title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Bozza di progetto di comunicazione agli Stati membri che stabilisce gli orientamenti relativi ai programmi di iniziativa comunitaria (PIC) per i quali gli Stati membri sono invitati a presentare proposte di contributo nel quadro dell'iniziativa Equal»

eurovoc_concepts:
EU aid
EU initiative
EU programme
aid system
cooperation policy
employment policy

formats: html pdf print

text: C 75/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 15. 3. 2000 Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Bozza di progetto di comunicazione agli Stati membri che stabilisce gli orientamenti relativi ai programmi di iniziativa comunitaria (PIC) per i quali gli Stati membri sono invitati a presentare proposte di contributo nel quadro dell’iniziativa Equal» (2000/C 75/07) La Commissione, in data 19 ottobre 1999, ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 262 del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito al progetto di comunicazione di cui sopra. La Sezione «Occupazione, affari sociali, cittadinanza», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha adottato all’unanimità il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Sharma, in data 11 gennaio 2000. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 26 gennaio 2000, nel corso della 369a sessione plenaria, con 122 voti favorevoli, nessun voto contrario e 5 astensioni, il seguente parere. 1. Base giuridica, contenuto e campo d’azione della proposta 1. 1. La base giuridica per definire gli orientamenti relativi ai programmi di iniziativa comunitaria (PIC) deriva dal Trattato di Amsterdam, nel quale è stato inserito un nuovo titolo sull’occupazione, e che prevede una nuova strategia coordinata per l’occupazione in tutti gli Stati membri. Gli orientamenti sull’occupazione, basati sui quattro pilastri (occupabilità, imprenditorialità, adattabilità e pari opportunità), una volta recepiti nei piani d’azione nazionali per l’occupazione (PAN) costituiscono il quadro per il sostegno finanziario a livello UE. L’obiettivo di questa iniziativa comunitaria, denominata Equal, è quello di promuovere nuovi mezzi per combattere tutte le forme di discriminazione e disparità sul mercato del lavoro. Questo nuovo approccio è una diretta conseguenza dell’artico- lo 13 del Trattato di Amsterdam, che per la prima volta fornisce una base giuridica per combattere la discriminazione fondata sul sesso, la razza o l’origine etnica, la religione o le convinzioni personali, l’età o le tendenze sessuali, e dell’artico- lo 137 a favore dell’inclusione sociale. Equal terrà inoltre debito conto dell’integrazione dei richiedenti asilo sotto il profilo sociale e della formazione. L’obiettivo della strategia europea per l’occupazione 1. 2. (SEO) è quello di realizzare un significativo aumento del tasso di occupazione in Europa su base durevole. Cio` puo` essere conseguito sviluppando le competenze e l’occupabilità di quanti si trovano attualmente esclusi dal mercato del lavoro, e tenendo conto dei bisogni di quanti sono già attivi nel mondo del lavoro, ma in settori vulnerabili, in modo tale da aggiornare e rinnovare le loro competenze. La comunicazione della Commissione sottolinea inoltre la necessità di ampliare la capacità imprenditoriale e di garantire un’eguale presenza di uomini e donne sul mercato del lavoro. Si deve agire per eliminare le sperequazioni, la discriminazione e l’esclusione che colpiscono sia i disoccupati che gli occupati. 2. Osservazioni di carattere generale 2. 1. Il Comitato accoglie con favore l’impegno teso ad integrare Equal nella strategia europea per l’occupazione, e concorda sul fatto che un’azione innovativa in un contesto internazionale possa offrire molti vantaggi. 2. 2. Il Comitato condivide il rilievo dato al coinvolgimento degli enti locali e regionali e la maggiore importanza attribuita al ruolo del mondo imprenditoriale (punto 6 del programma). Benché le precedenti azioni comunitarie abbiano già visto la partecipazione delle imprese, è necessario che esse vengano promosse da campagne di informazione e di sensibilizzazione per sottolineare il valore aggiunto ed i vantaggi legati al coinvolgimento delle società. Le imprese sono spesso demoti- vate, dato l’investimento in termini di tempo che comporta la burocrazia legata a tali iniziative. Non si deve tuttavia trascura- re l’importanza del coinvolgimento delle ONG e delle parti sociali nei progetti e nel programma. Il potenziale di integrazio- ne di Equal sarà enorme, e, per quanto gli enti locali e regionali rappresentino un fattore importante, anche gli altri settori avranno molti vantaggi da offrire, cosa che non va sottovalu- tata. 2. 