title: Resolutie van het Europees Parlement over het verslag van de Commissie over de toepassing in 1998 van haar beschikking nr. 2496/96/EGKS van 18 december 1996 houdende communautaire regels voor steun aan de ijzer- en staalindustrie (Staalsteuncode) (COM(1999) 94 - C5-0104/1999 — 1999/2107(COS))

eurovoc_concepts:
aid for restructuring
aid to industry
iron and steel industry

formats: pdf print

text: C 304/76 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 Dinsdag, 18 januari 2000 27. acht het zorgwekkend dat de steun aan het scheepvaartverkeer in bepaalde afzonderlijke gevallen is gemengd met steun aan de scheepsbouw, die deel uitmaakt van de industriële sector, en waarvan de maxi- male hoeveelheden steun zijn vastgelegd in een afzonderlijke richtlijn; verzoekt zijn Voorzitter deze resolutie te doen toekomen aan de Commissie, de Raad, het Comité 28. van de regio’s en het Economisch en Sociaal Comité. * * * 12. Steun aan de ijzer- en staalindustrie A5-0073/1999 Resolutie van het Europees Parlement over het verslag van de Commissie over de toepassing in 1998 van haar beschikking nr. 2496/96/EGKS van 18 december 1996 houdende communautaire regels voor steun aan de ijzer- en staalindustrie (Staalsteuncode) (COM(1999) 94 / C5-0104/ 1999 / 1999/2107(COS)) Het Europees Parlement, ) gezien het verslag van de Commissie (COM(1999) 94 ) C5-0104/1999), ) gelet op artikel 8 van beschikking nr. 2496/96/EGKS van 18 december 1996 (1), ) gezien het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal, dat in 2002 afloopt, ) gezien het verslag van de Economische en Monetaire Commissie (A5-0073/1999), A. overwegende dat het onderhavige verslag betrekking heeft op het tweede jaar waarin de zesde staal- steuncode wordt toegepast, B. overwegende dat scheeftrekking van de concurrentievoorwaarden en ernstige verstoringen van het evenwicht op de markten ook in de toekomst moeten worden vermeden, C. overwegende dat in artikel 4, sub c) van het EGKS-Verdrag is bepaald dat door de staten verleende subsidies of hulp, of door deze opgelegde lasten, voor de ijzer- en staalindustrie, in welke vorm ook, verboden is, D. overwegende dat overeenkomstig de regels steunverlening aan de staalindustrie in bepaalde, nauwkeu- rig omschreven gevallen bij wijze van uitzondering mogelijk is, is ingenomen met het verslag van de Commissie over de toepassing van de staalsteuncode in het jaar 1. 1998; constateert echter dat hierin niet alle aspecten van de staalsteun aan de orde zijn gekomen; 2. onderstreept dat beperking van staatssteun tot steun voor onderzoek en ontwikkeling, milieubescher- ming, sluitingen en speciale steun voor Griekenland een rationeel kader vormt ter voorkoming van con- currentieverstoringen; steunt de beslissing van de Commissie van 9 december 1998 om overeenkomstig artikel 88 van het 3. EGKS-Verdrag een procedure op grond van beschikking 2496/96/EGKS in te leiden; roept de lidstaten ertoe op voortaan de termijnen voor de verplichte kennisgeving beter in acht te 4. nemen; 5. bekritiseert het feit dat de Commissie ondanks de eenduidige formulering van de staalsteuncode, die betrekking heeft op alle vormen van steun, diverse malen toestemming heeft verleend voor steun aan staal- ondernemingen die niet onder de categorieën van de code vallen; verzoekt om een grondige evaluatie van deze ongelijke behandeling, mede in het licht van de arresten 6. van het Europese Hof van Justitie; (1) PB L 338 van 28. 12. 1996, blz. 42. 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 304/77 Dinsdag, 18 januari 2000 7. wijst in verband hiermee op de beschikking van het Hof van 3 mei 1996, waarin wordt vastgesteld dat de staalindustrie bijzonder gevoelig is voor concurrentieverstoringen en dat het doel van steunmaat- regelen ten behoeve van deze sector erin is gelegen het voortbestaan van productieve ondernemingen te verzekeren; onderstreept dat deze strikte steunregeling in de huidige steuncode voor de staalindustrie, die ook na afloop van het EGKS-Verdrag van kracht zal blijven, nauwgezet is vastgelegd; 8. wenst dat duidelijk wordt gemaakt of alle vormen van steun onder de steuncode vallen; wenst ten aanzien van een aantal beschikkingen dat wordt onderzocht of toestemming overeenkom- 9. stig artikel 95 van het EGKS-Verdrag in overweging zou kunnen worden genomen; wenst dat de Commissie in het verslag voor 1999 de actieve rol die zij speelt bij het uitwerken van 10. herstructureringsplannen en toegestane uitzonderingen, toelicht; is van mening dat de Commissie rechtvaardige en evenwichtige besluiten dient te nemen wanneer 11. zij in afzonderlijke gevallen uitzonderingen van het steunverbod toestaat of deze zelf voorstelt, maar in andere gevallen de toepassing van artikel 95 van het EGKS-Verdrag zelfs niet in overweging neemt; verlangt een objectieve beoordeling van steunverlening in het kader van de privatisering van in 12. overheidshanden zijnde staalbedrijven; acht, voorzover de Commissie andere dan de in de huidige steuncode genoemde steunmaatregelen 13. wil toestaan, een herziening en wijziging van de steuncode met het oog op gelijke behandeling zinvol; verzoekt de Commissie te komen met daartoe strekkende wijzigingsvoorstellen voor de regelingen 14. die vanaf 2002 in de plaats van het EGKS-Verdrag zullen treden; 15. is van mening dat alleen een verordening van de Raad na het aflopen van het EGKS-Verdrag de noodzakelijke rechtszekerheid en het bindende karakter van het strikte verbod op alle steun die niet door de code wordt gedekt, kan waarborgen; dringt derhalve op aan op regeling van de staalsteun door middel van een verordening van de Raad 16. krachtens artikel 94 van het EG-Verdrag; deelt de opvatting van het Raadgevend Comité van de EGKS dat de EU-staalsector via de toegelaten 17. steunmaatregelen voordelen dient te ontvangen die vergelijkbaar zijn met die voor andere industriële sec- toren, maar dat daarbij elke vorm van concurrentieverstoring tussen bedrijven in de staalsector van de EU dient te worden vermeden; is derhalve van mening dat de regels voldoende streng moeten zijn, teneinde te waarborgen dat de steun niet kan worden gebruikt voor andere dan de in de code nauwkeurig omschreven doeleinden; verzoekt zijn Voorzitter deze resolutie te doen toekomen aan de Raad, de Commissie en de rege- 18. ringen van de lidstaten


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2866/99 υποβολή: Guido Podestà (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Ηλικιωμένοι στην Αγγλία.

eurovoc_concepts:
England
competence of the Member States
death
dependence of elderly persons
elderly person
health care system
medical institution

formats: html pdf print

text: C 225 E/214 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/244) GRAPTH ERVTHSH E-2866/99 ypobolh·: Guido Podestà (PPE-DE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Ηλικιωµε΄νοι στην Αγγλι΄α Τηρω΄ντας την αρχη΄ της επικουρικο΄τητας που ισχυ΄ει στο χω΄ρο της υγει΄ας, ει΄ναι καθη΄κον των κοινοτικω΄ν θεσµικω΄ν οργα΄νων να µεριµνου΄ν ω΄στε τα κρα΄τη µε΄λη να εξασφαλι΄ζουν υψηλο΄ επι΄πεδο ποιο΄τητας των υπηρεσιω΄ν που παρε΄χονται στους πολι΄τες. Υπο΄ το πρι΄σµα αυτο΄, θα η΄θελα να επιστη΄σω την προσοχη΄ της Επιτροπη΄ς στις καταγγελι΄ες, που αναφε΄ρονται απο΄ τα µεγαλυ΄τερα ηµερη΄σια ε΄ντυπα ο΄λων των κρατω΄ν µελω΄ν, γνωστου΄ γιατρου΄ του Λονδι΄νου και συ΄µφωνα µε τις οποι΄ες σε ορισµε΄να αγγλικα΄ νοσοκοµει΄α σηµειω΄νονται περιστατικα΄ «πραγµατικη΄ς ακου΄σιας ευθανασι΄ας». Απο΄ τις βαρυ΄τατες αυτε΄ς κατηγορι΄ες θα πρε΄πει να καταλη΄ξει κανει΄ς στο συµπε΄ρασµα ο΄τι υπα΄ρχει µια α΄κρως ανησυχητικη΄ κατα΄σταση: τα ηλικιωµε΄να α΄τοµα εγκαταλει΄πονται στο θα΄νατο, στερου΄µενα και της ελα΄χιστης βοη΄θειας, ακο΄µη και της τροφη΄ς, ω΄στε να απελευθερωθου΄ν κλι΄νες. Υπο΄ τα δεδοµε΄να αυτα΄: (cid:129) ∆εν θεωρει΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι τα καταγγελλο΄µενα συνιστου΄ν χονδροειδη΄ µορφη΄ προσβολη΄ς των δικαιωµα΄των του ανθρω΄που και εποµε΄νως εµπι΄πτουν στις αρµοδιο΄τητε΄ς της; (cid:129) Πω΄ς θεωρει΄ σκο΄πιµο να παρε΄µβει στη συγκεκριµε΄νη περι΄πτωση; (cid:129) ∆εν θεωρει΄ αναγκαι΄ο να κινη΄σει εις βα΄θος ε΄ρευνα σε ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη, ω΄στε να διευκρινισθει΄ η πραγµατικη΄ κατα΄σταση στην οποι΄α ζουν τα µη αυτοεξυπηρετου΄µενα ηλικιωµε΄να α΄τοµα στις χω΄ρες της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης; Apa·nthsh thw k. Diamantopoy·loy Ej ono·matow thw Epitroph·w (22 Febroyari·oy 2000) Κα΄θε κρα΄τος µε΄λος καλει΄ται να οργανω΄σει το συ΄στηµα υγει΄ας ο΄πως επιθυµει΄ και να καθορι΄σει τις συνθη΄κες για την χορη΄γηση των παροχω΄ν συ΄µφωνα µε αυτα΄ τα συστη΄µατα. Συνεπω΄ς, αν και η Επιτροπη΄ δεν γνωρι΄ζει τις λεπτοµε΄ρειες του α΄ρθρου στον τυ΄πο που αναφε΄ρθηκε, δεν φαι΄νεται να υπα΄ρχει υποχρε΄ωση που απορρε΄ει απο΄ το κοινοτικο΄ δι΄καιο για την παρε΄µβαση της Επιτροπη΄ς. Συνεπω΄ς θα η΄ταν καταλληλο΄τερο να επικοινωνη΄σετε απευθει΄ας µε τις αρχε΄ς του Ηνωµε΄νου Βασιλει΄ου για περαιτε΄ρω ερωτη΄σεις για το θε΄µα. (2000/C 225 E/245) GRAPTH ERVTHSH E-0006/00 ypobolh·: Gerhard Schmid (PSE) prow thn Epitroph· (19 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Σε ποιο βαθµο΄ ει΄ναι γνωστο΄ς ο προ΄εδρος της Επιτροπη΄ς Romano Prodi Αληθευ΄ει ο΄τι ο προ΄εδρος της Ευρωπαι¤κη΄ς Επιτροπη΄ς, κ. Romano Prodi, παρουσια΄σθηκε απο΄ τη γαλλο΄φωνη τηλεο΄ραση του Βελγι΄ου (RTBF) κατα΄ την α΄φιξη΄ του στους βασιλικου΄ς γα΄µους ως πρωθυπουργο΄ς της Πορτογαλι΄ας; Αν ναι, τι προτι΄θεται να πρα΄ξει η Επιτροπη΄, προκειµε΄νου να αναγνωρι΄ζει στο µε΄λλον η βελγικη΄ τηλεο΄ραση τον προ΄εδρο της Επιτροπη΄ς; Apa·nthsh toy k. Prodi ej ono·matow thw Epitroph·w (11 Febroyari·oy 2000) Ει΄ναι ακριβε΄ς ο΄τι, ο΄ταν ο Προ΄εδρος Prodi ε΄φθασε στον καθεδρικο΄ ναο΄ για να παραστει΄ στους πριγκηπικου΄ς γα΄µους του Βελγι΄ου της 4ης ∆εκεµβρι΄ου 1999, ο σχολιαστη΄ς της βελγικη΄ς τηλεο΄ρασης RTBF ανη΄γγειλε την ει΄σοδο του Προε΄δρου (και ο΄χι του Πρωθυπουργου΄) της Πορτογαλι΄ας


title: QUESTION ÉCRITE E-2742/99 posée par Ilda Figueiredo (GUE/NGL) à la Commission. Discrimination dans l'exercice du droit au revenu minimum garanti au Luxembourg.

eurovoc_concepts:
Luxembourg
equal treatment
free movement of workers
infringement procedure (EU)
opinion
subsistence level income

