIAM (cid:246)ver 200 m2 p(cid:229) rampen och h(cid:228)lften av under- h(cid:229)llsanl(cid:228)ggningarna och rekreationslokalerna. De anl(cid:228)gg- ningar som (cid:228)r tilldelade TRIAM kan s(cid:229)ledes verka (cid:246)ver- dimensionerade j(cid:228)mf(cid:246)rt med den hanterade trafikvoly- men och det har f(cid:246)ljaktligen inte bevisats att det var om(cid:246)jligt att frig(cid:246)ra plats h(cid:228)r f(cid:246)r en ny akt(cid:246)r. 5. Plan (cid:246)ver l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder inbegriper av ett st(cid:246)rre utrymme f(cid:246)r embarkerings- och avlast- ningstj(cid:228)nster samt nya ytor f(cid:246)r parkering av utrustning p(cid:229) n(cid:228)stan 7 000 m2. Utrymmesbegr(cid:228)nsningarna kom- mer emellertid inte att m(cid:246)jligg(cid:246)ra en dubblering av ter- minalservicev(cid:228)gen. D(cid:228)remot en mycket viktig utvidgning av terminalen som (cid:229) ena sidan kommer att omfatta en ny hall f(cid:246)r sortering av bagage och (cid:229) andra sidan kommer att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att (cid:246)ka antalet incheckningsdiskar till 40, fullst(cid:228)ndigt utrustade vad g(cid:228)ller datorer, i en incheckningshall p(cid:229) n(cid:228)stan 4 400 m2. Dessutom kommer en byggnad p(cid:229) 1 250 m2 f(cid:246)r underh(cid:229)ll av fordonen och ett t(cid:228)ckt omr(cid:229)de f(cid:246)r god- set p(cid:229) 3 000 m2 att uppf(cid:246)ras. planen 6. Uppfyllande av de kriterier som fastst(cid:228)lls i artikel 9. 2 i direktivet 46. I best(cid:228)mmelserna i artikel 9 i direktivet f(cid:246)reskrivs att ett undantag endast f(cid:229)r beviljas i s(cid:229)dana fall d(cid:228)r utrymmes- och kapacitetsbegr(cid:228)nsningar g(cid:246)r det om(cid:246)jligt att (cid:246)ppna marknaden i den omfattning som f(cid:246)reskrivs genom direktivet. Kommissionens utv(cid:228)rdering visar att detta (cid:228)r bevisat vad g(cid:228)ller tj(cid:228)nster som har att g(cid:246)ra med sorte- lokalernas begr(cid:228)n- ring och transport av bagage p. g. a. sade storlek vilket hindrar n(cid:228)rvaron av ytterligare akt(cid:246)- rer p(cid:229) en yta d(cid:228)r verksamheten redan f(cid:246)r tv(cid:229) akt(cid:246)rer (cid:228)r mycket sv(cid:229)r. Det (cid:228)r likadant vad g(cid:228)ller gods- och post- hanteringen f(cid:246)r vilka planl(cid:246)sningen f(cid:246)r lokalerna och problemen med kontor f(cid:246)r personalen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att ta emot ytterligare en akt(cid:246)r. D(cid:228)remot har det inte g(cid:229)tt att bevisa att detta (cid:228)r om(cid:246)jligt f(cid:246)r de andra tj(cid:228)nsterna, antingen f(cid:246)r att vanlig obekv(cid:228)m- het inte (cid:228)r ett tillr(cid:228)ckligt allvarligt sk(cid:228)l eller f(cid:246)r att det anf(cid:246)rda problemet (cid:228)r oberoende av antalet akt(cid:246)rer. De portugisiska myndigheternas undantag verkar s(cid:229)ledes vara av st(cid:246)rre omfattning (cid:228)n n(cid:246)dv(cid:228)ndigt vad g(cid:228)ller dess till(cid:228)mpningsomr(cid:229)de. I enlighet med best(cid:228)mmelserna i artikel 9. 2 i direktivet inneh(cid:229)ller den akt som lades fram av de portugisiska myndigheterna en (cid:229)tg(cid:228)rdsplan som syftar till att (cid:246)ver- komma de anf(cid:246)rda begr(cid:228)nsningarna. 47. Denna plan ing(cid:229)r i flygplatsens mycket st(cid:246)rre utbygg- nadsprojektet f(cid:246)r att klara trafik(cid:246)kningen och g(cid:246)ra (cid:246)n Madeira mer tillg(cid:228)nglig vilket kommer att g(cid:246)ra det m(cid:246)j- ligt att ta emot st(cid:246)rre flygplan p(cid:229) interkontinentala flyg- ningar med f(cid:246)rb(cid:228)ttrade s(cid:228)kerhetsf(cid:246)rh(cid:229)llanden. Detta projekt omfattar f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst en f(cid:246)rl(cid:228)ngning av start- och landningsbanan p(cid:229) p(cid:229)lbyggnader och en (cid:228)ndring av dess banriktning f(cid:246)r att undvika att bygga i f(cid:246)r djupt vatten. Utvidgningen av den angr(cid:228)nsande ram- pen kommer g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att (cid:246)ka antalet uppst(cid:228)ll- ningsplatser fr(cid:229)n 9 till 14 inbegripet fyra uppst(cid:228)llnings- platser f(cid:246)r stora flygplan. Denna utvidning och dessa nya uppst(cid:228)llningsplatser kommer naturligtvis att f(cid:246)ljas Vad g(cid:228)ller tiden f(cid:246)r undantaget kommer den yta som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra att direktivet till(cid:228)mpas p(cid:229) de omr(cid:229)den som har bevisade begr(cid:228)nsningar inte att kunna fril(cid:228)ggas f(cid:246)re (cid:246)ppnandet av den nya hallen f(cid:246)r bagagesortering, dvs f(cid:246)re slutet av (cid:229)r 2000. Likas(cid:229) f(cid:246)re- skrivs i den framlagda (cid:229)tg(cid:228)rdsplanen ett t(cid:228)ckt omr(cid:229)de f(cid:246)r gods vid samma tidpunkt. Undantaget verkar s(cid:229)ledes (cid:246)verensst(cid:228)mma med principerna i artikel 9. 2 f(cid:246)r denna punkt. 7. Sammanfattning 48. Funchals flygplats k(cid:228)nner av en kraftig (cid:246)kning av trafi- ken som n(cid:246)dv(cid:228)ndigg(cid:246)r arbeten i stor skala f(cid:246)r att p(cid:229) ett s(cid:228)kert s(cid:228)tt kunna ta emot alla typer av flygplan, inbegri- pet stora flygplan samt att under goda f(cid:246)rh(cid:229)llanden ta 42. 43. 44. 45. 14. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 39/73 hand om passagerarna. De problem som h(cid:246)r samman med incheckningen av passagerarna beror emellertid p(cid:229) hallens begr(cid:228)nsade storlek och inte p(cid:229) ett s(cid:228)rskilt pro- blem med incheckningsdiskarna eller p(cid:229) de personer som utf(cid:246)r dessa tj(cid:228)nster. P(cid:229) rampen kan tillr(cid:228)ckligt med utrymme frig(cid:246)ras f(cid:246)r att till(cid:229)ta ankomsten av ytterligare en anv(cid:228)ndare f(cid:246)r att bedriva egenhantering inom ramen f(cid:246)r ramptj(cid:228)nsterna, s(cid:228)rskilt efter den (cid:246)stra delen har byggts om under de f(cid:246)rsta m(cid:229)naderna av (cid:229)r 2000. D(cid:228)remot visar det sig vara om(cid:246)jligt, med tanke p(cid:229) loka- lernas begr(cid:228)nsade storlek att godk(cid:228)nna ytterligare en akt(cid:246)r p(cid:229) ett utrymme d(cid:228)r de tv(cid:229) tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rernas utrustning f(cid:246)r sortering och transport av bagage redan hanteras med stor sv(cid:229)righet. Dessutom (cid:228)r det, enligt kommissionens utv(cid:228)rdering, f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte m(cid:246)jligt med en ny akt(cid:246)r i godshangaren. sas till tj(cid:228)nster som definieras i bilagan till direktivet i punk- terna 3, 4 och 5. 4 vad g(cid:228)ller transport av bagage mellan flyg- planet och flygterminalen. Artikel 2 Efter att ha (cid:228)ndrat beslutet om undantag i enlighet med artikel 1 skall Republiken Portugal anm(cid:228)la det till kommissionen innan det tr(cid:228)der i kraft. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 10 januari 2000. Artikel 1 Det undantag som Funchals flygplats beviljades och som anm(cid:228)ldes till kommissionen den 11 oktober 1999 skall begr(cid:228)n- P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Loyola DE PALACIO Vice ordf(cid:246)rande


title: Verordnung (EG) Nr. 58/2000 der Kommission vom 10. Januar 2000 zur Aussetzung des bei der Einfuhr von kleinblütigen Rosen mit Ursprung in Israel zu erhebenden Präferenzzolls und Wiedereinführung des Zolls des Gemeinsamen Zolltarifs