3. Si accoglie con favore la transizione verso progetti di tipo più strategico (punto 6), ben consolidati sia nel rispettivo quadro strategico che nel contesto locale/regionale. Si dovreb- be tuttavia mantenere la possibilità di appoggiare progetti mirati e su scala più ridotta, e si dovrebbero fare degli sforzi per integrare imprese di tutte le dimensioni, comprese le PMI, che costituiscono il motore dello sviluppo locale. Contraria- mente ai progetti su grande scala, i progetti di piccole dimensioni possono fornire informazioni preziose, ma posso- no talvolta restare bloccati da dettagli di tipo organizzativo. 2. 4. Il Comitato appoggia le iniziative destinate a garantire che Equal venga pienamente incorporato negli altri programmi UE (punto 8) nel campo dell’occupazione e in altri settori, e vorrebbe che questo stesso principio venisse esteso all’integra- zione di Equal anche nelle politiche nazionali e regionali. 2. 5. Nell’attuazione di Equal occorre garantire una debita presa in considerazione dell’uguaglianza tra i sessi (punto 9), e che altri aspetti relativi all’uguaglianza (origine etnica, età, handicap, ecc. ) vengano trattati come questioni «orizzontali». Potrebbero essere esaminati alcuni temi che sollevano questio- ni discriminanti specifiche (nello stesso modo in cui il sesso viene considerata una tematica sia specifica che orizzontale), soprattutto in relazione agli handicap. La problematica degli 15. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 75/17 handicap ha tratto grandi benefici dal programma Horizon, ma rischia di diventare marginale se viene trattata solo in modo orizzontale. 3. Osservazioni specifiche e raccomandazioni 2. 6. Il Comitato è consapevole del fatto che le tematiche menzionate sono solo indicative (punto 9). Tuttavia, quelle attualmente proposte non coprono tutte le aree interessate e, in particolare, non riflettono in maniera adeguata gli argomenti attualmente interessati da Adapt. I temi definitivi dovrebbero essere maggiormente dettagliati, con spiegazioni più precise di cio` che si intende; le definizioni vaghe dei programmi prece- denti hanno infatti creato confusione ed inefficienza. La prassi della revisione periodica dei settori tematici 2. 7. (punto 11) dovrebbe essere concepita in modo tale da poter essere integrata senza difficoltà nell’attuazione del programma, senza creare ritardi o confusione. 2. 8. I modelli di «partnership di sviluppo» (punto 12) devono essere realizzabili in tutti gli Stati membri. Di fonda- mentale importanza è l’aspetto strategico, nonché l’integrazio- ne dei loro piani in altri programmi e politiche: cio` richiederà un approccio più sofisticato ai messaggi trasmessi ai potenziali candidati, nonché al processo di selezione stesso. Occorrerà inoltre un’informazione completa sulle priorità locali/regiona- li/nazionali, che costituirà un’ulteriore esigenza per l’assistenza tecnica a livello di Stati membri. 2. 9. Il Comitato ha preso atto dell’azione congiunta del 29 aprile 1999, con cui il Consiglio ha riconosciuto l’opportu- nità di aiutare i richiedenti asilo destinati ad essere rimpatriati per mezzo di istruzione e formazione, in modo da offrire loro competenze utili nei rispettivi paesi d’origine (1). La Commissione dovrebbe incoraggiare gli Stati membri a far sı` che nelle partnership di sviluppo (PS) di Equal si includa un’azione nei confronti dei richiedenti asilo. 2. 10. Il Comitato appoggia le partnership con i paesi Phare, Tacis e Meda (punto 17). Le norme ed i regolamenti che disciplinano i rapporti tra le PS di Equal e altre fuori dall’Europa devono essere riviste e chiarite, per garantire che tutte le parti sappiano chiaramente cosa aspettarsi e quali siano le loro possibilità. Il numero minimo di partner dovrebbe essere ridotto a uno, ed è importante che tutti gli Stati membri adottino la stessa politica nei confronti dei requisiti transnazio- nali. Cio` dovrebbe essere chiaramente comunicato a tutte le parti, cosa che non avviene con le attuali iniziative. (1) Azione comune del 26 aprile 1999 adottata dal Consiglio in base all’Articolo K. 3 del Trattato sull’Unione europea, relativa a progetti e misure di sostegno concreto per l’accoglienza e il rimpatrio volontario dei rifugiati, degli sfollati e dei richiedenti asilo, compresa l’assistenza di emergenza alle persone fuggite in seguito ai recenti avvenimenti nel Kossovo: GU L 114 del 1. 