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/199 (2000/C 225 E/225) QUESTION (cid:201)CRITE E-2742/99 posØe par Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Discrimination dans l(cid:146)exercice du droit au revenu minimum garanti au Luxembourg Le 29 juillet 1999, M. Padraig Flynn, alors membre de la Commission, a informØ l(cid:146)OGBL qu(cid:146)il comptait engager une procØdure d(cid:146)infraction contre le Grand-DuchØ de Luxembourg en vertu de l(cid:146)article 226 du traitØ CE, car la loi luxembourgeoise du 29 avril 1999 maintenait des dispositions incompatibles avec le droit (cid:224) l(cid:146)ØgalitØ de traitement et allant (cid:224) l(cid:146)encontre de l(cid:146)article 7, paragraphe 2, du rŁglement (CEE) no 1612/ 68 (1) relatif (cid:224) la libre circulation des travailleurs, ainsi que de l(cid:146)article 43 du traitØ CE. En effet, la nouvelle loi du 29 avril a rØduit, sans la supprimer, la condition d(cid:146)une durØe minimum de sØjour au Luxembourg pour obtenir le droit au revenu minimum garanti, ce qui donne aux ressortissants luxembourgeois un avantage sur les ressortissants d(cid:146)autres (cid:201)tats membres rØsidents (cid:224) Luxembourg. La procØdure annoncØe a-t-elle ØtØ engagØe? Dans la nØgative, que compte faire la Commission pour que le droit (cid:224) la libre circulation soit respectØ par le Luxembourg ainsi que la rØglementation communautaire dans ce domaine? (1) JO L 257 du 19. 10. 1968, p. 2. RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (17 fØvrier 2000) La Commission a dØcidØ, en dØcembre 1999, d(cid:146)Ømettre un avis motivØ concernant les dispositions de la loi luxembourgeoise sur le droit (cid:224) un revenu minimum garanti qui conditionnent l(cid:146)octroi de cette prestation (cid:224) une durØe minimum de 5 ans de sØjour au Luxembourg. En effet, ces dispositions sont, de l(cid:146)avis de la Commission, incompatibles avec le droit (cid:224) l(cid:146)ØgalitØ de traitement ØnoncØ aux articles 39 et 43 (ex-article 48 et ex-article 52) du traitØ CE ainsi qu(cid:146)(cid:224) l(cid:146)article 7 du rŁglement (CEE) no 1612/68 du Conseil, du 15 octobre 1968, relatif (cid:224) la libre circulation des travailleurs (cid:224) l(cid:146)intØrieur de la CommunautØ (1) auxquels fait rØfØrence l(cid:146)Honorable Parlementaire. (1) JO L 257 du 19. 10. 1968, p. 2. (2000/C 225 E/226) QUESTION (cid:201)CRITE E-2745/99 posØe par Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Violation Øventuelle de la lØgislation communautaire (18 janvier 2000) La directive 93/42/CEE du Conseil du 14 juin 1993, relative aux dispositifs mØdicaux (1), impose au fabricant, jusqu(cid:146)au stade de la mise sur le marchØ, la mise en place, l(cid:146)application et l(cid:146)entretien d(cid:146)un systŁme de qualitØ, tel qu(cid:146)il est dØfini dans la directive. Or, l(cid:146)arrŒtØ du ministre grec de la santØ et de la prØvoyance sociale E3/833/22-6-99 (JO 1329/B/29-6-99) Øtend, en infraction (cid:224) la directive 93/42/CEE prØcitØe, les obligations du fabricant aux entreprises de commercialisation de ces produits et oblige mŒme celles-ci (cid:224) en effectuer la certification au plus tard un an (cid:224) compter de la publication de l(cid:146)arrŒtØ ministØriel susmentionnØ (soit avant le 30 juin 2000). Eu Øgard (cid:224) ce qui prØcŁde, la Commission pourrait-elle dire: (cid:129) s(cid:146)il y a en l(cid:146)occurrence infraction (cid:224) la lØgislation europØenne; (cid:129) quelles dØmarches elle entend entreprendre auprŁs du gouvernement grec pour que les consØquences nØgatives de l(cid:146)arrŒtØ susmentionnØ soient ØliminØes? (1) JO L 169 du 12. 7. 1993, p. 1


title: QUESTION ÉCRITE E-2845/99 posée par Fernando Fernández Martín (PPE-DE) à la Commission. Restructuration de l'Office humanitaire de la Communauté européenne.

eurovoc_concepts:
ECHO
administration of the Institutions

text: C 280 E/146 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/164) QUESTION (cid:201)CRITE E-2845/99 posØe par Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Restructuration de l(cid:146)Office humanitaire de la CommunautØ europØenne Ces derniŁres annØes l(cid:146)organigramme fonctionnel, politique et administratif de l(cid:146)Office humanitaire de la CommunautØ europØenne (ECHO) a fait l(cid:146)objet de diverses modifications au sein de la Commission europØenne. Plus rØcemment, pendant la prØcØdente lØgislature, ECHO Øtait placØ sous la responsabilitØ de la Commissaire chargØe de l(cid:146)aide humanitaire et de la pŒche. La lØgislature actuelle l(cid:146)a ajoutØ aux attributions du Commissaire chargØ du dØveloppement et de l(cid:146)aide humanitaire. Dans tous les cas, les deux compØtences (dØveloppement et coopØration et aide humanitaire) ont toujours ØtØ du ressort, au niveau parlementaire, de la commission du dØveloppement et de la coopØration. D(cid:146)aprŁs certaines sources, compØtences du Haut reprØsentant de l(cid:146)UE pour la politique ØtrangŁre et de sØcuritØ commune (PESC). il serait envisagØ de faire relever l(cid:146)aide humanitaire octroyØe par ECHO des L(cid:146)organigramme fonctionnel actuel qui ajoute ECHO au nombre des attributions du Commissaire chargØ de la coopØration et de l(cid:146)aide humanitaire, M. Nielson, est le fruit d(cid:146)une intense rØflexion visant (cid:224) confØrer une plus grande cohØrence et une plus grande unitØ d(cid:146)action aux deux services. De ce fait, il est inquiØtant de constater qu(cid:146)en dØpit du peu de temps ØcoulØ, on puisse dØj(cid:224) penser (cid:224) une modification, qui ne se justifie ni du point de vue des responsabilitØs politiques, ni de celui d(cid:146)une meilleure coordination et d(cid:146)une plus grande efficacitØ dans la gestion du budget. Le Commissaire chargØ du dØveloppement et de l(cid:146)aide humanitaire dispose-t-il d(cid:146)informations (cid:224) ce sujet? Que pense-t-il de l(cid:146)ØventualitØ d(cid:146)opØrer une restructuration dans ce sens, et comment pourrait-elle Œtre justifiØe? RØponse donnØe par M. Nielson au nom de la Commission (22 fØvrier 2000) La Commission n(cid:146)a pas connaissance des sources citØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire, suivant lesquelles il serait envisagØ de faire relever l(cid:146)aide humanitaire octroyØe par l(cid:146)Office humanitaire de la CommunautØ (ECHO) des compØtences du haut reprØsentant pour la politique ØtrangŁre et de sØcuritØ commune. Il n(cid:146)a ØtØ, (cid:224) aucun moment, question de faire passer la gestion de l(cid:146)aide humanitaire sous la responsabilitØ du Conseil. La Commission souhaite, comme elle l(cid:146)a exprimØ dans le cadre de la communication rØcemment transmise au Conseil et au Parlement (1), poursuivre et renforcer encore la qualitØ de sa rØponse, (cid:224) travers ECHO, en matiŁre d(cid:146)aide humanitaire et n(cid:146)envisage nullement une restructuration dans le sens signalØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire. La Commission a parfaitement conscience de l(cid:146)avantage que prØsente le fait d(cid:146)avoir rØuni les portefeuilles «coopØration au dØveloppement» et «aide humanitaire» sous l(cid:146)autoritØ d(cid:146)un seul membre de la Commission. La communication appelant (cid:224) lier aide d(cid:146)urgence, rØhabilitation et dØveloppement, qui devrait Œtre prØsentØe en juillet 2000, devrait souligner l(cid:146)intØrŒt d(cid:146)une relation plus Øtroite entre ces deux portefeuilles. (1) COM(1999) 468 final. (2000/C 280 E/165) QUESTION (cid:201)CRITE E-2848/99 posØe par Bartho Pronk (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Obligation d(cid:146)identification aux Pays-Bas Depuis le 1er janvier 1994, une obligation d(cid:146)identification est en vigueur aux Pays-Bas. Le ministŁre de la justice a ØditØ une brochure intitulØe «Alles over identificatieplicht» («Tout savoir sur l(cid:146)obligation d(cid:146)identi- fication»). Cette brochure n(cid:146)est pas seulement destinØe (cid:224) l(cid:146)information du public, elle est Øgalement utilisØe par des instances telles que la Chambre de commerce, les services de la sØcuritØ sociale, les employeurs, les notaires etc


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0054/00 υποβολή: Caroline Lucas (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Αναθεώρηση του Παραρτήματος Η της 6ης οδηγίας ΦΠΑ.

eurovoc_concepts:
VAT
association
directive (EU)
single market
tax harmonisation
tax relief