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
floriculture
import
suspension of customs duties
tariff preference

formats: pdf print

text: 11. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 6/29 VERORDNUNG (EG) Nr. 58/2000 DER KOMMISSION vom 10. Januar 2000 zur Aussetzung des bei der Einfuhr von kleinblütigen Rosen mit Ursprung in Israel zu erhebenden Präferenzzolls und Wiedereinführung des Zolls des Gemeinsamen Zolltarifs DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — (4) gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (5) gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 4088/87 des Rates vom 21. Dezember 1987 zur Festlegung der Bedingungen für die Anwendung von Präferenzzöllen bei der Einfuhr bestimmter Waren des Blumenhandels aus Israel, Jordanien, Marokko, Zypern, aus Westjordanland und dem Gazastreifen (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1300/97 (2), insbeson- dere auf Artikel 5 Absatz 2 Buchstabe b), in Erwägung nachstehender Gründe: (6) (7) Mit der Verordnung (EWG) Nr. 700/88 der Kommis- sion (6), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2062/97 (7), wurden diesbezüglichen Durch- führungsbestimmungen erlassen. die Gemäß den in Übereinstimmung mit den Verordnungen (EWG) Nr. 4088/87 und (EWG) Nr. 700/88 getroffenen Feststellungen ist der Schluß zu ziehen, daß die Bedin- gungen nach Artikel 2 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 4088/87 für die Aussetzung des Präferenzzolls für kleinblütige Rosen mit Ursprung in Israel erfüllt sind, und ist der Zoll des Gemeinsamen Zolltarifs wiederein- zuführen. Das Kontingent der genannten Erzeugnisse ist im Zeit- raum vom 1. Januar bis zum 31. Dezember 2000 anwendbar. Die Aussetzung des Präferenzzolls und die Wiedereinführung des Satzes des Gemeinsamen Zollta- rifs gelten deshalb bis zum Ende dieses Zeitraums. Kommission Die im Zwischenzeitraum zweier Sitzungen des Verwaltungs- ausschusses — diese Maßnahmen trifft (1) (2) Mit der Verordnung (EWG) Nr. 4088/87 wurden die Durchführungsbestimmungen für einen Präferenzzoll festgelegt, der im Rahmen eines jährlich zu eröffnenden Zollkontingents für die Einfuhr von frischen Schnitt- blumen in die Gemeinschaft auf großblütige Rosen, kleinblütige Rosen, einblütige (Standard) Nelken und mehrblütige (Spray) Nelken zu erheben ist. HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Die Verordnung (EG) Nr. 1981/94 des Rates (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2530/1999 der Kommission (4), betrifft die Eröffnung und Verwaltung eines Gemeinschaftszollkontingents für Blüten und Blütenknospen, geschnitten, frisch, mit Ursprung in Zypern, Ägypten, Israel, Malta, Marokko, Westjordan- land bzw. im Gazastreifen. Artikel 1 Der mit der Verordnung (EG) Nr. 1981/94 festgesetzte, bei der Einfuhr von kleinblütigen Rosen (KN-Codes ex 0603 10 10) mit Ursprung in Israel zu erhebende Präferenzzoll wird ausge- setzt und der Zoll des Gemeinsamen Zolltarifs wiedereinge- führt. (3) Mit der Verordnung (EG) Nr. 55/2000 der Kommis- sion (5) wurden zur Anwendung dieser Regelung die gemeinschaftlichen Erzeugerpreise und Einfuhrpreise für Nelken und Rosen festgesetzt. Artikel 2 (1) ABl. L 382 vom 31. 12. 1987, S. 22. (2) ABl. L 177 vom 5. 7. 1997, S. 1. (3) ABl. L 199 vom 2. 8. 1994, S. 1. (4) ABl. L 306 vom 1. 12. 1999, S. 17. (5) Siehe Seite 23 dieses Amtsblatts. Diese Verordnung tritt am 12. Januar 2000 in Kraft. (6) ABl. L 72 vom 18. 3. 1988, S. 16. (7) ABl. L 289 vom 22. 10. 1997, S. 1. L 6/30 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 11. 1. 2000 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 10. Januar 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 50/2000, 10. jaanuar 2000, geneetiliselt muundatud või geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud lisaaineid ning lõhna- ja maitseaineid sisaldavate toiduainete ja toidu koostisainete märgistamise kohta

eurovoc_concepts:
flavouring
food additive
foodstuff
genetically modified organism
labelling

formats: html pdf print

text: 228 ET Euroopa Liidu Teataja 13/24. kd 32000R0050 11. 1. 2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 6/15 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 50/2000, 10. jaanuar 2000, geneetiliselt muundatud või geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud lisaaineid ning lõhna- ja maitseaineid sisaldavate toiduainete ja toidu koostisainete märgistamise kohta EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/112/EMÜ toiduainete märgistust, esitlemist ja reklaami käsit- levate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) viimati muudetud Euroopa ja nõukogu direktiiviga 97/4/EÜ, (2) eriti selle artikli 4 lõiget 2, Parlamendi ning arvestades, et: (1) (2) (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoitude ja toidu uuendkoostisosade kohta (3) ei kohaldata lisaainete ning lõhna- ja maitseainete suhtes, mis on mõeldud toiduainetes kasutamiseks, sest ohutuse hin- damise testide tegemisel kohaldatakse nende ainete suhtes muid ühenduse sätteid, nimelt nõukogu 21. det- sembri 1988. aasta direktiivi 89/107/EMÜ inimtoiduks mõeldud toiduainetes kasutamiseks lubatud toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise koh- ta, (4) mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga nõukogu 22. juuni 1988. aasta direktiivi 88/388/EMÜ toiduainetes kasutatavate lõhna- ja maitseainete ning nende tootmiseks kasutatavate lähteainete kohta, (6) mida on muudetud komisjoni direktiiviga 91/71/EMÜ (7); 94/34/EMÜ, (5) ja need lisaained ning lõhna- ja maitseained on jäetud välja ka nõukogu 26. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 1139/98 reguleerimisalast, mis käsitleb direktiivis 79/112/EMÜ teatavate sätestamata andmete kohustuslikku lisamist geneetiliselt muundatud organismidest toodetud toidu- ainete märgistusele (8); selle väljajätmise üks tagajärgi on, et lisaainete ning lõhna- ja maitseainete suhtes, mis on geneetiliselt muundatud või mis on valmistatud geneetiliselt muundatud organismidest ning mida kasutatakse toiduainete koostisainetena, ei kehti määruse (EÜ) nr 258/97 artiklis 8 sätestatud märgistuse erieeskirjad ega määruse (EÜ) nr 1139/98 artiklis 2 sätes- tatud märgistuseeskirjad; (1) EÜT L 33, 8. 2. 1979, lk 1. (2) EÜT L 43, 14. 2. 1997, lk 21. (3) EÜT L 43, 14. 2. 1997, lk 1. (4) EÜT L 40, 11. 2. 1989, lk 27. (5) EÜT L 237, 10. 9. 1994, lk 1. (6) EÜT L 184, 15. 7. 1988, lk 61. (7) EÜT L 42, 15. 2. 1991, lk 25. (8) EÜT L 159, 3. 6. 1998, lk 4. (4) (5) (6) (7) (8) (9) on oluline, et tarbijaid informeeritaks geneetiliselt muun- datud või geenitehnika abil valmistatud lisaainete ning lõhna- ja maitseainete kasutamisest samamoodi, nagu neid juba informeeritakse muude geneetiliselt muundatud orga- nisme sisaldavate või neist valmistatud koostisainete esine- misest; mõned liikmesriigid on teatanud oma kavatsusest kehtes- tada siseriiklikul tasandil nõue anda märgistusel tarbijale informatsiooni geneetiliselt muundatud lisaainete ja/või lõhna- ja maitseainete kasutamisest; sellised eeskirjad võivad tekitada uusi tõkkeid ühendusesi- seses kaubanduses; oma 21. oktoobri 1998. aasta otsuses 98/613/EÜ, mis käsitles Austria Vabariigi seadluse eelnõu geneetiliselt muundatud lisaainete ning lõhna- ja maitseainete kindlaks- tegemise kohta, (9) asus komisjon kokkuleppel liikmesrii- kidega seisukohale, et kõige rahuldavam lahendus oleks koostada ühenduse märgistusalased sätted; vastavalt sellele oleks kasulik teha asjaomaste toiduainete märgistusel kohustuslikuks märge selle kohta, et kasutatud lisaained ning lõhna- ja maitseained kujutavad endast või sisaldavad geneetiliselt muundatud organisme või on val- mistatud sellistest organismidest, vastavalt samadele põhi- mõtetele, nagu see on sätestatud selliste koostisainete mär- gistamisel, mis kujutavad endast või sisaldavad geneetiliselt muundatud organisme või on nendest valmistatud; käesoleva määruse sätteid ei kohaldata lisaainete ning lõhna- ja maitseainete suhtes, mida sellistena müüakse lõpptarbijale. Tuleks kehtestada eraldi meetmed, millega kehtestatakse sellistele lisaainetele ning lõhna- ja maitse- ainetele samasugune kohustuslik märgistus; (10) eelkõige on määruse (EÜ) nr 258/97 artiklis 8 kehtestatud lähenemisviisi kohaselt vaja tagada, et lõpptarbijat infor- meeritaks kõikidest toidu tunnustest või omadustest, nagu näiteks koostis, toiteväärtus või mõju toitumisele või ette- nähtud kasutus, mille tulemusena kõnealune toit või toidu koostisaine ei ole enam samaväärne olemasoleva toidu või toidu koostisainega. Selleks tuleb geneetiliselt muundatud või geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud lisaainete ning lõhna- ja maitseainete suhtes, mis ei ole samaväärsed vastavate traditsiooniliste ainetega, kehtestada märgistusnõuded; (9) EÜT L 291, 30. 10. 1998, lk 35. 13/24. kd ET Euroopa Liidu Teataja 229 (11) (12) vastavalt määruse (EÜ) nr 258/97 artiklis 8 kasutatud lähe- nemisviisile peavad märgistusnõuded põhinema teadusli- kul hinnangul; eespool nimetatud toodetele tuleb sõnastada selged mär- gistuseeskirjad, mis tagavad, et ametlikud inspekteerimised saavad toimuda usaldusväärsete, reprodutseeritavate ja ots- tarbekate andmete põhjal; (13) samuti tuleks hoolikalt tagada, et märgistusnõuded ei oleks liialt keerukad, ent oleksid siiski piisavalt üksikasjalikud andmaks tarbijatele vajalikku informatsiooni; (14) määrus (EÜ) nr 1139/98 määrab kindlaks kriteeriumi, mille kohaselt geneetiliselt muundatud maisist või sojast toodetud toidu suhtes hakkab kehtima märgistamiskohus- tus; (15) (16) (17) geneetilisest muundamisest tuleneva valgu ja DNA esine- mine toiduainete koostisainetena kasutatavates lisaainetes ning lõhna- ja maitseainetes on antud olukorras ühtlasi kri- teerium, mis vastab kõige paremini eespool nimetatud nõuetele. Sellise lähenemisviisi võiks uue teadusliku tõen- dusmaterjali põhjal uuesti läbi vaadata; kavandatavate meetmete ulatust ja tagajärgi silmas pidades on käesoleva määrusega kehtestatavad ühenduse meetmed tarvilikud ja seatud eesmärkide saavutamiseks hädavajali- kud; ei saa välistada lisaainete ning lõhna- ja maitseainete juhus- likku saastumist geneetilisest muundamisest tuleneva DNA või valguga; kasulik on uurida võimalust kehtestada lävi, et vältida sellisest saastumisest tulenevat märgistamist; (18) käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduainekomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Käesolev määrus näeb ette märgistuse erinõuded lõpptarbijale ja toitlustusettevõtetele mõeldud toidu ja toidu koostisainete (edaspidi “kindlaksmääratud toiduained”) jaoks, mis sisaldavad lõikes 2 kirjeldatud lisaaineid ja/või lõhna- ja maitseaineid (edas- pidi “kindlaksmääratud lisaained ning lõhna- ja maitseained”). Artikkel 2 Ilma et see piiraks teiste toidu märgistamist käsitlevate ühenduse õigusaktide nõuete kohaldamist, peab kindlaksmääratud toidu- ainete märgistus teatama lõpptarbijatele ja toitlustusettevõtetele järgmist: a) artikli 4 lõike 1 alusel toidu tunnused või omadused, näiteks: — koostise, — toiteväärtuse või toitumusliku mõju, — kõnealuste lisaainete või maitse- ja lõhnaainete ettenähtud kasutuse, mille tulemusena kindlaksmääratud lisaaineid või lõhna- ja maitseaineid ei saa enam pidada samaväärseteks olemasole- vate lisaainete või lõhna- ja maitseainetega; b) kindlaksmääratud lisaainetes või lõhna- ja maitseainetes sisal- duv aine, mida samasugune olemasolev lisaaine või lõhna- ja maitseaine ei sisalda ja mis võib mõjutada teatavate rahvasti- kukihtide tervist; c) kindlaksmääratud lisaainetes või lõhna- ja maitseainetes sisal- duv aine, mida samasugune olemasolev lõhna- ja maitseaine ei sisalda ja mis võib põhjustada eetilisi probleeme; d) artikli 4 lõike 2 kohaselt sellise lisaaine või lõhna- ja maitse- aine esinemine, mis kujutab endast või sisaldab organismi, mida on geneetiliselt muundatud direktiivi 90/220/EMÜ I A lisa 1. osa mittetäielikus loendis esitatud geenitehnoloogiate abil. Artikkel 3 Kindlaksmääratud lisaaineid ning lõhna- ja maitseaineid ei peeta artikli 2 punkti a tähenduses samasuguseks, kui olemasolevatel andmetel põhinev teaduslik hindamine näitab, et hinnatud lõhna- ja maitseainega tunnused on tavapärase lisaaine või võrreldes erinevad, võttes arvesse kõnealuste tunnuste lubatud piirides esinevaid loomulikke erinevusi. See tingimus on täidetud, kui kindlaksmääratud lisaained või ja maitseained sisaldavad geneetilisest muundamisest tulenevat valku ja/või DNAd. lõhna- Artikkel 4 2. Kindlaksmääratud lisaained ning lõhna- ja maitseained on järg- mised: 1. Täiendavad märgistuse erinõuded artikli 2 punktis a osutatud informatsiooni suhtes on järgmised. — lisaained, mis kuuluvad direktiivi 89/107/EMÜ kohaldamis- alasse, ja/või — toiduainetes kasutatavad lõhna- ja maitseained, mis kuuluvad direktiivi 88/388/EMÜ kohaldamisalasse, mis kujutavad endast või sisaldavad geneetiliselt muundatud orga- nisme direktiivi 90/220/EMÜ (1) tähenduses või on nendest val- mistatud. (1) EÜT L 117, 8. 5. 1990, lk 15. Direktiivi 79/112/EMÜ artiklis 6 sätestatud koostisainete nime- kirja lisatakse kõnealuse lisaaine või lõhna- ja maitseaine järele sulgudes sõnad “valmistatud geneetiliselt muundatud…”. Teise võimalusena võivad need sõnad esineda koostisainete nime- kirja järel hästi nähtavas märkuses, ühendatuna asjaomase lisaaine või lõhna- ja maitseainega tärni (*) abil. Märkus trükitakse vähe- malt sama suurte tähtedega nagu koostisainete nimekiri. 230 ET Euroopa Liidu Teataja 13/24. kd Kindlaksmääratud toiduainete puhul, millel koostisainete nime- kirja ei ole, kantakse need sõnad hästi nähtavalt toote etiketile. Kindlaksmääratud toiduainete puhul, millel koostisainete nime- kirja ei ole, kantakse need sõnad hästi nähtavalt toote etiketile. 2. Täiendavad märgistuse erinõuded artikli 2 punktis d osutatud informatsiooni suhtes on järgmised. Koostisainete nimekirja lisatakse kõnealuse lisaaine või lõhna- ja maitseaine järele sõnad “geneetiliselt muundatud. ” Teise võimalusena võivad need sõnad esineda koostisainete nime- kirja järel hästi nähtavas märkuses, ühendatuna asjaomase lisaaine või lõhna- ja maitseainega tärni (*) abil. Märkus trükitakse vähe- malt sama suurte tähtedega nagu koostisainete nimekiri. Artikkel 5 Käesolevat määrust ei kohaldata kindlaksmääratud toiduainete suhtes, mis on enne käesoleva määruse jõustumist ühenduses seaduslikult valmistatud ja märgistatud või seaduslikult ühendusse imporditud ja vabasse ringlusse lastud. Artikkel 6 Käesolev määrus jõustub 90 päeva möödumisel selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 10. jaanuar 2000 Komisjoni nimel komisjoni liige Erkki LIIKANEN