text: C 225 E/216 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 sth diabi·bash plhroforiv·n sto koino· kai sto Perifereiako· Symboy·lio Periba·llontow. Mi·a apo· tiw sobaro·- terew epikri·seiw poy diaty·pvsan oi en lo·gv organismoi· ei·nai h sy·ndesh thw apokata·stashw toy o·rmoy me mia ypermege·uh ypodomh·. Eja·lloy, to sxe·dio apokata·stashw toy o·rmoy den syndya·suhke me thn periballontikh· ana·plash thw Sierra Minera, pra·gma poy ua e·deixne megaly·terh syne·peia kai ua epe·trepe mi·a syneth· toyristikh· ana·ptyjh sy·mfvna me tiw xvrotajike·w kateyuynth·riew gramme·w toy 1995 (8). H Eyrvpai¤kh· Tra·peza Ependy·sevn syne·taje arnhtikh· e·kuesh gia to en lo·gv sxe·dio (9). Den uevrei· h Epitroph· o·ti h xrhmatodo·thsh apo· to Tamei·o Synoxh·w thw apokata·stashw toy o·rmoy toy Portmán kai thw periballontikh·w ana·plashw thw Sierra Minera prohgei·tai tvn ogkvdv·n e·rgvn ypodomh·w; Poia me·tra proti·uetai na la·bei lo·gv thw mh th·rhshw tvn odhgiv·n 85/337/EOK kai 97/11/EE, idi·vw se o·,ti afora· thn e·lleich eje·tashw enallaktikv·n ly·sevn kai enhme·rvshw toy koinoy· kata· thn ajiolo·ghsh toy sxedi·oy poy ype·bale h limenikh· arxh· thw Karuage·nhw; Me poia me·tra skopey·ei na diasfali·sei thn prostasi·a thw perioxh·w Punta de Arguilones/Isla de Escombreras, symperilambanome·nvn tvn ena·livn leimv·nvn poseidvni·aw thw vkeanei·oy stiw Costas de Calblanque; Den uevrei· h Epitroph· o·ti to a·ruro 6 thw odhgi·aw 92/43 ua pre·pei na efarmo·zetai gia ka·ue sxe·dio poy ephrea·zei ayth·n thn perioxh·; Meta· thn katastrofh· sto Aznalcollar (Andaloysi·a, Ispani·a), den uevrei· o·ti ei·nai protimo·tero ta ly·mata toy o·rmoy na xy·nontai kai na ypoba·llontai se epejergasi·a sthn jhra·; (1) EE L 103 thw 25. 4. 1979, sel. 1. Aw mhn jexna·me o·ti h Epitroph· ki·nhse diadikasi·a epi· paraba·sei kata· thw Ispani·aw dio·ti den e·xei ako·mh ori·sei tiw shmantike·w gia ta pthna· zv·new vw eidike·w zv·new prostasi·aw ba·sei thw en lo·gv odhgi·aw. EE L 206 thw 22. 7. 1992, sel. 7. (2) (3) Panepisth·mio thw Moy·ruia, Epaggelmatiko·w Sy·llogow Biolo·gvn, Ispaniko· ˝dryma Vkeanografi·aw kai Euniko· Moysei·o (4) (5) (6) (7) (8) (9) Ena·liaw Arxaiologi·aw. EE L 175 thw 5. 7. 1985, sel. 40. EE L 73 thw 14. 3. 1997, sel. 5. Bl. Basiliko· Dia·tagma 11 thw 31hw Noembri·oy 1988, idi·vw de to a·ruro 8. Bl. perifereiako· no·mo 1 gia thn prostasi·a toy periba·llontow thw perioxh·w thw Moy·ruia poy egkri·uhke stiw 8. 3. 1995. Bl. tiw kateyuynth·riew gramme·w xvrotaji·aw toy o·rmoy toy Portmán kai thw Sierra Minera poy egkri·uhkan me dia·tagma stiw 26 Mai(cid:138)oy 1995. Sthn e·kuesh· thw, h Tra·peza anafe·rei tri·a problh·mata: o ky·riow dikaioy·xow toy sxedi·oy ei·nai idiokth·thw o·lvn sxedo·n tvn parakei·menvn ston o·rmo gaiv·n, h epe·ktash thw problh·taw toy lime·na den ei·nai aitiologhme·nh, kai o kauarismo·w toy o·rmoy den synepa·getai thn plh·rh aporry·pansh· toy. Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (8 Marti·oy 2000) Epi· toy paro·ntow, h Epitroph· ejeta·zei diejodika· to pro·blhma poy e·uese to Ajio·timow Me·low toy Koinoboyli·oy kai de ua paralei·cei na thn enhmerv·sei sxetika· to taxy·tero dynato·. (2000/C 225 E/248) GRAPTH ERVTHSH P-0054/00 ypobolh·: Caroline Lucas (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Anauev·rhsh toy Pararth·matow H thw 6hw odhgi·aw FPA Sxedia·zei a·rage h Epitroph· anauev·rhsh toy Pararth·matow H thw 6hw odhgi·aw FPA; An nai, po·te; Sthn anakoi·nvsh· thw me ti·tlo «Koino· sy·sthma FPA (cid:129) Pro·gramma gia thn eniai·a agora·» (COM(96)328 teliko·) h Epitroph· eje·uese xronodia·gramma gia thn prose·ggish sto oristiko· sy·sthma FPA. Dedome·noy o·ti oi ekei· anafero·menew hmeromhni·ew e·xoyn pare·luei xvri·w na shmeivuei· kamia· oysiastikh· pro·odow sto ue·ma, ua mporoy·se h Epitroph· na anafe·rei po·te ypologi·zei na ei·nai se ue·sh na diatypv·sei pro·tash gia to teliko· sy·sthma; 8. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 225 E/217 To a·ruro 16 thw 6hw odhgi·aw FPA ori·zei o·ti ta kra·th me·lh apalla·ssoyn apo· ton FPA orisme·new drasthrio·thtew dhmosi·oy symfe·rontow, o·pvw to e·rgo koinvnikh·w pro·noiaw apo· filanurvpike·w organv·seiw h· tiw yphresi·ew kai ta agaua· poy pare·xontai apo· mh kerdoskopike·w organv·seiw urhskeytikoy·, filanurvpikoy·, koinvnikoy· ktl. xarakth·ra. Vsto·so, oi organv·seiw ayte·w ypoxreoy·ntai na kataba·lloyn plh·rh FPA gia tiw agore·w toyw, ton opoi·o den mporoy·n na ekpe·soyn. Kata· syne·peia, orisme·new fore·w oi organv·seiw ayte·w bri·skontai se ako·mh dysmene·sterh ue·sh para· ea·n ypo·keintan se forologi·a. Den symfvnei· h Epitroph· o·ti ayth· h kata·stash anti·keitai sto pney·ma toy a·ruroy 13 thw 6hw odhgi·aw FPA; Symfvnei· h Epitroph· o·ti pre·pei na anala·bei ame·svw dra·sh me sto·xo na termatistei· ayth· h kata·stash, xvri·w na perime·nei thn egkata·stash toy oristikoy· systh·matow; Proti·uetai h Epitroph·, sthn pro·tash· thw gia e·na oristiko· sy·sthma FPA, na ejaire·sei apo· ton FPA tiw eisroe·w poy synde·ontai apeyuei·aw me to e·rgo filanurvpikv·n organv·sevn; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Febroyari·oy 2000) H Epitroph· diapistv·nei, o·pvw kai to Ajio·timo Me·low, o·ti to xronodia·gramma toy ne·oy progra·mmatow gia e·na ne·o koino· sy·sthma FPA, o·pvw ayto· ei·xe oristei· sthn anakoi·nvsh· thw toy 1996, den thrh·uhke kai o·ti to ue·ma e·xei perie·luei se adie·jodo. To pro·gramma toy 1996 proe·blepe stadiakh· porei·a prow to oristiko· kauestv·w, me prv·th fa·sh ton eksygxronismo· kai thn ple·on omoio·morfh efarmogh· toy isxy·ontow kauestv·tow FPA, me·sv tropopoih·sevn me sto·xo to ne·o koino· sy·sthma FPA. H Epitroph· ype·bale, prow to skopo· ayto·, seira· prota·sevn sto Symboy·lio alla· ayto· den kate·lhje se symfvni·a gia th ue·spish· toyw. Me ta dedome·na ayta· h strathgikh· se ue·mata FPA pre·pei na epanejetastei· se synergasi·a me ta kra·th me·lh. Vsto·so xreia·zontai entatike·w prospa·ueiew ston tome·a ayto· prokeime·noy na beltivuei· h kalh· leitoyrgi·a thw esvterikh·w agora·w. H dra·sh ayth· ua mporoy·se na periori·zetai, toyla·xiston se mi·a prv·th fa·sh, sth belti·vsh thw leitoyrgi·aw toy isxy·ontow systh·matow FPA, xvri·w na epidiv·ketai anagkastika· h meta·bash prow ne·o koino· sy·sthma FPA. Sto plai·sio toy eksygxronismoy· kai thw aploy·steyshw toy shmerinoy· systh·matow FPA, fai·netai aparai·thth h epaneje·tash toy a·ruroy 13. Ei·nai vsto·so poly· nvri·w gia na protauoy·n sygkekrime·new tropopoih·seiw prow ue·spish. Anti·ueta, den fai·netai na xreia·zetai epaneje·tash toy pararth·matow H se braxypro·uesmh ba·sh. Ei·nai ma·llon protimo·tero, sthn paroy·sa fa·sh, na efarmo·soyn ta kra·th me·lh thn odhgi·a 1999/85/EK toy Symboyli·oy thw 22aw Oktvbri·oy 1999 peri· tropopoih·sevw thw odhgi·aw 77/388/EOK gia th dynato·thta efarmogh·w, se peiramatikh· ba·sh meivme·noy FPA gia tiw yphresi·ew ychlh·w enta·sevw ergatikoy· dynamikoy· (1). Kata· ton tro·po ayto· ua xrhsimopoihuei· h empeiri·a apo· to pei·rama ayto·, empeiri·a h opoi·a ua apotele·sei antikei·meno emperistatvme·nhw e·kueshw tvn endiaferome·nvn kratv·n melv·n kai thw Epitroph·w, prin th lh·jh toy 2002. Me ta dedome·na ayta· ua ei·nai to·te dynato· na pragmatopoihuei· ple·on ektetame·nh epaneje·tash toy pararth·matow H. (1) EE L 277 thw 28. 10. 1999. (2000/C 225 E/249) GRAPTH ERVTHSH P-0055/00 ypobolh·: Marie-Noëlle Lienemann (PSE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Pro·gramma ani·xneyshw thw S. E. B. Me poion tro·po kai po·te h Eyrvpai¤kh· Epitroph· skopey·ei na efarmo·sei pro·gramma systhmatikh·w ani·xneyshw thw S. E. B. , o·pvw e·xei h·dh epixeirh·sei h Elbetikh· Synomospondi·a apo· to Ma·rtio toy 1999; Apo· to pro·gramma ayto· ani·xneyshw thw S. E. B. poy egkainia·suhke sthn Elbeti·a apokaly·ptetai o·ti to pauologiko· pri·on ei·nai poly· perisso·tero diadedome·no sto zviko· kefa·laio tvn booeidv·n ap(cid:146) o·so mporoy·same na fantastoy·me kai o·ti ta molysme·na zv·a ende·xetai na mpoyn sthn alysi·da diatrofh·w


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2843/99 van Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) aan de Commissie. Klimaatveranderingen en fluctuaties op het Europese vasteland.

eurovoc_concepts:
EU research policy
Europe
climate change

text: 3. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 280 E/145 (2000/C 280 E/161) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2841/99 van Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Prioriteit voor onderzoek naar de arctische en poolgebieden (18 januari 2000) Welke onderzoekprojecten met betrekking tot de arctische en poolgebieden zijn door ambtenaren van de Europese Commissie of hun adviseurs als prioritair aangemerkt? Antwoord van de heer Busquin namens de Commissie (10 februari 2000) Onderzoekstaken in verband met de poolgebieden (Noord- en Zuidpool) zijn in het werkprogramma beschreven onder het onderzoeksgebied 2. 1. 4. Klimaatvariabiliteit en plotselinge klimaatveranderingen (bijvoorbeeld de waterkringloop en het verband met de polaire processen, de kwantificering van verande- ringen in de waterkringloop, de effecten daarvan op de cryosfeer en de interacties daarmee). Daarnaast blijft het onderzoek naar de ozon in de stratosfeer en de effecten daarvan in het Noordpoolgebied een belangrijke onderzoekstaak (bijvoorbeeld Theseo: Third European stratospheric experiment on ozone). (2000/C 280 E/162) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2843/99 van Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Klimaatveranderingen en fluctuaties op het Europese vasteland Zal in het kader van onderzoektaak 2. 1. 4. (cid:132)Klimaatschommelingen en plotselinge verandering van klimaat(cid:148) prioriteit worden gegeven en zo ja, welke aan het verwerven van inzicht in de wisselwerking tussen klimaatverandering en fluctuaties op het Europese vasteland (met inbegrip van bergen en meren)? (2000/C 280 E/163) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2844/99 van Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: EU-steun voor onderzoek op het gebied van klimaatverandering Is de Commissie nagegaan in hoeverre bij de EU-steun voor onderzoek op het gebied van klimaatverande- ring en de toekomstige gevolgen daarvan aandacht is besteed aan het uitgestrekte gebied van het Europese vasteland, waar de meeste EU-burgers leven? Gecombineerd Antwoord van de heer Busquin namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-2843/99 en E-2844/99 (14 februari 2000) Het onderzoekgebied (cid:132)klimaatschommelingen en plotselinge klimaatverandering(cid:148) omvat het verkrijgen van inzicht in klimaatveranderingen en de invloed daarvan op het Europese vasteland zowel in het verleden als in de toekomst. Belangrijke onderzoekstaken betreffen bijvoorbeeld de interacties tussen waterkringloop en geosfeer-biosfeer alsmede de invloed van de waterkringloop op de geosfeer-biosfeer


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2836/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen. Den fremtidige forskning i klimaforandringer.

eurovoc_concepts:
EU research policy
climate change

text: C 280 E/144 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/158) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2834/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Den omtrentlige stłtte til forskning, som direkte vedrłrer klima(cid:230)ndringer Hvilke omtrentlige belłb er der udbetalt i stłtte til forskning, som direkte vedrłrer klima(cid:230)ndringer, inden for rammerne af det fłrste, andet, tredje, fjerde og femte rammeprogram for forskning og udvikling? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Philippe Busquin (11. februar 2000) Den omtrentlige stłtte til klimaforskning var 17 mio. ECU i RP1, 40 mio. ECU i RP2, 90 mio. ECU i RP3, 150 mio. ECU i RP4 og 240 mio. € i RP5. (2000/C 280 E/159) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2836/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen Om: Den fremtidige forskning i klimaforandringer (18. januar 2000) Hvorn(cid:229)r forventer Kommissionen, at det ikke l(cid:230)ngere er nłdvendigt med forskning i klimaforandringer, eller at denne forskning kan begr(cid:230)nses til nogle f(cid:229) omr(cid:229)der, og p(cid:229) hvilket grundlag skal dette ske? (2000/C 280 E/160) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2837/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Klimarelaterede forskningsomr(cid:229)der, der ikke l(cid:230)ngere er omfattet af programmer Findes der omr(cid:229)der for klimarelateret forskning, som er omfattet af tidligere programmer, og som ikke l(cid:230)ngere er omfattet heraf, og hvilke omr(cid:229)der drejer det sig i givet fald om? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Philippe Busquin p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-2836/99 og E-2837/99 (10. februar 2000) Forskning i klima(cid:230)ndringer er en langsigtet aff(cid:230)re, da det indeb(cid:230)rer grundforskning i det komplekse jordsystem, dets udvikling og (cid:230)ndring, forudsigelse, detektion og overv(cid:229)gning og eventuel dokumentation for (cid:230)ndringer. I betragtning af jordsystemets ikke line(cid:230)re beskaffenhed og emnets politiske betydning er det łnskeligt at forts(cid:230)tte F(cid:230)llesskabets stłtte p(cid:229) ubestemt tid. Der skal fasts(cid:230)ttes prioriteter, som ogs(cid:229) var tilf(cid:230)ldet med den nylige indkaldelse


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2709/99 υποβολή: Monica Frassoni (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Η αγροτική περιοχή της La Punta (Βαλένσια, Ισπανία).