title: Verordnung (EG) Nr. 54/2000 der Kommission vom 10. Januar 2000 zur Bestimmung des Weltmarktpreises für nicht entkörnte Baumwolle und des Beihilfevorschusses

eurovoc_concepts:
EU Member State
Greece
Spain
cotton
production aid
world market price

text: 11. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 6/21 VERORDNUNG (EG) Nr. 54/2000 DER KOMMISSION vom 10. Januar 2000 zur Bestimmung des Weltmarktpreises für nicht entkörnte Baumwolle und des Beihilfevorschusses DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Akte über den Beitritt Griechenlands, insbeson- dere auf die Artikel 3 und 10 des Protokolls Nr. 4 über Baumwolle, zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1553/95 des Rates (1), (3) (4) gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1554/95 des Rates vom 29. Juni 1995 zur Festlegung der allgemeinen Vorschriften der Beihilferegelung für Baumwolle und zur Aufhebung der Verordnung (EWG) Nr. 2169/81 (2), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1419/98 (3), insbesondere auf die Artikel 3, 4 und 5, einschlägigen Kriterien dürfen jedoch berichtigt werden, wenn dies wegen Abweichungen bezüglich der Qualität des gelieferten Erzeugnisses oder der Art der Angebote und Notierungen gerechtfertigt ist. Diese Berichtigungen sind durch Artikel 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1201/ 89 geregelt. Der Weltmarktpreis für nicht entkörnte Baumwolle ist in Anwendung der genannten Kriterien, wie nachstehend angegeben, festzusetzen. Nach Artikel 5 Absatz 3a Unterabsatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 1554/95 entspricht der Beihilfevorschuß dem Zielpreis, vermindert um den Weltmarktpreis und einen Betrag, der wie im Fall einer Überschreitung der garan- tierten Höchstmenge, jedoch auf der Grundlage der um mindestens 7,5 % erhöhten Neuschätzung der Erzeugung nicht entkörnter Baumwolle bestimmt wird. Mit der Verordnung (EG) Nr. 2606/1999 der Kommission (6) wurde die Erzeugung für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 neu geschätzt und der diesbezügliche Erhöhungspro- zentsatz festgesetzt. Die Anwendung dieser Berech- nungsweise führt dazu, den Vorschußbetrag je Mitglied- staat, wie nachstehend angegeben, festzusetzen — in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Nach Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 1554/95 wird der Weltmarktpreis für nicht entkörnte Baumwolle unter Zugrundelegung des für entkörnte Baumwolle festge- stellten Weltmarktpreises und unter Berücksichtigung des bisherigen Verhältnisses zwischen dem für diese und für nicht entkörnte Baumwolle berechneten Weltmarkt- preises bestimmt. Die Bestimmung des bisherigen Preis- verhältnisses wurde geregelt durch Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1201/89 der Kommission vom 3. Mai 1989 zur Durchführung der Beihilferegelung für Baumwolle (4), zuletzt geändert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1624/1999 (5). Ist der Weltmarktpreis so nicht feststellbar, wird er anhand des zuletzt ermittelten Preises bestimmt. Der Weltmarktpreis für entkörnte Baumwolle wird gemäß Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 1554/95 unter Berücksichtigung der Angebote auf diesem Markt und der für den tatsächlichen Markttrend repräsentativen Notierungen für ein Erzeugnis mit bestimmten Merk- malen ermittelt. Zur Bestimmung dieses Preises ist der Durchschnitt der an einem oder mehreren europäischen Börsenplätzen festgestellten Angebote und Notierungen für ein in einem nordeuropäischen Hafen cif geliefertes Erzeugnis aus den Lieferländern zu berechnen, die für repräsentativ sind. Die den internationalen Handel (1) ABl. L 148 vom 30. 6. 1995, S. 45. (2) ABl. L 148 vom 30. 6. 1995, S. 48. (3) ABl. L 190 vom 4. 7. 1998, S. 4. (4) ABl. L 123 vom 4. 5. 1989, S. 23. (5) ABl. L 192 vom 24. 7. 1999, S. 39. HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Der in Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 1554/95 genannte Weltmarktpreis für nicht entkörnte Baumwolle wird auf 19,674 EUR/100 kg festgesetzt. (2) Der in Artikel 5 Absatz 3a Unterabsatz 1 der Verord- nung (EG) Nr. 1554/95 genannte Beihilfevorschuß beläuft sich auf: — 50,165 EUR/100 kg in Spanien, — 46,232 EUR/100 kg in Griechenland, — 86,626 EUR/100 kg in den übrigen Mitgliedstaaten; Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 11. Januar 2000 in Kraft. (6) ABl. L 316 vom 10. 12. 1999, S. 36. L 6/22 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 11. 1. 2000 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 10. Januar 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2770/99 af Alima Boumediene-Thiery (Verts/ALE) til Rådet. Tilbagetagelsesklausuler.

eurovoc_concepts:
European Parliament
negotiation of an agreement (EU)
powers of the institutions (EU)
refugee
right of asylum

text: C 280 E/126 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Kommissionens form(cid:229)l er at stłtte projekter p(cid:229) felter, der omfattes af programmets sigte (at forbedre det juridiske samarbejde og kendskabet til andre landes retssystemer), og herunder projekter vedrłrende den anklagedes synspunkt, ofrets synspunkt og statens synspunkt vedrłrende juridisk samarbejde. Som antydet i rapporterne organiseres omkring 70 % af projekterne af ikke-statslige myndigheder. (1) Kommissionens fłrste rapport til Europa-Parlamentet og R(cid:229)det vedrłrende gennemfłrelsen af Grotius-, Sherlock-, Stop- og Oisin-programmet (1996-1997), SEC(98) 1048 og 2. rapport (1998), SEC(1999) 1955. (2000/C 280 E/135) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2770/99 af Alima Boumediene-Thiery (Verts/ALE) til R(cid:229)det (10. januar 2000) Om: Tilbagetagelsesklausuler P(cid:229) samlingen den 3. december 1999 i R(cid:229)det (retlige og indre anliggender) vedtog man ved proceduren uden forhandling (punkt »A«) en afgłrelse om tilbagetagelsesklausuler i F(cid:230)llesskabets aftaler og blandede aftaler. I henhold til denne afgłrelse skal s(cid:229)danne klausuler fremover som et ufravigeligt krav medtages i alle f(cid:230)llesskabsaftaler og aftaler mellem F(cid:230)llesskabet, dets medlemsstater og tredjelande. Kan R(cid:229)det pr(cid:230)cisere r(cid:230)kkevidden af denne afgłrelse, der er truffet uden hłring af Europa-Parlamentet? Vedrłrer afgłrelsen aftaler, der er i kraft p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt? Vedrłrer den alle former for handelsaftaler (cid:129) ogs(cid:229) med lande, der ikke kan give tilstr(cid:230)kkelige garantier med hensyn til overholdelse af demokratiet og menneskerettighederne? Skal man konkludere, at alle lande, som F(cid:230)llesskabet forhandler eller har aftaler med betragtes som sikre? Hvorledes er tilbagetagelsesklausulen forenelig med F(cid:230)llesskabets og dets medlemsstaters forpligtelser i medfłr af Geneve-konventionen fra 1951 om flygtninges retsstilling og navnlig adgangen til asylproce- duren samt princippet om »non-refoulement«? Svar (13. marts 2000) 1. Den r(cid:229)dsafgłrelse, det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner, henviser til R(cid:229)dets konklusioner af 4. marts 1996, hvori R(cid:229)det n(cid:229)ede til enighed om, at det, hver gang der vedtages forhandlingsdirektiver vedrłrende blandede aftaler, błr overvejes, om der skal inds(cid:230)ttes standardklausuler om tilbagetagelse. R(cid:229)dets afgłrelse tilpasser disse konklusioner til den nye situation, der er opst(cid:229)et efter Amsterdam-traktatens ikrafttr(cid:230)den. Det har s(cid:229)ledes v(cid:230)ret nłdvendigt at revidere de standardklausuler, der blev vedtaget i 1996, for at tage hensyn til, at Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab herefter har bemyndigelse til at indg(cid:229) tilbagetagelsesaftaler med tredjelande. Efter denne afgłrelse błr de reviderede standardklausuler i fremtiden indg(cid:229) i f(cid:230)llesskabsaftaler og i aftaler mellem Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, medlemsstaterne og tredjelande, n(cid:229)r der er tale om Juridisk set drejer det sig om forhandlingsdirektiver, der er associeringsaftaler eller samarbejdsaftaler. vedtaget af R(cid:229)det p(cid:229) grundlag af artikel 300, stk. 1, i TEF; efter denne bestemmelse skal Europa- Parlamentet ikke hłres. Disse nye direktiver finder, s(cid:229) snart de er vedtaget, anvendelse p(cid:229) b(cid:229)de igangv(cid:230)rende og fremtidige forhandlinger. 2. Klausulerne indeb(cid:230)rer ikke nogen forpligtelse til at udsende illegale indvandrere. Hensigten med dem er kun at forpligte de kontraherende parter til at tilbagetage deres egne statsborgere og til at indg(cid:229) tilbagetagelsesaftaler, der indeholder forpligtelser til tilbagetagelse af tredjelandsstatsborgere og statslłse personer. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r udsendelse af illegale indvandrere er det den enkelte medlemsstats ansvar at sikre, at udsendelser foreg(cid:229)r i overensstemmelse med dens forpligtelser i henhold til GenŁve-konventionen af 28. juli 1951 og protokollen af 31. januar 1967 vedrłrende flygtninges retsstilling samt andre relevante traktater


title: Commission Regulation (EC) No 58/2000 of 10 January 2000 suspending the preferential customs duties and re-establishing the Common Customs Tariff duty on imports of small-flowered roses originating in Israel

text: 11. 1. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 6/29 COMMISSION REGULATION (EC) No 58/2000 of 10 January 2000 suspending the preferential customs duties and re-establishing the Common Customs Tariff duty on imports of small-flowered roses originating in Israel THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, (4) Whereas Commission Regulation (EEC) No 700/88 (6), as last amended by Regulation (EC) No 2062/97 (7), lays the down the detailed rules for the application of arrangements; (5) Whereas, on the basis of prices recorded pursuant to Regulations (EEC) No 4088/87 and (EEC) No 700/88, it must be concluded that the conditions laid down in Article 2 (2) of Regulation (EEC) No 4088/87 for suspension of the preferential customs duty are met for small-flowered roses originating in Israel; whereas the Common Customs Tariff duty should be re-established; Having regard to Council Regulation (EEC) No 4088/87 of 21 December 1987 fixing conditions for the application of prefer- ential customs duties on imports of certain flowers originating in Cyprus, Israel, Jordan and Morocco and the West Bank and the Gaza Strip (1), as last amended by Regulation (EC) No 1300/97 (2), and in particular Article 5 (2) (b) thereof, (6) Whereas the quota for the products in question covers the period 1 January to 31 December 2000; whereas, as a result, the suspension of the preferential duty and the reintroduction of the Common Customs Tariff duty apply up to the end of that period at the latest; (7) Whereas, the Management Committee, the Commission must adopt such measures, in between meetings of (1) Whereas Regulation (EEC) No 4088/87 lays down the conditions for applying a preferential duty on large- flowered roses, small-flowered roses, uniflorous (bloom) carnations and multiflorous (spray) carnations within the limit of tariff quotas opened annually for imports into the Community of fresh cut flowers; (2) Whereas Council Regulation (EC) No 1981/94 (3), as last amended by Commission Regulation (EC) No 2530/ 1999 (4), opens and provides for the administration of Community tariff quotas for cut flowers and flower buds, fresh, originating in Cyprus, Egypt, Israel, Malta, Morocco and the West Bank and the Gaza Strip; HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For imports of small-flowered roses (CN code ex 0603 10 10) originating in Israel, the preferential customs duty fixed by Regulation (EC) No 1981/94 is hereby suspended and the Common Customs Tariff duty is hereby re-established. (3) Whereas Commission Regulation (EC) No 55/2000 (5) fixes the Community producer and import prices for carnations and roses for the application of the import arrangements; Article 2 (1) OJ L 382, 31. 12. 1987, p. 22. (2) OJ L 177, 5. 7. 1997, p. 1. (3) OJ L 199, 2. 8. 1994, p. 1. (4) OJ L 306, 1. 12. 1999, p. 17. (5) See page 23 of this Official Journal. This Regulation shall enter into force on 12 January 2000. (6) OJ L 72, 18. 3. 1988, p. 16. (7) OJ L 289, 22. 10. 1997, p. 1. L 6/30 EN Official Journal of the European Communities 11. 1. 2000 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 10 January 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission


title: Commission Regulation (EC) No 57/2000 of 10 January 2000 suspending the preferential customs duties and re-establishing the Common Customs Tariff duty on imports of large-flowered roses originating in Israel