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
Spain
application of EU law
environmental impact
referendum
town planning

text: 24. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 303 E/95 diaboy·leysh tvn triv·n epitropv·n, sy·mfvna me ton proanafero·meno kanonismo·. H diaboy·leysh tvn triv·n epitropv·n, poy proble·petai apo· ton proanafero·meno kanonismo·, pragmatopoih·uhke stiw 25, 26 kai 31 Ianoyari·oy 2000, kai h Epitroph· ua la·bei oristikh· apo·fash kata· th dia·rkeia toy Febroyari·oy 2000. Dedome·noy o·ti pro·keitai gia meta·bash apo· thn mi·a sthn a·llh peri·odo programmatismoy·, h Epitroph· ypenuymi·zei sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, o·ti, gia tiw paremba·seiw thw perio·doy 1994-1999, ta me·tra poy apote·lesan antikei·meno desmeytikv·n nomikv·n kai dhmosionomikv·n diata·jevn prin thn 31h Dekembri·oy 1999, ua mporoy·san na apotele·soyn antikei·meno plhrvmv·n apo· toyw telikoy·w dikaioy·xoyw me·xri thn 31h Dekembri·oy 2001. Eja·lloy, o·son afora· thn peri·odo 2000-2006, to a·ruro 52 para·grafow 4 toy kanonismoy· (EK) ariu. 1260/1999 proble·pei, ypo· orisme·noyw o·royw, anadromikh· isxy· thw hmeromhni·aw epilejimo·thtaw tvn dapanv·n. Oi dapa·new poy pragmatopoih·uhkan, gia tiw opoi·ew h Epitroph· e·labe metajy· thw 1hw Ianoyari·oy 2000 kai thw 30 Ianoyari·oy 2000 ai·thsh pare·mbashw poy plhroi· o·loyw toyw o·royw poy proble·pontai apo· ton en lo·gv kanonismo·, mporoy·n na uevrhuoy·n vw epile·jimew apo· thn 1h Ianoyari·oy 2000. (1) EE L 161 thw 26. 6. 1999. (2000/C 303 E/087) GRAPTH ERVTHSH E-2709/99 ypobolh·: Monica Frassoni (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: H agrotikh· perioxh· thw La Punta (Bale·nsia, Ispani·a) To topiko· Ypoyrgei·o Dhmosi·vn (cid:201)rgvn, Poleodomi·aw kai Metaforv·n thw Bale·nsia protei·nei thn dhmioyrgi·a miaw Zv·nhw Drasthrioth·tvn Yposth·rijhw (ZAL) toy limanioy· thw Bale·nsia sthn La Punta, agrotikh· zv·nh gy·rv apo· astikh· perioxh· me idiai·tera xarakthristika·, dio·ti apotelei· monadiko· sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh pro·typo aeifo·roy gevrgi·aw kai prosfe·rei apotelesmatikh· ejyphre·thsh stoyw katanalvte·w thw astikh·w ayth·w perioxh·w. Sto plai·sio thw mele·thw toy periballontikoy· anti·ktypoy aytoy· toy e·rgoy, den zhth·uhke h gnv·mh tvn politv·n thw perioxh·w ayth·w oy·te elh·fuhsan ypo·ch enallaktike·w ly·seiw anti· toy sxedi·oy aytoy·, gegono·w poy anti·keitai prow tiw odhgi·ew peri· periballontikoy· anti·ktypoy 85/337/EOK (1) kai 97/11/EK (2). Gia na aitiologhuei· sto sxe·dio to gegono·w o·ti den ejeta·suhkan a·llew enallaktike·w ly·seiw gi·netai lo·gow peri· proy¤ poue·sevn leitoyrgi·aw gia tiw opoi·ew o·mvw di·dontai ela·xistew ejhgh·seiw (ekei·no poy fai·netai na endiafe·rei idiai·tera ei·nai to na bri·skontai oi yphresi·ew yposth·rijhw poly· konta· sto lima·ni), molono·ti ypa·rxoyn egkatasta·seiw pio konta· ston termatiko· staumo· tvn emporeymatokibvti·vn toy lime·na ap(cid:146) o·, ti h La Punta, kai toy opoi·oy o anti·ktypow epi· toy periba·llontow, thw agrotikh· dia·rurvsh apo· pleyra·w paragvgh·w kai ergasi·aw kai epi· thw istorikh·w klhronomia·w ua h·tan aisuhta· mikro·terow ap(cid:146) o·, ti sthn La Punta. To sxe·dio ZAL den analy·ei epi·shw tiw piuane·w syne·peiew epi· toy geitonikoy· eunikoy· drymoy· thw Albufera o opoi·ow tygxa·nei thw prostasi·aw thw nomouesi·aw thw Bale·nsiaw kai emfai·netai se dia·forew dieunei·w symfvni·ew (Ramsa, eidikh· zv·nh prostasi·aw pthnv·n, odhgi·a 92/43/EOK gia toyw bio·topoyw) (3). H mele·th toy periballontikoy· anti·ktypoy toy sxedi·oy anagnvri·zei, gia para·deigma, ton ki·ndyno ry·panshw toy ydrofo·roy strv·matow thw pedia·daw thw Bale·nsiaw apo· tiw drasthrio·thtew poy ua askoy·ntai sth ZAL, den ajiologei· o·mvw me arketa· endelexh· tro·po ta piuana· apotele·smata toy sxedi·oy epi· toy eunikoy· drymoy·. To sxe·dio anagnvri·zei eja·lloy o·ti epeidh· ua adiabroxopoihuei· h zv·nh lo·gv thw asfalto·strvshw tvn edafv·n thw La Punta kai ua klei·sei me dia·fora e·rga ypodomh·w, h ZAL ua ayjh·sei ton ki·ndyno plhmmy·raw se peri·ptvsh e·ntonvn topikv·n broxv·n, kai kata· syne·peia protei·nei seira· dioruvtikv·n me·trvn sto xv·ro poy e·xei problefuei· gia tiw biomhxanike·w egkatasta·seiw. Para· tay·ta, den lamba·nei ypo·ch to ki·ndyno plhmmy·raw stiw geitonike·w katoikhme·new perioxe·w dedome·noy o·ti den ua ypa·rxoyn ple·on oi dynato·thtew apostra·ggishw thw agrotikh·w ayth·w perioxh·w. De nomi·zei h Epitroph· o·ti oi ispanike·w arxe·w den efa·rmosan tiw odhgi·ew peri·a ajiolo·ghshw toy periballontikoy· anti·ktypoy, kai sygkekrime·na s(cid:146) o·, ti afora· th ypoxre·vsh· toyw na zhth·soyn th gnv·mh toy uigo·menoy koinoy· kai na la·boyn ypo·ch enallaktike·w prota·seiw gia to sxe·dio ayto·; Ti me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph· gia na ejasfali·sei o·ti to bio·topow thw Albufera den ua ypostei· tiw arnhtike·w syne·peiew toy sxedi·oy ZAL; (1) (2) (3) EE L 175 thw 5. 7. 1985, sel. 140. EE L 73 thw 14. 3. 1997, sel. 5. EE L 206 thw 22. 7. 1992, sel. 7. C 303 E/96 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 24. 10. 2000 Apa·nthsh thw k. Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (28 Febroyari·oy 2000) H Epitroph· gnvri·zei en me·rei ta gegono·ta sta opoi·a anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy xa·rh sthn anafora· 749/94. Ba·sei tvn ne·vn stoixei·vn poy diabi·base to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, h Epitroph· pragmatopoi·hse tiw aparai·thtew epafe·w prokeime·noy na dieykrinistoy·n ta vw a·nv gegono·ta kai na ejasfalistei· h oruh· efarmogh· tvn anti·stoixvn odhgiv·n. (2000/C 303 E/088) GRAPTH ERVTHSH E-2710/99 ypobolh·: Pedro Marset Campos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Sxe·dio epe·ktashw ergostasi·oy epejergasi·aw laspv·n sth Sierra de Fontcalent (Alika·nte thw Ispani·aw) To sxe·dio epe·ktashw toy ergostasi·oy epejergasi·aw laspv·n toy Fontcalent proka·lese e·ntonh anhsyxi·a stoyw katoi·koyw thw perioxh·w oi opoi·oi kath·ggeilan thn y·parjh dysa·restvn osmv·n to·so stiw i·diew tiw egkatasta·seiw o·so kai gy·rv ap(cid:146) ayte·w. Oi arxe·w diabebai·vsan o·ti den e·xei pragmatopoihuei· kami·a mele·th toy anti·ktypoy epi· toy periba·llontow dio·ti h perioxh· ayth· ei·nai h·dh poly· ypobaumisme·nh lo·gv thw y·parjhw toy xv·roy apo·rrichw astikv·n sterev·n apoblh·tvn, o opoi·ow xvri·zetai apo· to ergosta·sio epejergasi·aw laspv·n me e·na ka·gkelo. O xv·row apo·rrichw apoblh·tvn, o opoi·ow bri·sketai di·pla sth zv·nh me tiw la·spew, ei·nai telei·vw gema·tow kai ta apo·blhta stoiba·zontai se svroy·w kai ekdhlv·nontai pyrkagie·w. 11 organv·seiw thw perioxh·w, koinvnike·w kai oikologike·w e·xoyn ekfra·sei dhmo·sia thw anti·uesh· toyw sto sxe·dio epe·ktashw toy ergostasi·oy epejergasi·aw laspv·n apo· to staumo· epejergasi·aw tvn aka·uartvn yda·tvn thw po·lhw toy Alika·nte kai e·xoyn kataggei·lei ayto· to xv·ro apo·rrichw laspv·n apo· tiw egkatasta·seiw kauarismoy· poy proori·zontai gia metagene·sterh epejergasi·a, pra·gma poy e·xei metatre·cei th zv·nh ayth· se esti·a skoypidiv·n, ento·mvn, mikrv·n trvktikv·n ap(cid:146) o·poy anadi·dontai anypo·forew osme·w. Sh·mera oi la·spew, poy ektei·nontai se 130. 000 tetr. me·tra kai xreia·zontai dyo mh·new gia na stegnv·soyn, ei·nai ekteueime·new sto ae·ra kai ta ygra· poy proky·ptoyn apo· thn aposy·nuesh, a·krvw rypogo·na, bri·skontai sto e·leow thw broxh·w kai toy ae·ra. Oi uigo·menoi dh·lvsan o·ti h apo·rrich laspv·n pragmatopoiei·tai merike·w fore·w ekto·w tvn edafotemaxi·vn poy e·xoyn egkriuei· apo· thn Emarasa, pra·gma poy apotelei· para·bash toy no·moy 10/98 thw 21hw Aprili·oy 1998 sxetika· me ta apo·blhta kai ma·lista apotelei· para·bash eji·soy sobarh· me thn egkata·leich, apo·rrich h· aneje·legkth apoma·krynsh. 1. Gnvri·zei h Epitroph· thn kata·stash ayth·; Ua mporoy·se h Epitroph· na anafe·rei ea·n e·xei ekponhuei· mele·th toy periballontikoy· anti·ktypoy prin apo· 2. thn epe·ktash ayth·w thw egkata·stashw epejergasi·aw laspv·n sy·mfvna me thn odhgi·a 85/337/EOK (1) sxetika· me thn ajiolo·ghsh thw epi·ptvshw orisme·nvn dhmo·sivn kai idivtikv·n sxedi·vn epi· toy periba·llontow kauv·w kai me thn oruh· efarmogh· apo· tiw en lo·gv arxe·w tvn odhgiv·n peri· apoblh·tvn kai syskeyasiv·n; Ua mporoy·se h Epitroph· na anakoinv·sei o·lew tiw plhrofori·ew poy endexome·nvw ua thw parasxeuoy·n 3. sxetika· me to ue·ma ayto· apo· tiw ispanike·w arxe·w; (1) EE L 175 thw 5. 7. 1985, sel. 40. Apa·nthsh thw kaw Wallström Ej ono·matow thw Epitroph·w (22 Febroyari·oy 2000) H Epitroph· den ei·nai en gnv·sei toy ue·matow poy anafe·retai apo· to ajio·timo me·low kai agnoei· an to ypo·ch sxe·dio ypeblh·uh sth diadikasi·a ajiolo·ghshw epiptv·sevn poy proble·petai me thn odhgi·a 85/337/EOK toy Symboyli·oy thw 27hw Ioyni·oy 1985 sxetika· me thn ajiolo·ghsh tvn epiptv·sevn orisme·nvn dhmosi·vn kai idivtikv·n e·rgvn epi· toy periba·llontow


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2865/99 af Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen. Det spanske elektricitetsmarkeds struktur og omkostningerne ved overgang til fri konkurrence.