text: 11. 1. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 6/27 COMMISSION REGULATION (EC) No 57/2000 of 10 January 2000 suspending the preferential customs duties and re-establishing the Common Customs Tariff duty on imports of large-flowered roses originating in Israel THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, (4) Whereas Commission Regulation (EEC) No 700/88 (6), as last amended by Regulation (EC) No 2062/97 (7), lays the down the detailed rules for the application of arrangements; (5) Whereas, on the basis of prices recorded pursuant to Regulations (EEC) No 4088/87 and (EEC) No 700/88, it must be concluded that the conditions laid down in Article 2(2) of Regulation (EEC) No 4088/87 for suspen- sion of the preferential customs duty are met for large- flowered roses originating in Israel; whereas the Common Customs Tariff duty should be re-established; Having regard to Council Regulation (EEC) No 4088/87 of 21 December 1987 fixing conditions for the application of prefer- ential customs duties on imports of certain flowers originating in Cyprus, Israel, Jordan and Morocco and the West Bank and the Gaza Strip (1), as last amended by Regulation (EC) No 1300/97 (2), and in particular Article 5(2)(b) thereof, (6) Whereas the quota for the products in question covers the period 1 January to 31 December 2000; whereas, as a result, the suspension of the preferential duty and the reintroduction of the Common Customs Tariff duty apply up to the end of that period at the latest; (7) Whereas, the Management Committee, the Commission must adopt such measures, in between meetings of (1) Whereas Regulation (EEC) No 4088/87 lays down the conditions for applying a preferential duty on large- flowered roses, small-flowered roses, uniflorous (bloom) carnations and multiflorous (spray) carnations within the limit of tariff quotas opened annually for imports into the Community of fresh cut flowers; (2) Whereas Council Regulation (EC) No 1981/94 (3), as last amended by Commission Regulation (EC) No 2530/ 1999 (4), opens and provides for the administration of Community tariff quotas for cut flowers and flower buds, fresh, originating in Cyprus, Egypt, Israel, Malta, Morocco, the West Bank and the Gaza Strip respectively; HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For imports of large-flowered roses (CN code ex 0603 10 10) originating in Israel, the preferential customs duty fixed by Regulation (EC) No 1981/94 is hereby suspended and the Common Customs Tariff duty is hereby re-established. (3) Whereas Commission Regulation (EC) No 55/2000 (5) fixes the Community producer and import prices for carnations and roses for the application of the import arrangements; Article 2 (1) OJ L 382, 31. 12. 1987, p. 22. (2) OJ L 177, 5. 7. 1997, p. 1. (3) OJ L 199, 2. 8. 1994, p. 1. (4) OJ L 306, 1. 12. 1999, p. 17. (5) See page 23 of this Official Journal. This Regulation shall enter into force on 12 January 2000. (6) OJ L 72, 18. 3. 1988, p. 16. (7) OJ L 289, 22. 10. 1997, p. 1. L 6/28 EN Official Journal of the European Communities 11. 1. 2000 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 10 January 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission


title: Proposta di regolamento del Consiglio che istituisce un nuovo dazio antidumping definitivo sulle importazioni di borsette in cuoio originarie della Repubblica popolare cinese esportate nella Comunità da Gainth Industrial Ltd, Macia Company Ltd, Yen Sheng Factory Ltd, Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd e Panyu Simone Handbag Ltd e modifica il regolamento (CE) n. 2380/98 del Consiglio per applicare le aliquote di dazio antidumping individuale stabilite per due produttori esportatori a società collegate che hanno iniziato a produrre borsette in cuoio

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
export
international trade
leather

formats: html pdf

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE Bruxelles, 10. 01. 2000 COM(1999) 753 definitivo Proposta di REGOLAMENTO DEL CONSIGLIO che istituisce un nuovo dazio antidumping definitivo sulle importazioni di borsette in cuoio originarie della Repubblica popolare cinese esportate nella Comunità da Gainth Industrial Ltd, Macia Company Ltd, Yen Sheng Factory Ltd, Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd e Panyu Simone Handbag Ltd e modifica il regolamento (CE) n. 2380/98 del Consiglio per applicare le aliquote di dazio antidumping individuale stabilite per due produttori esportatori a società collegate che hanno iniziato a produrre borsette in cuoio (presentata dalla Commissione) RELAZIONE Si trasmette acclusa alla presente relazione una proposta di regolamento del Consiglio che istituisce un nuovo dazio antidumping definitivo sulle importazioni di borsette in cuoio originarie della Repubblica popolare cinese ed esportate nella Comunità da Gainth Industrial Ltd, Macia Company Ltd, Yen Sheng Factory Ltd, Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd e Panyu Simone Handbag Ltd e modifica il regolamento (CE) n. 2380/98 del Consiglio per applicare le aliquote di dazio antidumping individuale stabilite per due produttori esportatori a società collegate che hanno iniziato a produrre borsette in cuoio. La proposta contiene un'analisi dettagliata che dimostra che le cinque domande di riesame relativo ai "nuovi esportatori" non sono ammissibili, poiché nessuno dei richiedenti è riuscito a dimostrare di soddisfare le condizioni previste dall'articolo 11, paragrafo 4 del regolamento di base per ottenete lo status di "nuovo esportatore". Pertanto, è stato deciso di applicare il dazio antidumping ad valorem per paese del 38% istituito dal regolamento (CE) n. 1567/97 anche ai cinque richiedenti e di riscuotere retroattivamente tale dazio sulle importazioni soggette a registrazione conformemente all'articolo 3 del regolamento che ha avviato il riesame relativo ai "nuovi esportatori". 2 Proposta di REGOLAMENTO DEL CONSIGLIO che istituisce un nuovo dazio antidumping definitivo sulle importazioni di borsette in cuoio originarie della Repubblica popolare cinese esportate nella Comunità da Gainth Industrial Ltd, Macia Company Ltd, Yen Sheng Factory Ltd, Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd e Panyu Simone Handbag Ltd e modifica il regolamento (CE) n. 2380/98 del Consiglio per applicare le aliquote di dazio antidumping individuale stabilite per due produttori esportatori a società collegate che hanno iniziato a produrre borsette in cuoio IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea1, in particolare l'articolo 11, paragrafo 4, vista la proposta presentata dalla Commissione, sentito il comitato consultivo, considerando quanto segue: (1) (2) 1 2 3 A. PROCEDIMENTO PRECEDENTE regolamento (CE) n. 1567/97 del Consiglio2, modificato dal Con il regolamento (CE) n. 2380/983, il Consiglio ha istituito un dazio antidumping definitivo del 38% sulle importazioni di borsette in cuoio originarie della Repubblica popolare cinese, ad eccezione delle importazioni provenienti da alcuni produttori esportatori nei confronti dei quali ha istituito aliquote di dazio individuali. B. PROCEDIMENTO ATTUALE La Commissione ha ricevuto cinque domande per avviare un riesame, relativo ai "nuovi esportatori", del regolamento definitivo, conformemente all'articolo 11, paragrafo 4 del regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio (in appresso "regolamento di base"). Le domande sono state presentate da Gainth Industrial Ltd, Macia Company Ltd, Yen Sheng Factory Ltd, Dongguan All Be Right Leather Products Co. Ltd e Panyu Simone Handbag Ltd (in appresso GU L 56 del 6. 3. 1996, pag. 1, regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 905/98 (GU L 128 del 30. 4. 1998, pag. 18). GU L 208 del 2. 8. 1997, pag. 31. GU L 296 del 5. 11. 1998, pag. 1. 3 «i richiedenti»). I richiedenti hanno dichiarato di soddisfare le condizioni per il trattamento individuale, di non essere collegati ad alcuno dei produttori esportatori soggetti alle misure in vigore per quanto riguarda il prodotto in questione, di non avere esportato il prodotto in questione nella Comunità durante il periodo dell'inchiesta su cui si sono basate le misure antidumping, cioè nel periodo compreso fra il 1° aprile 1995 e il 31 marzo 1996 (in appresso "periodo dell'inchiesta iniziale"), ma di averlo esportato nella Comunità in un secondo tempo. La Commissione ha esaminato le prove presentate dai richiedenti e le ha ritenute sufficienti per giustificare l'avvio di un riesame ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 4 del regolamento di base. Dopo aver sentito il comitato consultivo e dopo aver dato all'industria comunitaria interessata l'opportunità di presentare osservazioni, la Commissione ha avviato, con il regolamento (CE) n. 152/994, un riesame del regolamento definitivo per quanto riguarda i cinque richiedenti ed ha aperto un'inchiesta. Il regolamento con cui è stato avviato il riesame ha anche abrogato il dazio antidumping istituito dal regolamento definitivo per quanto riguarda le importazioni del prodotto in questione, fabbricato ed esportato nella Comunità dai richiedenti, ed ha chiesto alle autorità doganali, ai sensi dell'articolo 14, paragrafo 5 del regolamento di base, di prendere le opportune disposizioni per registrare tali importazioni. Il prodotto oggetto del riesame è lo stesso indicato all'articolo 1, paragrafo 2 del regolamento definitivo5. La Commissione ha informato ufficialmente le autorità del paese esportatore. Ha inoltre fornito alle parti direttamente interessate la possibilità di presentare osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite. La Commissione ha inviato i questionari ai cinque richiedenti, i quali hanno tutti risposto. Due di loro hanno chiesto anche lo status di economia di mercato. Nel corso dell'inchiesta, la Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd ha riterato la richiesta di riesame relativo ai "nuovi esportatori". Pertanto, presso la sua sede sono state effettuate verifiche per quanto riguarda lo status di economia di mercato ma non per quanto riguarda lo status di "nuovo esportatore" e i prezzi all'esportazione. GU L 18 del 23. 1. 1999, pag. 10. Cioè: "borsette, anche a tracolla, comprese quelle senza impugnatura, con superficie esterna di cuoio o di pelli, naturali, ricostituiti o verniciati, destinate principalmente a contenere piccoli sigarette, indipendentemente dalla loro dimensione e forma". portamonete, occorrente trucco, oggetti chiavi, quali per il 4 (3) (4) (5) (6) (7) 4 5 (8) La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini dell’inchiesta e ha effettuato verifiche presso le sedi delle seguenti società: – – – – – – – Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd, Dongguan and Beijing, Repubblica popolare cinese, York Star Co. Ltd. , Hong Kong (in relazione alla Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd), Dongguan Hsin Wan Foreign Trade Development Co. , Dongguan, Repubblica popolare cinese (in relazione alla Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd), Panyu Simone Handbag Ltd, Guangzhou, Repubblica popolare cinese, Simone Accessories Collection Ltd. , Kyungki-do, Repubblica di Corea (in relazione alla Panyu Simone Handbag Limited), Gainth Industrial Ltd, Hong Kong, Macia Company Ltd, Hong Kong, e Yen Sheng Factory Ltd, Hong Kong (dato che i due richiedenti sono collegati, le loro domande sono state esaminate congiuntamente). (9) Il periodo dell'inchiesta è in questo caso compreso fra il 1° aprile 1996 e il 31 dicembre 1998 (in appresso "periodo dell'inchiesta attuale"). (10) (11) C. STATUS DI "NUOVO ESPORTATORE" L'inchiesta ha valutato se i richiedenti soddisfacevano le condizioni per il trattamento individuale, non erano collegati ad alcuno dei produttori esportatori soggetti alle misure in vigore per quanto riguarda il prodotto in questione, non avevano esportato il prodotto in questione nella Comunità durante il periodo dell'inchiesta iniziale e lo avevano esportato in un secondo tempo. Le conclusioni relative ai vari richiedenti sono state le seguenti: 1. Gainth Industrial Ltd Inizialmente la compagnia ha affermato di avere esportato 6 400 unità del prodotto in questione nella Comunità in un periodo successivo a quello dell'inchiesta iniziale. Le verifiche hanno però dimostrato che la cifra non era esatta. Il richiedente ha ammesso di aver fornito dichiarazioni non accurate affermando, infine, di aver esportato nella Comunità 86 unità del prodotto in questione. Le 86 unità riguardano un singolo modello. (12) Le informazioni fornite dal richiedente e verificate in loco hanno rivelato che il modello in questione era una borsa per documenti o una borsa portacarte e non una borsetta. Il modello fa comunque parte di una collezione composta esclusivamente da borse portacarte in cuoio. Sulla fattura figurava la dicitura 5 "borsa per documenti in cuoio" e l'importatore ha dichiarato il modello in questione nel documento amministrativo unico al codice NC 4202 11 906. (13) Il richiedente ha contestato la classificazione di borsa per documenti attribuita al modello in questione avanzando due tesi: – – Secondo il richiedente, i prodotti effettivamente esportati erano stati ridisegnati rispetto alla collezione originale di borse portacarte in cuoio, e quindi il modello in questione aveva perso le caratteristiche della borsa portacarte. A tal proposito, va precisato che il richiedente ha presentato diverse versioni delle specifiche progettuali del modello in questione e non è riuscito a dimostrare chiaramente la forma precisa del modello effettivamente esportato. Le specifiche del progetto, comunque, non erano in nessun caso molto diverse da quelle delle altre borse per la documenti o borse portacarte inserite nella collezione. Inoltre, spiegazione fornita dall'importatore conferma che il modello in questione non è una borsetta in cuoio, in quanto i modelli della nuova collezione sono stati concepiti come borse multifunzionali in grado di contenere tanto documenti quanto piccoli oggetti per venire incontro alle richieste dalla donna manager. Di conseguenza, il modello in questione non è conforme alla definizione del prodotto indicata nel regolamento definitivo. Il richiedente ha sostenuto inoltre che il modello in questione rientra nella definizione di borsette di cui al regolamento definitivo, perché tale definizione si riferisce a borsette "indipendentemente da forma e grandezza". La società sostiene che il regolamento (CE) n. 2380/98 del Consiglio, che ha modificato il regolamento definitivo, ha incluso espressamente gli zaini e le borse per la spesa nel prodotto in questione. A tal proposito, va sottolineato che il regolamento (CE) n. 2380/98 del Consiglio non ha incluso zaini e borse per la spesa nel prodotto in questione, ma ha soltanto chiarito la portata delle misure definitive7. Tale chiarimento serve a specificare che gli zaini e le borse per la spesa devono rientrare nella definizione di borsette (cfr. Nota n. 5) di cui al regolamento definitivo per essere oggetto delle misure definitive. La precisazione è stata inserita per evitare elusioni attraverso dichiarazioni d'importazione sotto codici NC diversi da quelli corrispondenti alle borsette in cuoio. (14) Alla luce di tali risultanze, si è concluso che il richiedente non è riuscito a dimostrare di avere effettivamente esportato borsette in cuoio nella Comunità in un periodo successivo a quello dell'inchiesta iniziale. 