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
control of State aid
economic consequence
electrical industry
liberalisation of the market
oligopoly

text: C 330 E/64 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 Kommissionen er ikke klar over, om der er foretaget en vurdering af det omhandlede projekts indvirkning p(cid:229) miljłet i henhold til R(cid:229)dets direktiv 85/337/E(cid:216)F af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning p(cid:229) miljłet. Men det skal dog n(cid:230)vnes, at projekter, der bl. a. p(cid:229) grund af deres art, dimensioner eller placering kan f(cid:229) v(cid:230)sentlig indvirkning p(cid:229) miljłet, skal undergives en vurdering, inden de kan godkendes, jf. artikel 2 i direktivet. Denne bestemmelse g(cid:230)lder for de projekter, der er n(cid:230)vnt i bilag I og II til direktivet. Projekter, der ligesom det i den skriftlige forespłrgsel n(cid:230)vnte vejprojekt er omfattet af bilag II, skal vurderes, n(cid:229)r medlemsstaterne finder, at det er p(cid:229)kr(cid:230)vet p(cid:229) grund af deres karakter, jf. artikel 4, stk. 2. Projekter af denne kategori skal fłlgelig vurderes i overensstemmelse med artikel 5-10 i direktivet, n(cid:229)r medlemsstaten finder, at det er p(cid:229)kr(cid:230)vet p(cid:229) grund af deres karakter. Det skal bem(cid:230)rkes, at direktiv 85/337/E(cid:216)F er blevet (cid:230)ndret ved R(cid:229)dets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 (1). Men i henhold til artikel 3, stk. 2, i direktiv 97/11/EF g(cid:230)lder bestemmelserne i direktiv 85/337/E(cid:216)F som affattet inden n(cid:230)rv(cid:230)rende (cid:230)ndring, hvis en ansłgning om tilladelse er forelagt inden 14. marts 1999. Kommissionen vil i sin egenskab af traktaternes vogter tr(cid:230)ffe de nłdvendige foranstaltninger for at sikre, at f(cid:230)llesskabsretten overholdes i det foreliggende tilf(cid:230)lde. (1) EFT L 73 af 14. 3. 1997. (2000/C 330 E/070) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2865/99 af Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Det spanske elektricitetsmarkeds struktur og omkostningerne ved overgang til fri konkurrence I henhold til spanske presseforlydender (Expansi(cid:243)n, 7. december 1999) tegner spanske elektricitetsselskaber sig efter 22 m(cid:229)neders overgang til fri konkurrence for 98 % af markedet. I henhold til rapporter fra »Comisi(cid:243)n Nacional del Sistema ElØctrico« er konkurrencen i Spanien inden for denne sektor meget begr(cid:230)nset, da der findes hindringer for markedsadgang (hłje investeringsomkostninger) samt den omst(cid:230)n- dighed, at Spanien praktisk taget udgłr en ł. Dette betyder, at omkostningerne ved overgang til fri konkurrence kan have to virkninger: for det fłrste vil det blive endnu vanskeligere for nye operatłrer at f(cid:229) adgang til markedet (cid:129) de ville blive forfordelte, da de ikke ville kunne oppeb(cid:230)re indt(cid:230)gter heraf (cid:129) og dern(cid:230)st ville der opst(cid:229) den paradoksale situation, at der opkr(cid:230)ves belłb i forbindelse med overgangen til en fri konkurrence, som ikke findes. Mener Kommissionen, at det spanske elektricitetsmarkeds nuv(cid:230)rende struktur, s(cid:229)ledes som det fremg(cid:229)r af presseforlydender, vil fri konkurrence? f(cid:229) indvirkninger, n(cid:229)r man skal vurdere omkostningerne ved overgang til Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (3. marts 2000) Skłnt de foranstaltninger, som den spanske regering har iv(cid:230)rksat til gennemfłrelse af Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 96/92/EF (1) af 19. december 1996 om f(cid:230)elles regler for det indre marked for elektricitet, generelt anses for at ville medfłre en progressiv udvikling af en effektiv konkurrencesituation, er det korrekt, at markedet p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt er pr(cid:230)get af et begr(cid:230)nset antal virksomheder, som har en stor kollektiv markedsandel, og utilstr(cid:230)kkelig koblingskapacitet. Det er klart at der med tiden vil ske en udvikling, dels p(cid:229) grund af de foranstaltninger vedrłrende koblingskapacitet, som i łjeblikket undersłges af Kommissionen og de berłrte spanske myndigheder, og dels p(cid:229) grund af nye markedsaktłrers ankomst. Man kan allerede se praktiske og gavnlige virkninger af liberaliseringen. El-priserne er allerede faldet betydeligt, som det fremg(cid:229)r af den tabel, der er tilsendt det (cid:230)rede medlem direkte samt Parlamentets sekretariat. 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/65 Alle disse forhold er relevante for Kommissionens overvejelser i forbindelse med ordninger i overgangs- perioder, idet enhver undersłgelse af statsstłtte fuldt ud skal tage hensyn til alle relevante retlige og faktiske forhold. (1) EFT L 27 af 30. 1. 1997. (2000/C 330 E/071) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0001/00 af Brigitte Langenhagen (PPE-DE) til Kommissionen (19. januar 2000) Om: Gennemfłrelse af systemadgang i henhold til EU-direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 og transmissionsbetingelser for uafh(cid:230)ngige elektricitetsforhandlere I łjeblikket undersłges det, om betingelserne for systemadgang i Tyskland er forenelige med det indre markeds regler. Kan m(cid:229)let med direktiv 96/92/EF (1), nemlig at sikre elektricitetsudbydere diskrimineringsfri syste- 1. madgang, overhovedet n(cid:229)s p(cid:229) baggrund af aftalerne mellem tyske elkoncerner og interesseorganisationer om transmissionsgebyrer? 2. Hvilke gebyrer anses ud fra sammenligninger p(cid:229) europ(cid:230)isk plan for at v(cid:230)re forenelige med reglerne? Hvorledes kontrollerer Kommissionen systemoperatłrernes rent faktiske omkostningsstrukturer, f. eks. 3. ved at forpligte dem til at give aktindsigt? Er Kommissionen ikke enig i, at uberettiget hłje gebyrer (cid:229)bner mulighed for tv(cid:230)rsubventionering og integrerede elektricitetsvirksomheder og dermed i sidste ende ogs(cid:229) for kon- 4. omkostningsforskydning i kurrenceforvridninger? Er Kommissionen ikke enig i, at gamle traditionelle energileverandłrer via gebyrstłrrelsen ville kunne 5. udnytte det naturlige monopolsystem maksimalt for at udelukke nye konkurrenter? Hvad agter Kommissionen at głre for at sikre de nye elektricitetsudbydere en fri og gennemskuelig 6. markedsadgang? (1) EFT L 27 af 30. 1. 1997, s. 20. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionen vegne af Loyola de Palacio (1. marts 2000) Kommissionen har foretaget en forelłbig analyse af den »Verbaendevereinbarung« (VV), det (cid:230)rede 1. medlem henviser til. Kommissionens medlem med ansvar for konkurrence har skrevet til de tyske sammenslutninger og gjort rede for resultaterne af sin analyse. Brevet kommer ind p(cid:229) en r(cid:230)kke spłrgsm(cid:229)l, bl. a. den potentielle diskrimination, som vil v(cid:230)re i strid med EF-traktatens konkurrencebestemmelser. Generaldirektłren for energi og transport har over for de tyske myndigheder skriftligt gjort rede for risikoen for, at visse aspekter ved VV ville v(cid:230)re i strid med Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om f(cid:230)lles regler for det indre marked for elektricitet. Inden for rammerne for »The Regulatory Forum« i Firenze, hvor medlemsstaterne, de regeludstedende 2. myndigheder, Den Europ(cid:230)iske Sammenslutning af Transmissionssystemoperatłrer, forbrugerne og indu- strien er repr(cid:230)senteret, er der n(cid:229)et til enighed om, at transmissionsgebyrer, der giver adgang til det sammenkoblede F(cid:230)llesskabsnet, skal v(cid:230)re uafh(cid:230)ngige af de kommercielle transaktioner, som netbrugerne m(cid:229)tte foretage. Disse gebyrer m(cid:229) derfor ikke vare baseret p(cid:229) individuelle transaktioner, men p(cid:229) en beregning af den faktiske brug af nettet


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2781/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen. Støtteforanstaltninger til afsætning af appelsiner i Grækenland.

eurovoc_concepts:
Greece
citrus fruit
common agricultural policy
export refund
sales aid

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/127 (2000/C 280 E/136) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2780/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Prisstłtteforanstaltninger for saftappelsiner i Gr(cid:230)kenland (18. januar 2000) Neds(cid:230)ttelsen p(cid:229) 30 % af stłttebelłbene for appelsiner til saftfremstilling p(cid:229) grund af overskridelsen af den fastlagte forarbejdningst(cid:230)rskel p(cid:229) 1. 189. 000 tons, som Kommissionen vedtog for perioden 1999-2000, forventes at fłre til yderligere nedgang i producenternes indkomster, idet de vedtagne priser ikke d(cid:230)kker produktionsomkostningerne, og den handelspris, der figurerer i de kontrakter, der er underskrevet med industrierne, desuden er yderst lav. Eftersom den t(cid:230)rskel p(cid:229) 1. 189. 000 tons, der er blevet fastsat for iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af sanktioner i forbindelse med appelsinproduktionen, blev beregnet p(cid:229) grundlag af de (cid:229)r, hvor der som fłlge af forskellige omst(cid:230)ndigheder blev produceret overordentlig sm(cid:229) m(cid:230)ngder, overhovedet ikke svarer til det faktiske produktionsniveau, hvilket ogs(cid:229) Europa-Parlamentet inds(cid:229) p(cid:229) sit młde den 14. april 1999, hvor det foreslog, at t(cid:230)rsklen skulle fasts(cid:230)ttes til 1. 665. 000 tons, bedes Kommissionen besvare fłlgende: Agter Kommissionen at fasts(cid:230)tte et hłjere »loft« for appelsiner bestemt for forarbejdning med henblik p(cid:229) at begr(cid:230)nse sanktionerne og effektivt beskytte producenternes indkomster? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. februar 2000) Producenter af citrusfrugter skal hente deres indt(cid:230)gter fra salg af produktionen s(cid:229)vel p(cid:229) markedet for friske frugter samt p(cid:229) markedet til disse indt(cid:230)gter. for forarbejdede frugter. Forarbejdningsstłtten er et supplement Den t(cid:230)rskel, som R(cid:229)det har fastsat for appelsiner, blev udregnet p(cid:229) grundlag af de m(cid:230)ngder, som hidtil var blevet forarbejdet med EU-stłtte. Efter R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 2202/96 af 28. oktober 1996 om en stłtteordning for producenter af visse citrusfrugter (1) skal Kommissionen forel(cid:230)gge R(cid:229)det en rapport om anvendelsen af ordningen for forarbej- dede citrusfrugter samt eventuelt passende forslag. Det er i forbindelse med denne rapport, at Kommis- sionen undersłger t(cid:230)rsklen for appelsiner. (1) EFT L 297 af 21. 11. 1996. (2000/C 280 E/137) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2781/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Stłtteforanstaltninger til afs(cid:230)tning af appelsiner i Gr(cid:230)kenland (18. januar 2000) Den store forłgelse af appelsinproduktionen, som forventes i (cid:229)r i Gr(cid:230)kenland, forventes at medfłre yderligere problemer med afs(cid:230)tningen af dette produkt p(cid:229) markedet. De vanskeligheder, der er i forbindelse med eksporten til landene i Central- og (cid:216)steuropa p(cid:229) grund af de bureaukratiske og łkonomiske problemer i visse lande samt de łdelagte hovedf(cid:230)rdsels(cid:229)rer som fłlge af krigen i Jugoslavien, sk(cid:230)rper afs(cid:230)tningsproblemerne med det resultat, at producenternes indkomster risikerer at falde drastisk. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe (stłtte til d(cid:230)kning af transportomkostningerne, forłgelse af de m(cid:230)ngder, der g(cid:229)r til is(cid:230)r til Balkan m. m. ) med henblik p(cid:229) at lette afs(cid:230)tningen af produktionen? fłdevarehj(cid:230)lp, C 280 E/128 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. februar 2000) Kommissionen har for nylig udvidet de destinationer, for hvilke der kan ydes stłtte til eksporten af appelsiner, til at omfatte alle destinationer, dvs. bl. a. alle tredjelande, ifłlge Kommissionens forordning (EF) nr. 67/2000 af 12. januar 2000 om eksportrestitutioner for frugt og grłntsager (1). Denne foranstaltning forenkler i betydelig grad de administrative procedurer, der skal fłlges for at f(cid:229) restitutionen udbetalt. For citroners vedkommende er restitutionssatsen h(cid:230)vet fra 35 til 45 t som fłlge af de nuv(cid:230)rende vanskeligheder med at afs(cid:230)tte dette produkt til tredjelande. Kommissionen henviser i łvrigt det (cid:230)rede medlem til svarene p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-393/99 (2) og E-2327/99 (3). (1) (2) (3) EFT L 9 af 13. 1. 2000. EFT C 341 af 29. 11. 1999. EFT C 219 E af 1. 8. 2000, s. 147. (2000/C 280 E/138) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2787/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: EU-finansiering af den sardiske sprog- og kulturskole i Quartu S. Elena Den fłrste sardisk-sprogede skole p(cid:229) Sardinien, der er beliggende i Quartu S. Elena Kommune, st(cid:229)r i fare for at m(cid:229)tte lukke, fordi den endnu ikke har modtaget den forventede łkonomiske stłtte fra Sardiniens regionale myndigheder og EU, og der er s(cid:229)ledes fare for, at man m(cid:229) aflyse kurserne for skole(cid:229)ret 1999-2000, som der ellers allerede er indskrevet mange elever til. Quartu S. Elena, der głr en pionerind- sats for anvendelsen af sardisk i officielle sammenh(cid:230)nge (bl. a. i kommunens interne dokumenter), risikerer at m(cid:229)tte afbryde et kulturelt initiativ, der opn(cid:229)ede en us(cid:230)dvanlig succes i 1998 med 11 undervisnings- forlłb og n(cid:230)sten 300 deltagere. Skolens m(cid:229)ls(cid:230)tning var, at alle til sidst skulle kunne forst(cid:229), l(cid:230)se og skrive sardisk, et projekt, der kom i stand takket v(cid:230)re łkonomisk stłtte fra de regionale myndigheder i henhold til lov nr. 26, 20. 000 ECU fra EU og 50 mio. ITL fra kommunen. I alt 150 mio. ITL, der gjorde det muligt at l(cid:230)gge ud med gratis kurser for voksne og błrn. Nu er der ikke l(cid:230)ngere midler til at fors(cid:230)tte, og Quartu S. Elena Kommune har rettet en appel til EU og de regionale myndigheder om ikke at sk(cid:230)re i stłtten. Efter at have videresendt anmodningerne om stłtte til projektet »Deu fueddu su sardu« har kommunen indg(cid:229)et et samarbejde med en katalansk skole i Xania i regionen Valencia og med Korsikas universitet om forberedelse af et undervisningsforlłb, som allerede burde v(cid:230)re indledt. Quartu S. Elena har desuden deltaget i en international konkurrence, der har til form(cid:229)l at beskytte og fremme den rige europ(cid:230)iske kulturarv, der best(cid:229)r af en mosaik af mere end 50 sprogf(cid:230)lles- skaber. Finder Kommissionen det p(cid:229) baggrund af betydningen og alvoren i dette didaktiske og kulturelle projekt, der er helliget et regionalt mindretalssprog, der er officielt anerkendt af Det Europ(cid:230)iske Kontor for Mindre Udbredte Sprog, nłdvendigt omg(cid:229)ende at tr(cid:230)ffe foranstaltninger med henblik p(cid:229) finansiering af aktivite- terne p(cid:229) skolen for sardisk sprog og kultur i Quartu S. Elena, hvorved skolens lukning kan undg(cid:229)s? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (10. februar 2000) Undervisning i mindretalssprog og udbredelse af kendskabet til disse bidrager til at bevare EU(cid:146)s sproglige og kulturelle mangfoldighed. EU głr en indsats for at fremme oprindelige regionale sprog og mindretals- sprog i EU gennem foranstaltningen »Fremme og beskyttelse af regionale sprog og kulturer og af mindretallenes sprog og kulturer«, som finansieres over budgetkonto B3-1000


title: PERGUNTA ESCRITA E-2734/99 apresentada por Carlo Fatuzzo (PPE-DE) à Comissão. Legislação italiana discriminatória para os inválidos com mais de sessenta e cinco anos.