6 7 i bauletti per oggetti di Bauli, valigie e valigette, compresi portadocumenti, borse portacarte, cartelle e simili contenitori. Cfr. Paragrafo 9: "(. ) occorre chiarire che i cosiddetti zaini e le borse per la spesa si considerano "borsette" e sono oggetto dell'inchiesta (e soggetti alle misure imposte) che rientrano nella descrizione di cui sopra, indipendentemente dalla particolare dimensione e forma che tali prodotti possono avere. " toiletta e le valigette 6 (15) Va notato inoltre che il richiedente ha chiesto di tener conto delle vendite ad una società tedesca effettuate successivamente al periodo dell'inchiesta in corso e all'avvio del presente riesame. Va precisato che tali informazioni sono state fornite ben oltre regolamento iniziale conformemente all'articolo 6, paragrafo 2 del regolamento di base e dopo che erano state effettuate le verifiche in loco, rendendo impossibile verificarne l'accuratezza come richiesto all'articolo 6, paragrafo 8 del regolamento di base. tenuto conto del gran Tale elemento risulta particolarmente importante, numero di errori materiali riscontrati nelle informazioni presentate dal richiedente. la scadenza fissata nel coerente Inoltre, va notato che per quanto riguarda dell'articolo 6, paragrafo 1 del regolamento di base le istituzioni comunitarie limitano le conclusioni al periodo dell'inchiesta salvo nei casi in cui gli effetti di nuove circostanze sono chiari, ovvi, durevoli e non passibili di manipolazioni o non sono la conseguenza di un'azione deliberata delle parti interessate. Tali condizioni non si sono verificate nel caso in esame e le vendite in questione sono esportazioni sporadiche verso la Comunità. l'applicazione (16) Sulla base di quanto sopra, la domanda va respinta. 2. Macia Company Ltd e Yen Sheng Factory Ltd (17) Come già menzionato, questi due richiedenti sono società collegate e pertanto le loro domande sono state esaminate congiuntamente. (18) (19) In risposta ad una lettera di richiamo, la Macia Company Ltd ha dichiarato che una delle unità di produzione attive nella Repubblica popolare cinese non aveva personalità giuridica. Tuttavia, durante la verifica in loco, è stato scoperto che tale unità era una "joint venture cooperative sino-estere" e aveva pertanto personalità giuridica separata. Quindi, sono state fornite informazioni fuorvianti sulla struttura aziendale dei richiedenti e pertanto le informazioni riguardanti considerazione sono conformemente all'articolo 18 del regolamento di base. Di conseguenza, i richiedenti non hanno potuto dimostrare di aver soddisfatto le condizioni previste all'articolo 11, paragrafo 4 del regolamento di base. struttura prese state non tale in Anche se in un secondo tempo i richiedenti hanno risposto alla parte del questionario relativo al trattamento individuale per quanto riguarda questa società collegata, le numerose nuove informazioni sono state comunque fornite alla Commissione ben oltre la scadenza indicata nel regolamento iniziale conformemente all'articolo 6, paragrafo 2 del regolamento di base, e ciò ha reso impossibile un'adeguata verifica. informazioni fossero state fornite entro un termine Inoltre, anche se tali ragionevole, la Commissione non sarebbe stata in grado di verificare se le condizioni per ottenere lo status di "nuovo esportatore" erano soddisfatte, in quanto mancavano comunque informazioni i richiedenti non hanno potuto dimostrare che la joint venture collegata summenzionata non aveva esportato il prodotto in questione nella Comunità durante il periodo dell'inchiesta iniziale. Infatti, non sono stati presentate né le In particolare, importanti. 7 necessarie scritture contabili né documenti che dimostrassero la destinazione delle vendite. A tal proposito, va notato che la compagnia collegata ha venduto il prodotto in questione a clienti stabiliti nella Repubblica popolare cinese nel 1995. Le vendite sul mercato interno della società interessata erano però soggette a restrizione. Ciò significa che una parte della produzione deve essere stata esportata nel 1995, periodo ampiamente coperto dall'inchiesta iniziale, e che la Comunità è stata fra le possibili destinazioni. Di conseguenza, la destinazione finale delle esportazioni non è nota. (20) Sulla base di quanto sopra, le domande devono essere respinte. 3. Panyu Simone Handbag Ltd (21) (22) (23) Il richiedente non è stato in grado di dimostrare di aver effettivamente prodotto le borsette in cuoio esportate nella Comunità durante il periodo dell'inchiesta in corso. Non è stato pertanto possibile stabilire se la Panyu Simone Handbag Ltd era il produttore esportatore delle merci in questione. Inoltre, il richiedente non ha potuto dimostrare alla Commissione di non aver esportato borsette in cuoio nella CE durante il periodo dell'inchiesta iniziale. Infine, siccome vari prodotti sono stati classificati come "borsette in cuoio" per informazione interna, la descrizione del prodotto sulle fatture non coincideva con il prodotto venduto. La verifica dell'elenco, transazione per transazione, delle esportazioni del prodotto in questione ha rivelato che sono state incluse erroneamente anche borse in PVC e borsette per il trucco. (24) Di conseguenza, dato che il richiedente non ha potuto dimostrare di soddisfare i criteri di cui all'articolo 11, paragrafo 4 del regolamento di base, la domanda va respinta. 4. Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd (25) Tenuto conto del fatto che il richiedente ha ritirato la domanda di riesame relativa a "nuovi esportatori" nel corso dell'inchiesta ed ha poi collaborato in maniera insufficiente, la Commissione non ha potuto stabilire se la società poteva essere considerata "un nuovo esportatore". D. MUTAMENTO NELLA STRUTTURA DELLE ATTIVITÀ DI DUE PRODUTTORI ESPORTATORI CHE BENEFICIANO DI UN'ALIQUOTA DI DAZIO INDIVIDUALE FISSATA NEL REGOLAMENTO (CE) N. 2380/98 DEL CONSIGLIO (26) Due produttori esportatori, che beneficiano di aliquote di dazio individuali fissate nel regolamento (CE) n. 2380/98 del Consiglio, hanno informato la Commissione di aver aperto nuove fabbriche, dopo il periodo dell'inchiesta iniziale per produrre ed esportare nella Comunità il prodotto in questione. Le società hanno fornito anche le prove richieste dalla Commissione al riguardo. Dopo aver esaminato la situazione, si è giunti alla conclusione che tale sviluppo non ha determinato un mutamento significativo. 8 E. ESITO DELL'INCHIESTA (27) Dato che le domande dei cinque "nuovi esportatori" non sono state accettate, non è stato necessario stabilire i prezzi all'esportazione, il valore normale e i margini di dumping per quanto riguarda i richiedenti. Non essendo necessario calcolare il valore normale, non è stato determinato lo status di economia di mercato conformemente all'articolo 2, paragrafo 7 del regolamento di base per quanto riguarda i richiedenti che ne avevano fatto richiesta. (28) Di conseguenza, si è concluso che il dazio antidumping ad valorem per paese del 38% istituito dal dazio definitivo deve essere applicato anche ai cinque richiedenti. (29) Per quanto riguarda i due produttori esportatori che hanno modificato la struttura delle loro attività, come specificato al paragrafo 28, si è giunti alla conclusione che l'aliquota di dazio antidumping individuale fissata per tali società vada applicata anche alle fabbriche recentemente aperte. F. RISCOSSIONE RETROATTIVA DEL DAZIO ANTIDUMPING (30) Il dazio antidumping per paese del 38% applicabile ai cinque richiedenti deve essere riscosso retroattivamente sulle importazioni che sono state soggette a registrazione. G. COMUNICAZIONE E DURATA DELLE MISURE (31) I richiedenti sono stati informati degli elementi e delle considerazioni in base ai quali si intendeva proporre nuovamente l'istituzione dell'aliquota di dazio per paese fissato nel regolamento definitivo sulle loro importazioni verso la Comunità. (32) Il presente riesame non incide sulla data in cui il regolamento definitivo scadrà a norma dell'articolo 11, paragrafo 2 del regolamento di base, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 1. È nuovamente introdotto il dazio antidumping definitivo istituito dal regolamento (CE) n. 1567/97 del Consiglio sulle importazioni di borsette con superficie esterna di cuoio o di pelli, naturali, ricostituiti o verniciati, del codice NC 4202 21 00 originarie della Repubblica popolare cinese prodotte da Gainth Industrial Ltd, Macia Company Ltd, Yen Sheng Factory Ltd (incluso il produttore collegato Dongguan Dalang Huqiu Leathers Co. Ltd), Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd e Panyu Simone Handbag Ltd. 9 2. 3. 4. 5. a Ai fini del presente regolamento, per borsette in cuoio si intendono borsette con superficie esterna di cuoio o di pelli, naturali, ricostituiti o verniciati, anche destinate quelle principalmente a contenere piccoli oggetti quali chiavi, portamonete, occorrente per il trucco, sigarette, indipendentemente dalla loro dimensione e forma. impugnatura, comprese tracolla, senza L'aliquota di dazio applicabile al prezzo netto franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, è del 38%. Il dazio così istituito è riscosso sulle importazioni del prodotto in questione che sono state registrate conformemente all'articolo 3 del regolamento (CE) n. 152/1999 della Commissione. Salvo altrimenti disposto, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazio doganale. Articolo 2 L'articolo 1, paragrafo 2 del regolamento (CE) n. 2380/98 del Consiglio è modificato come segue: le parole "Lucci Creations Ltd" sono sostituite da "Lucci Creations Ltd inclusa la società collegata Wiemer Leathergoods Manufacturing Co. Ltd. " e le parole "Ever Trust Leather Products Shenzen Co. Ltd. " sono sostituite da "Ever Trust Leather Products Shenzen Co. Ltd. inclusa la società collegata Superior Leather Ltd. ". Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Articolo 3 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti applicabile in ciascuno degli Stati membri. i suoi elementi e direttamente Fatto a Bruxelles, Per il Consiglio Il Presidente 10