eurovoc_concepts:
Italy
age discrimination
competence of the Member States
disability insurance
infringement of EU law

text: C 280 E/118 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/124) PERGUNTA ESCRITA E-2732/99 apresentada por Luisa Morgantini (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo Objecto: NicarÆgua: corrup(cid:231)ªo e ajudas europeias (18 de Janeiro de 2000) Ap(cid:243)s a deten(cid:231)ªo do Presidente do Tribunal de Contas da NicarÆgua, Sr. Augustin Jarquin, que tinha denunciado avultados desvios de fundos por parte do actual Governo, tenciona a Uniªo Europeia proceder a uma reorienta(cid:231)ªo de emergŒncia da ajuda destinada (cid:224) NicarÆgua, nomeadamente atravØs das organiza- (cid:231)ıes nªo governamentais e das agŒncias internacionais, atØ que o Sr. Jarquin seja libertado, os mecanismos institucionais de controlo do poder executivo restaurados e os factos denunciados totalmente esclarecidos? Resposta dada por Christopher Patten em nome da Comissªo (1 de Fevereiro de 2000) Os actos de corrup(cid:231)ªo denunciados pelo Presidente do Tribunal de Contas da NicarÆgua nªo dizem especificamente respeito aos fundos da comunidade internacional. A Comissªo partilha, todavia, a preocupa(cid:231)ªo manifestada pelo Senhor Deputado no que diz respeito aos acontecimentos que conduziram (cid:224) deten(cid:231)ªo do Revisor Oficial de Contas da NicarÆgua. A Comissªo considera, com efeito, que institui(cid:231)ıes democrÆticas como o Gabinete de Auditoria de Contas constituem a base do Estado de Direito e do desenvolvimento em cada pa(cid:237)s e deveriam, por conseguinte, poder funcionar sem interferŒncia pol(cid:237)tica. Foi esta a razªo pela qual a Comissªo se associou plenamente ao pedido, introduzido em 18 de Novembro de 1999, pela Troika da Uniªo junto do Ministro dos Neg(cid:243)cios Estrangeiros da NicarÆgua a fim de salientar a inquieta(cid:231)ªo da Uniªo perante esta situa(cid:231)ªo. A Comissªo congratula-se pelo facto das considera(cid:231)ıes apresentadas pela Uniªo e por outros membros da comunidade internacional terem provavelmente contribu(cid:237)do para a liberta(cid:231)ªo do Senhor Jarquin, em 24 de Dezembro de 1999, devolvendo assim a esta institui(cid:231)ªo tªo importante toda a sua autoridade para garantir o controlo e a boa utiliza(cid:231)ªo dos fundos tanto da administra(cid:231)ªo pœblica da NicarÆgua como da comunidade internacional. Tendo em vista o controlo e a boa utiliza(cid:231)ªo dos fundos, a Comissªo aplica aos projectos importantes um sistema que se caracteriza pela presen(cid:231)a de peritos europeus no seio de uma unidade de gestªo que vela pela utiliza(cid:231)ªo correcta e transparente dos fundos comunitÆrios, em conformidade com o que foi acordado nas conven(cid:231)ıes de financiamento. AlØm disso, a Comissªo recorre igualmente a missıes de avalia(cid:231)ªo e de acompanhamento a fim de garantir o bom funcionamento dos projectos e a utiliza(cid:231)ªo correcta dos recursos financeiros. Por fim, a delega(cid:231)ªo da Comissªo presente em ManÆgua desempenha um papel fundamental no acompanhamento permitindo deste modo refor(cid:231)ar o controlo no local. (2000/C 280 E/125) PERGUNTA ESCRITA E-2734/99 apresentada por Carlo Fatuzzo (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Legisla(cid:231)ªo italiana discriminat(cid:243)ria para os invÆlidos com mais de sessenta e cinco anos Segundo o artigo 13o do Tratado de Amesterdªo, a Uniªo combate qualquer tipo de discrimina(cid:231)ªo em razªo da idade. Tem a Comissªo conhecimento de que a legisla(cid:231)ªo italiana (cid:129) artigo 19o da lei no 118, de 30 de Mar(cid:231)o de 1971, e posteriores modifica(cid:231)ıes (cid:129) prevŒ a concessªo de um subs(cid:237)dio econ(cid:243)mico vital(cid:237)cio a cidadªos deficientes profundos que apresentem um pedido nesse sentido antes de completarem 65 anos de idade, mas exclui desse subs(cid:237)dio aqueles que, paralelamente a todas as outras condi(cid:231)ıes exigidas, apresentem esse pedido ap(cid:243)s os 65 anos? AlØm disso, tem a Comissªo conhecimento de que, deste modo, os idosos italianos, com as mesmas condi(cid:231)ıes de invalidez exigidas pela lei, sªo discriminados em razªo da idade que tŒm na altura da apresenta(cid:231)ªo do pedido de subs(cid:237)dio, facto que condiciona para sempre o futuro recebimento ou nªo desse subs(cid:237)dio? Finalmente, tenciona a Comissªo convidar a ItÆlia a revogar urgentemente essa lei? 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/119 Resposta dada por Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (1 de Mar(cid:231)o de 2000) Nªo existe uma base jur(cid:237)dica que permita (cid:224) Comissªo instar os Estados-membros a revogar essa medida. A organiza(cid:231)ªo dos regimes de protec(cid:231)ªo social Ø da competŒncia dos Estados-membros, desde que determi- nados princ(cid:237)pios fundamentais do direito comunitÆrio sejam respeitados. Todavia, a legisla(cid:231)ªo comunitÆria nªo estabelece qualquer direito de igualdade de tratamento entre grupos etÆrios diferentes. Em 25 de Novembro de 1999, a Comissªo adoptou um pacote de duas propostas legislativas e um programa de luta contra a discrimina(cid:231)ªo na Comunidade, fundado no artigo 13o (ex-artigo 6o-A) do Tratado CE (1). Previamente (cid:224) sua entrada em vigor, estas propostas estªo sujeitas a aprova(cid:231)ªo pelo Conselho. Uma destas iniciativas Ø uma directiva horizontal relativa (cid:224) luta contra a discrimina(cid:231)ªo em razªo da deficiŒncia ou da idade. Nªo obstante, o (cid:226)mbito de aplica(cid:231)ªo da proposta Ø limitado ao dom(cid:237)nio do emprego e da ocupa(cid:231)ªo, pelo que nªo contempla as presta(cid:231)ıes de protec(cid:231)ªo social. (1) COM(1999) 564 final. (2000/C 280 E/126) PERGUNTA ESCRITA E-2736/99 apresentada por Carlo Fatuzzo (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Pensªo de sobrevivŒncia da viœva Bolzoni Maria Luisa aguardada hÆ 16 anos Tem a Comissªo conhecimento de que alguns Estados-membros da Uniªo pagam as pensıes aos idosos com enormes atrasos? Tenciona a Comissªo intervir junto do INPS, organismo responsÆvel pelo pagamento das pensıes em ItÆlia, para que a viœva Bolzoni Maria Luisa, nascida em 3 de Novembro de 1928, em Scandolara Ravara, e residente em BØrgamo, via Bonomelli 15, receba finalmente o aumento de pensªo solicitado em 26 de Novembro de 1994, nos termos do artigo 6o da Lei no 638/1983 a que tem direito, segundo a legisla(cid:231)ªo italiana, a partir de Outubro de 1983, nomeadamente tendo em considera(cid:231)ªo que aguarda pacientemente, hÆ 16 anos, esse aumento da pensªo de sobrevivŒncia a que tem direito como viœva da categoria SO-96000064? Pode a Comissªo indicar quantos anos ainda terÆ de aguardar a reformada italiana de setenta e um anos? Resposta dada por Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (7 de Fevereiro de 2000) A Comissªo nªo pode intervir no problema levantado pelo senhor deputado, dado que se trata de uma questªo puramente interna, alheia (cid:224) competŒncia comunitÆria. Com efeito, no que diz respeito (cid:224) protec(cid:231)ªo social, as œnicas normas comunitÆrias vinculativas sªo os regulamentos sobre a seguran(cid:231)a social dos trabalhadores migrantes e as directivas relativas (cid:224) igualdade de tratamento entre homens e mulheres nos regimes de seguran(cid:231)a social. A organiza(cid:231)ªo e o funcionamento de uma pensªo de velhice ou de reforma, assim como os critØrios de elegibilidade ou o momento de atribui(cid:231)ªo das vÆrias presta(cid:231)ıes, sªo matØrias que dependem unicamente da competŒncia das autoridades nacionais desde que se respeitem as normas comunitÆrias acima indicadas


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2773/99 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) ja Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Euroopan komission henkilöstöön ja yksiköihin liittyvät asiat.

eurovoc_concepts:
European Commission
administration of the Institutions
operation of the Institutions
personnel administration

text: 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/203 (2000/C 225 E/230) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2772/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (7. tammikuuta 2000) Aihe: BSE:n saastuttamien j(cid:228)tteiden sivutuotteiden vienti kaatopaikalle Olen saanut tietooni, ett(cid:228) el(cid:228)inj(cid:228)tedirektiivin 90/667 (1) tarkistamisehdotuksessa saatetaan sallia BSE:n saastuttamien el(cid:228)inj(cid:228)tteiden sivutuotteiden vienti kaatopaikoille Irlannissa. Salliiko EU:n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ja jos se sallii, mitk(cid:228) tutkimukset osoittavat kaatopaikalle viennin olevan t(cid:228)m(cid:228)n kaatopaikalle viennin, vaaratonta? Onko olemassa erityist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)st(cid:228), joka koskee BSE:n saastuttaman j(cid:228)tteen k(cid:228)sittely(cid:228) (kuten sellaista, joka luokittelee mainitut j(cid:228)tteet vaarallisiksi aineiksi)? (1) EYVL L 363, 27. 12. 1990, s. 51. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 2000) Riskiaineksen k(cid:228)yt(cid:246)n kielt(cid:228)misest(cid:228) tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden vuoksi 30. hein(cid:228)kuuta 1997 tehdyss(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 97/534/EY (1) ja tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden epidemiologisesta valvonnasta ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 94/474/EY muuttamisesta 23. huhtikuuta 1998 tehdyss(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 97/272/EY (2) sallitaan yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) poiketen erikseen m(cid:228)(cid:228)riteltyjen riskima- teriaalien ja TSE:hen kuolleiden el(cid:228)inten hautaaminen maahan ilman, ett(cid:228) ne on ensin k(cid:228)sitelty el(cid:228)in- l(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) el(cid:228)inj(cid:228)tteen h(cid:228)vitt(cid:228)misess(cid:228), k(cid:228)sittelyss(cid:228) ja markkinoille saattamisessa sek(cid:228) taudinaiheut- ja kalaper(cid:228)isiss(cid:228) rehuissa sek(cid:228) direktiivin 90/425/ETY muuttamisesta tajien ehk(cid:228)isemisest(cid:228) el(cid:228)in- 27. marraskuuta 1990 annetun direktiivin 90/667/ETY 3 artiklan 2 kohdassa s(cid:228)(cid:228)dettyjen erityisedellytysten mukaisesti. Kyseisen artiklan mukaan j(cid:228)senvaltioiden viranomaiset voivat tarvittaessa p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)llainen el(cid:228)inj(cid:228)te on h(cid:228)vitett(cid:228)v(cid:228) maahan hautaamalla. El(cid:228)imist(cid:228) per(cid:228)isin olevaa jauhoa k(cid:228)sitelleen kansainv(cid:228)lisen tieteellisen konferenssin, komission vuonna 1997 k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228)n lihaluujauhoa koskevan julkisen osapuolten kuulemisen ja tieteellisen ohjauskomitean vastik(cid:228)(cid:228)n antamien uusien tieteellisten lausuntojen perusteella on nyt laadittu valmisteluasiakirjan muo- dossa uusi ehdotusluonnos, jossa luodaan uudet s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t el(cid:228)inj(cid:228)tteen h(cid:228)vitt(cid:228)miselle ja k(cid:228)sittelylle. T(cid:228)ss(cid:228) valmisteluasiakirjassa otetaan huomioon el(cid:228)inj(cid:228)tteen eri h(cid:228)vitt(cid:228)misvaihtoehdot mukaan lukien sellaisista el(cid:228)imist(cid:228) per(cid:228)isin oleva j(cid:228)te, joiden joko ep(cid:228)ill(cid:228)(cid:228)n sairastavan BSE:t(cid:228) tai joiden on vahvistettu sairastavan t(cid:228)t(cid:228) ja parlamentille kes(cid:228)kuuhun 2000 menness(cid:228). tautia. Kyseisen valmisteluasiakirjan pohjalta on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ehdotus neuvostolle toimittaa (1) (2) EYVL L 216, 8. 8. 1997, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 1999/881/EY, EYVL L 331, 23. 12. 1999. EYVL L 122, 24. 4. 1998. (2000/C 225 E/231) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2773/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christos Folias (PPE-DE) ja Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) komissiolle Aihe: Euroopan komission henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:246)n ja yksik(cid:246)ihin liittyv(cid:228)t asiat (18. tammikuuta 2000) Komission Ateenan edustustossa on nyt jo kuuden kuukauden ajan ollut t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n A5-virka. Huolimatta siit(cid:228), ett(cid:228) hakijoita on ollut lukuisia, yli kaksikymment(cid:228), ket(cid:228)(cid:228)n ei ole valittu virkaan. Katsottiinko kaikkien hakijoiden olevan sopimattomia tavalliseen A5-virkaan? Onko tapahtunut jotakin muuta, josta tavalliset kuolevaiset eiv(cid:228)t ole tietoisia? Miksi komissio ei ole viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ytt(cid:228)nyt t(cid:228)t(cid:228) avoimeksi ilmoitettua virkaa? C 225 E/204 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (14. helmikuuta 2000) Komission edustustossa Ateenassa oleva A-virka julkaistiin haettavaksi, mutta asian ratkaisu on j(cid:228)tetty edustustot odottamaan lehdist(cid:246)- ovat lokakuun 1999 alusta olleet t(cid:228)m(cid:228)n palvelun alaisia. Organisaatiouudistus on jo pitk(cid:228)ll(cid:228), ja virka julkaistaan uudelleen haettavaksi ja t(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n mahdollisimman pian. viestint(cid:228)palvelun organisaatiouudistuksen valmistumista, sill(cid:228) ja (2000/C 225 E/232) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2775/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle Aihe: Matkaoppaan ammatin tunnustaminen Kreikassa (18. tammikuuta 2000) Kreikassa ei ole t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) ollut matkaoppaan ammattiin liittyvien todistuksien my(cid:246)nt(cid:228)misj(cid:228)rjestel- m(cid:228)(cid:228), jossa m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)isiin ehdot, joiden perusteella matkaoppaalle voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) erityinen opaskortti. Asianomaiset tahot ja hallitus ovat k(cid:228)yneet viime aikoina keskustelua lakiluonnoksesta, jossa m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)isiin kyseisen ammatin tunnustamisperusteet. T(cid:228)m(cid:228)n vuoropuhelun helpottamiseksi pyyd(cid:228)n komissiolta vas- tauksia seuraaviin kysymyksiin: 1. Pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio oppaan ammatin harjoittamisesta todistavan erityisen opaskortin my(cid:246)nt(cid:228)misen kannalta riitt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) pelkk(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)nantajan todistusta, kun k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olisi my(cid:246)s sitovampia ammatin- harjoitusta koskevia todistuksia, kuten asianomaisen henkil(cid:246)n veroilmoitus tai tunnustetun ammatti- yhdistyksen alalla siihen menness(cid:228) toimineiden rekisteri? 2. Katsooko komissio, ett(cid:228) lakiluonnoksessa tulee ottaa huomioon direktiivin 75/368/ETY (1) 7 artiklassa mainitut ehdot, kuten alalla toimiminen kahden vuoden ajan? 3. Tulisiko ammatillisten tutkintotodistusten tunnustamisesta komission mielest(cid:228) vastata jokin valtion taho tai ammattiyhdistys, vai riitt(cid:228)isik(cid:246) pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n todistus, joka varmentaa asiaankuuluvan koulutuk- sen seuraamisen? (1) EYVL L 167, 30. 6. 1975, s. 22. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2000) Kes(cid:228)kuun 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1975 on annettu neuvoston direktiivi 75/368/ETY toimenpiteist(cid:228) sijoittautumisva- pauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan k(cid:228)ytt(cid:228)misen helpottamiseksi itsen(cid:228)isten ammatin- harjoittajien eri toiminnassa (ISIC-osastosta 01-85) ja erityisesti t(cid:228)llaista toimintaa koskevista siirtym(cid:228)toi- menpiteist(cid:228) (1). Vain matkaoppaan ammatti (engl. courier) kuuluu t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin soveltamisalaan. Turistioppaan ammatti (engl. tourist guide) ei kuulu siihen. Direktiivi, jonka soveltamisalaan turistioppaan ammatti kuuluu, on riippuen eri j(cid:228)senvaltioissa vaaditusta koulutuksen tasosta joko neuvoston direktiivi 89/48/ETY, joka on annettu 21. joulukuuta 1988, v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisest(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) (2) tai neu- voston direktiivi 92/51/ETY, joka on annettu 18. kes(cid:228)kuuta 1992, direktiivi(cid:228) 89/48/ETY t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisest(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) (3). Komissio vastaa arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)miin kysymyksiin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228), jotka olisi sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228) lakiluonnokseen matkaoppaan ammatin tunnustamisesta Kreikassa, seuraavasti. Aluksi on todettava, ett(cid:228) jokainen j(cid:228)senvaltio saa vapaasti s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228) tai olla s(cid:228)(cid:228)ntelem(cid:228)tt(cid:228) jotain ammattia omalla alueellaan. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset, joita sovelletaan tietyss(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa ammatillisen p(cid:228)tevyytens(cid:228) hankkinei- siin henkil(cid:246)ihin, kuuluvat kyseisen j(cid:228)senvaltion eiv(cid:228)tk(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeuden toimivaltaan. Direktiivi(cid:228) sovelle- taan n(cid:228)in ollen ainoastaan niihin yhteis(cid:246)n kansalaisiin, jotka ovat hankkineet ammatillisen p(cid:228)tevyytens(cid:228) jossain muussa j(cid:228)senvaltiossa kuin siin(cid:228), jossa he aikovat harjoittaa ammattiaan


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 109/2000 af 18. januar 2000 om ændring af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 13/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 1. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 109/2000 af 18. januar 2000 om ændring af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), 30. senest ændret ved forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), særlig artikel 13, stk. 2, fjerde afsnit, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 71/2000 (3); anvendelsen af de bestemmelser, der er nævnt i forord- ning (EF) nr. 71/2000 på de oplysninger, som Kommissionen for øjeblikket har kendskab til, fører til at ændre de for tiden gældende eksportrestitutioner i over- ensstemmelse med bilaget til nærværende forordning — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De i bilaget til forordning (EØF) nr. 1766/92 fastsatte eksport- restitutioner ved udførsel i uforarbejdet stand af de i artikel 1, litra a), b) og c), forordning (EF) nr. 71/2000 nævnte produkter ændres i overensstemmelse med bilaget til denne forordning for de angivne produkter. i Denne forordning træder i kraft den 19. januar 2000. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 18. januar 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 10 af 14. 1. 2000, s. 6. 19. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 13/11 BILAG til Kommissionens forordning af 18. januar 2000 om ændring af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug Produktkode Bestemmelse (1) Restitutionsbeløb Produktkode Bestemmelse (1) Restitutionsbeløb (EUR/t) (EUR/t) — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (1) Bestemmelserne er følgende: 01 Alle tredjelande. 02 Andre tredjelande. 03 Schweiz, Liechtenstein. — 0 — 27,50 0 57,50 0 — 21,00 0 — — — 31,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 49,00 45,75 42,25 39,00 36,50 — — 87,00 68,50 — 15,00 (2) 13,40 (2) — 15,00 (2) — (2) Når dette produkt indeholder presset groft mel, ydes der ingen restitution. NB: Zonerne er angivet i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 2145/92 (EFT L 214 af 30. 7. 1992, s. 20)


title: QUESTION ÉCRITE E-2802/99 posée par Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) à la Commission. Úbeda et Baeza, patrimoine de l'humanité.

eurovoc_concepts:
EU financing
EU policy
Spain
Unesco
heritage protection

text: C 280 E/134 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (3 fØvrier 2000) M. LØonard Peltier purge une peine de longue durØe au pØnitencier fØdØral de Ford Levenworth, au Kansas. Citoyen amØricain, il a ØtØ extradØ du Canada aprŁs son arrestation en 1976 pour le meurtre de deux agents fØdØraux; il entre pratiquement dans sa vingt-quatriŁme annØe de dØtention. Il souffre actuellement des complications d(cid:146)une intervention chirurgicale maxillo-faciale subie en 1996 qui lui crØe de graves problŁmes (cid:224) la m(cid:226)choire. En fØvrier 1999, les autoritØs amØricaines ont informØ la Commission que M. Peltier recevait des soins mØdicaux normaux. M. Peltier ne possŁde pas la nationalitØ de l(cid:146)un des (cid:201)tats membres et pour cette raison, la Convention de Vienne sur les relations consulaires ne s(cid:146)applique pas. Le traitement rØservØ aux prisonniers dans les pays tiers varie en fonction de leur situation Øconomique, de leur systŁme juridique et de leurs rŁgles et pratiques administratives. Les rŁgles juridiques internationales instaurent des normes minimales qui prØvoient notamment qu(cid:146)aucune personne ne peut se voir infliger de peines ou de traitements cruels, inhumains ou dØgradants. Bien que certains (cid:201)tats membres soient intervenus individuellement en faveur de M. Peltier, il n(cid:146)existe pas de politique communautaire en la matiŁre. La Commission n(cid:146)a qu(cid:146)une compØtence limitØe pour intervenir dans ces cas. (2000/C 280 E/145) QUESTION (cid:201)CRITE E-2802/99 posØe par Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: (cid:218)beda et Baeza, patrimoine de l(cid:146)humanitØ (18 janvier 2000) Cela fait dØsormais dix annØes que les villes espagnoles de (cid:218)beda et Baeza, fleurons de la Renaissance dans le sud de l(cid:146)Espagne, ont entamØ une croisade en vue de la dØclaration par l(cid:146)Unesco de leur ensemble architectural patrimoine de l(cid:146)humanitØ. Si elle aboutissait, cette dØmarche ferait rentrer dans les caisses municipales d(cid:146)importants moyens financiers destinØs (cid:224) la conservation et (cid:224) la promotion touristique des trØsors architecturaux de ces deux municipa- litØs. La Commission peut-elle indiquer quelle a ØtØ son action en faveur de la conservation de joyaux aussi importants de la Renaissance et de quelle maniŁre elle peut peser sur la dØclaration susmentionnØe de la part de l(cid:146)Unesco, laquelle garantirait les revenus nØcessaires pour prØserver un ensemble aussi vaste de monuments remarquables, tels que ceux que recŁlent les deux villes espagnoles de (cid:218)beda et Baeza? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (21 fØvrier 2000) En ce qui concerne le secteur culturel, la Commission dØsire informer l(cid:146)Honorable Parlementaire du fait que les deux villes de Ubeda et Baeza, n(cid:146)ayant jamais soumis un projet dans le cadre d(cid:146)aucun programme communautaire, elles n(cid:146)ont, en consØquence, re(cid:231)u aucun soutien financier. En effet, la Commission peut octroyer un soutien (cid:224) des initiatives culturelles seulement dans le cadre et selon les critŁres de ses programmes existants. (cid:192) ce propos, la Commission dØsire attirer l(cid:146)attention de l(cid:146)Honorable Parlementaire sur le fait que, dans le courant du mois de fØvrier 2000, un appel (cid:224) proposition relatif au premier programme cadre «Culture 2000» sera lancØ. Il sera donc loisible aux opØrateurs culturels, afin d(cid:146)obtenir un Øventuel soutien financier, de prØsenter des projets suivant les conditions et les critŁres du dit programme. La Commission tient (cid:224) rappeler que la dØsignation des sites «patrimoine de l(cid:146)humanitØ» est du ressort exclusif du United Nations educational, scientific and cultural organization (Unesco)


title: PREGUNTA ESCRITA E-2855/99 de Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) a la Comisión. Prácticas autorizadas en virtud de la nueva ley en materia de alimentación animal.

eurovoc_concepts:
animal nutrition
competence of the Member States
national implementing measure
zoo

text: C 303 E/120 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/120) PREGUNTA ESCRITA E-2855/99 de Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: PrÆcticas autorizadas en virtud de la nueva ley en materia de alimentaci(cid:243)n animal El carÆcter mÆs estricto que ha adquirido la ley en Suecia de conformidad con la directiva de la UE ha llevado a prohibir que los parques zool(cid:243)gicos utilicen como alimento para los animales carne que no haya sido sometida a un control veterinario. Por consiguiente, no se pueden servir ratones y gallinas a los animales de los zool(cid:243)gicos. En su lugar, los animales carn(cid:237)voros recibirÆn œnicamente trozos de carne sometidos a controles veterinarios procedentes de fÆbricas de piensos reconocidas, aunque se ha previsto una excepci(cid:243)n para las serpientes. No obstante, los bœhos reales y otros rapaces nocturnos enfermos tratados en los parques zool(cid:243)gicos tambiØn necesitan comer animales enteros con piel y todo, lo que es necesario para su digesti(cid:243)n. No obstante, esto estÆ prohibido de conformidad con la ley sueca y la directiva de la UE en la que se basa. ¿Comparte la Comisi(cid:243)n esta opini(cid:243)n? Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (9 de febrero de 2000) Con arreglo a la Directiva 1999/22/CE del Consejo, de 29 de marzo de 1999, relativa al mantenimiento de animales salvajes en parques zool(cid:243)gicos (1), los Estados miembros tienen la obligaci(cid:243)n de garantizar que todos los zool(cid:243)gicos mantienen un nivel elevado en la cr(cid:237)a de animales, con un programa avanzado de nutrici(cid:243)n para los animales que albergan. Sin embargo, dicha Directiva no especifica medidas detalladas en materia de alimentaci(cid:243)n, correspondiendo a los Estados miembros determinarlas. (1) DO L 94 de 9. 4. 1999. (2000/C 303 E/121) PREGUNTA ESCRITA E-2858/99 de Roberta Angelilli (UEN) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Aplicaci(cid:243)n incompleta de las directivas relativas a la evaluaci(cid:243)n del impacto ambiental en la Regi(cid:243)n Lacio Con referencia a las anteriores preguntas de la misma autora relativas a la evaluaci(cid:243)n del impacto ambiental y la Directiva 85/337/CEE (1) y sus modificaciones, ¿podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n hacer saber si dichos actos han sido transpuestos de manera efectiva y completa, en particular despuØs de que el Gobierno italiano delegara en las regiones, concretamente en el caso de la Regi(cid:243)n Lacio, o si, por el contrario, ha habido imprecisiones o no se han incorporado (cid:237)ntegramente parte de los mismos? En particular, el aparcamiento situado en la calle Sacchi de Roma, mencionado en la pregunta E-2084/ 99 (2), ha provocado un conflicto de competencias entre el Municipio de Roma, que ha expedido el correspondiente permiso sin evaluaci(cid:243)n del impacto ambiental, y la Regi(cid:243)n Lacio que la hab(cid:237)a solicitado. (1) DO L 175 de 5. 7. 1985, p. 40. (2) DO C 219 de 1. 8. 2000, p. 87. Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (23 de febrero de 2000) Por lo que se refiere a la incorporaci(cid:243)n al ordenamiento jur(cid:237)dico de Italia, y en particular al de la Regi(cid:243)n del Lacio, de la Directiva 85/337/CEE, de 27 de junio de 1985, relativa a la evaluaci(cid:243)n de las repercusiones de determinados proyectos pœblicos y privados sobre el medio ambiente, se ruega a Su Seæor(cid:237)a se remita a la respuesta a su pregunta escrita E-2084/99. Actualmente se estÆ comprobando la conformidad de la


title: QUESTION ÉCRITE E-2814/99 posée par Theodorus Bouwman (Verts/ALE) et Alexander de Roo (Verts/ALE) à la Commission. Ijzeren Rijn ‐ des trains à travers les espaces naturels néerlandais?.

eurovoc_concepts:
Netherlands
biotope
carriage of goods
environmental impact
environmental protection
protected area
rail network
rail transport

text: 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/55 (2000/C 330 E/059) QUESTION (cid:201)CRITE E-2814/99 posØe par Theodorus Bouwman (Verts/ALE) et Alexander de Roo (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: «Ijzeren Rijn» (cid:129) des trains (cid:224) travers les espaces naturels nØerlandais? La Commission sait-elle que la ministre des transports nØerlandaise, Tineke Netelenbos, compte autoriser la circulation de trains de marchandises sur le tracØ de l(cid:146)«Ijzeren Rijn», de maniŁre permanente (cid:224) travers les habitats de Weerterbergen et de Budelerbergen (prŁs de Weert et de Budel) et de maniŁre temporaire (cid:224) travers l(cid:146)habitat de Meinweg (cid:224) Roermond? Ces informations figurent dans l(cid:146)Eindhovens Dagblad et De Limburger (numØros du 11. 12. 99). La Commission est-elle prŒte (cid:224) demander des explications au gouvernement nØerlandais quant (cid:224) son intention de transgresser la lØgislation europØenne sur la protection de la nature et la directive sur les habitats (cid:224) Weerterbergen et (cid:224) Budelerbergen, dans la rØgion de Meinweg? Dans l(cid:146)affirmative, quand et par quels moyens? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (14 fØvrier 2000) La Commission n(cid:146)a pas connaissance d(cid:146)une quelconque dØcision des autoritØs nØerlandaises d(cid:146)autoriser la reprise du trafic sur l(cid:146)actuel tracØ de l(cid:146)«Ijzeren Rijn», qui traverse les sites de Weerterbergen, Budelerbergen et Meinweg. Elle n(cid:146)a pas trouvØ d(cid:146)articles (cid:224) ce sujet dans les journaux que les Honorables Parlementaires ont mentionnØs. Selon les informations que la Commission a re(cid:231)ues (cid:224) ce jour, (cid:224) savoir les dØclarations du les autoritØs nØerlandaises effectueront une Øvaluation des incidences sur Premier Ministre nØerlandais, l(cid:146)environnement et procØderont (cid:224) l(cid:146)Øvaluation prØvue (cid:224) l(cid:146)article 6, paragraphe 3, de la directive 92/43/CEE du Conseil, du 21 mai 1992, concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages (1) avant de prendre une dØcision en ce qui concerne la remise en service de la ligne de tripartite, auquel participent des l(cid:146)«Ijzeren Rijn». De plus, elles ont constituØ un groupe de travail reprØsentants des gouvernements belges et allemands, en vue d(cid:146)Øtudier l(cid:146)Øventuel rØamØnagement de cette ligne. La Commission croit savoir que ce groupe de travail envisage maintenant de commanditer de nouvelles Øtudes techniques relatives (cid:224) cette ligne, qui pourraient Œtre financØes dans le cadre des RØseaux transeuropØens (RTE). Le projet relatif au rØamØnagement de la ligne de l(cid:146)«Ijzeren Rijn» a dØj(cid:224) fait l(cid:146)objet d(cid:146)une dotation financiŁre d(cid:146)un million d(cid:146)euros au titre des RTE. La Commission tient Øgalement (cid:224) renvoyer les Honorables Parlementaires (cid:224) la rØponse qu(cid:146)elle a donnØe (cid:224) la question Øcrite P-1875/99 (2), de M. De Roo, dans laquelle elle a dØclarØ qu(cid:146)elle demanderait aux autoritØs nØerlandaises de lui fournir de plus amples renseignements au sujet de la rØouverture de cette ligne et de ses consØquences dans le cadre des directives pertinentes, et qu(cid:146)elle ne prendrait, pour l(cid:146)instant, aucune autre mesure, Øtant donnØ que rien n(cid:146)indique, (cid:224) ce jour, qu(cid:146)une quelconque directive ait ØtØ violØe. Compte tenu de la teneur des Øchanges qu(cid:146)elle a eus avec les autoritØs nØerlandaises par la suite, la Commission n(cid:146)a aucune raison de revenir sur la position qu(cid:146)elle a adoptØe prØcØdemment. (1) (2) JO L 206 du 22. 7. 1992. JO C 170 E du 26. 6. 2000, p. 113. (2000/C 330 E/060) QUESTION (cid:201)CRITE P-2816/99 posØe par Roy Perry (PPE-DE) (cid:224) la Commission (7 janvier 2000) Objet: Interreg et rØgions frontaliŁres maritimes En incluant certaines rØgions frontaliŁres maritimes dans l(cid:146)annexe des orientations Interreg, la Commission a admis qu(cid:146)il n(cid:146)Øtait pas sans intØrŒt d(cid:146)aider les rØgions frontaliŁres maritimes (cid:224) coopØrer Øtroitement dans la filiŁre A, ce qui n(cid:146)empŒche qu(cid:146)elle ne reconna(cid:238)t pas, dans la mesure oø la liste des rØgions Øligibles ne comprend actuellement que les rØgions ayant bØnØficiØ de crØdits Interreg A au cours de la derniŁre pØriode de programmation, que d(cid:146)autres rØgions frontaliŁres maritimes peuvent invoquer des raisons valables d(cid:146)Œtre intØgrØes dans l(cid:146)initiative Interreg IIIA


title: QUESTION ÉCRITE E-2838/99 posée par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) à la Commission. Variabilité saisonnière et fluctuations régionales dans les analyses relatives aux changements climatiques.

text: C 303 E/118 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 la sØcuritØ de La Commission partage les prØoccupations de l(cid:146)Honorable Parlementaire concernant l(cid:146)approvisionnement ØnergØtique, et estime que la meilleure fa(cid:231)on de garantir cette sØcuritØ est d(cid:146)encoura- ger les (cid:201)tats membres (cid:224) prØserver la diversification des sources ØnergØtiques. La Commission a donc l(cid:146)intention de produire un document de consultation gØnØrale concernant une stratØgie globale pour assurer la sØcuritØ future des approvisionnements ØnergØtiques. L(cid:146)objectif est d(cid:146)analyser les tendances en ce qui concerne la dØpendance vis-(cid:224)-vis des importations pour toutes les sources d(cid:146)Ønergie, y compris le charbon, dans le contexte du changement climatique et de l(cid:146)Ølargissement de la CommunautØ. La Commission prØvoit de lancer cette consultation avant la fin de cette annØe. (1) European Union Energy Outlook to 2020 (perspectives ØnergØtiques de l(cid:146)Union europØenne (cid:224) l(cid:146)horizon 2020) et Economic Foundations for Energy Policy (fondements Øconomiques de la politique ØnergØtique). (cid:201)ditions spØciales de la revue «Energy in Europe» de la DG (cid:201)nergie et Transports. OPOCE (cid:129) ISBN 92-828-7533. (2000/C 303 E/116) QUESTION (cid:201)CRITE E-2835/99 posØe par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Domaines du cinquiŁme programme cadre pouvant donner lieu (cid:224) des appels (cid:224) propositions en vue de travaux de recherche La Commission limite-t-elle d(cid:146)annØe en annØe le nombre des domaines du cinquiŁme programme cadre pouvant donner lieu (cid:224) des appels (cid:224) propositions en vue de travaux de recherche? Si oui, pour quels motifs? Par exemple, procŁde-t-elle ainsi par commoditØ administrative ou en raison d(cid:146)un manque de ressources, ou bien parce qu(cid:146)elle estime que les projets de recherche financØs par l(cid:146)Union europØenne permettent dØj(cid:224) d(cid:146)assurer une comprØhension approfondie de tous les aspects des changements climatiques? RØponse donnØe par M. Busquin au nom de la Commission (11 fØvrier 2000) Les domaines du cinquiŁme programme-cadre pouvant donner lieu (cid:224) des appels (cid:224) propositions font l(cid:146)objet de discussions avec le groupe consultatif d(cid:146)experts et le comitØ de gestion du programme compte tenu du le sous-thŁme budget disponible et de la pertinence des thŁmes sur le plan politique. Par exemple, «AttØnuation et adaptation aux changements planØtaires» a ØtØ repris dans l(cid:146)appel (cid:224) propositions actuel afin de ne pas perdre de temps dans le processus post-Kyoto. (2000/C 303 E/117) QUESTION (cid:201)CRITE E-2838/99 posØe par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: VariabilitØ saisonniŁre et fluctuations rØgionales dans les analyses relatives aux changements climatiques Quelle analyse la Commission a-t-elle faite (cid:129) ou quels projets de recherche ont-ils ØtØ soutenus (cid:129) en ce qui concerne la variabilitØ saisonniŁre et les fluctuations rØgionales apparaissant dans les analyses relatives aux variations naturelles du climat ou aux changements climatiques? RØponse donnØe par M. Busquin au nom de la Commission (11 fØvrier 2000) Un certain nombre de projets en cours de rØalisation et de projets nouvellement financØs (Provost et Demeter, p. ex. ) traitent de la variabilitØ saisonniŁre et rØgionale du climat. Certains projets rØalisØs au titre du QuatriŁme programme-cadre ont permis d(cid:146)acquØrir une capacitØ prØvisionnelle exceptionnelle et de prØvoir pour la premiŁre fois la survenue d(cid:146)El Nino et son impact sur l(cid:146)Europe