5. 1999, pag. 2; cfr. Articolo 5, lettera c. 3. 1. II. Azioni nell’ambito dei PIC di Equal M o d e l l i p e r i t i p i d i a z i o n e 3. 1. 1. L’attuazione del modello proposto, che prevede tre azioni distinte per lo sviluppo delle PS (punto 21), dovrebbe essere quanto più fluida possibile, eliminando al massimo la burocrazia ed evitando ritardi nella transizione da una fase all’altra. I s t i t u i r e p a r t n e r s h i p d i s v i l u p p o E` fondamentale che, nel corso della breve fase di 3. 1. 2. sviluppo (punto 25), siano disponibili informazioni sulla priorità della tematica, sulla situazione del mercato del lavoro ecc. , e che ai potenziali candidati siano resi noti in modo chiaro i requisiti esatti. Importanti saranno anche gli agganci con le precedenti iniziative: occorre pertanto un ulteriore lavoro di diffusione inteso a garantire che le informazioni siano disponibili. Si dovrebbero inoltre creare agganci con altri programmi, tuttavia non in particolare con Leonardo. Cio` dovrebbe implicare che ad essere selezionati siano, in maniera più o meno esplicita, soltanto i candidati che hanno già avuto esperienze con Adapt e Occupazione. O r i e n t a m e n t i p e r l a s e l e z i o n e i n v i s t a d e l - l ’ a t t u a z i o n e d e i P I C 3. 1. 3. I criteri elencati al punto 26 dovranno essere integrati con informazioni supplementari, soprattutto in relazione ad approccio mirato, valutazione, diffusione e mainstreaming. Questi elementi sono cosı` importanti per Equal che le partner- ship dovrebbero chiaramente dimostrare il proprio impegno fin dall’inizio. L ’ a c c o r d o d i p a r t n e r s h i p d i s v i l u p p o 3. 1. 4. L’accordo di partnership di sviluppo sarà un docu- mento fondamentale. Le partnership dovrebbero disporre di orientamenti globali sul contenuto, nonché su come dovrebbe essere gestito per tutta la durata della partnership. C o o p e r a z i o n e t r a n s n a z i o n a l e 3. 1. 5. Occorrerebbe incoraggiare la flessibilità nei vari tipi di partnership transnazionali. Alcune dovrebbero essere partnership complete, mentre altre dovrebbero seguire la stessa tematica per tutta la durata del progetto. Prima di attuare le partnership, sarebbe opportuno che gli Stati membri in cui già esistono partnership transnazionali condividessero le informa- zioni e, possibilmente, partecipassero ad un processo decisio- nale comune. 3. 1. 6. Tutti gli Stati membri dovrebbero avere lo stesso approccio alla cooperazione transnazionale, per far sı` che i partner non si trovino di fronte a politiche contraddittorie, cosa che ha provocato notevoli problemi negli attuali programmi Occupazione e Adapt. C 75/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 15. 3. 2000 N e c e s s i t à d i d i m o s t r a r e i l c o f i n a n z i a m e n t o 3. 2. III. Azioni a livello europeo 3. 1. 7. La dimostrazione del cofinanziamento disponibile (punto 33) dovrebbe essere rivista. Le norme attualmente in vigore in merito alla fonte di cofinanziamento ed i requisiti in materia di audit per dimostrarne l’esistenza (soprattutto nel caso delle PMI) stanno seriamente compromettendo il buon funzionamento di molti progetti e sono in chiaro contrasto con gli obiettivi delle iniziative comunitarie. A p p l i c a z i o n i d e l l e n o r m e F S E 3. 1. 8. Si dovrebbe prendere in considerazione l’opportunità di ridurre — attraverso la semplificazione delle procedure e del linguaggio — gli oneri amministrativi legati all’applicazione delle norme del FSE (essenzialmente studiate per progetti annuali), passando a progetti pluriennali. Oltre ad estendere il calendario del progetto, dovrebbe essere anche possibile prevedere fin dall’inizio lassi di tempo più lunghi. Le proroghe potrebbero non essere concesse fino a uno stadio avanzato del progetto, e potrebbero essere associate ad un forte sovraccarico amministrativo. Sarebbe interessante consentire, per alcuni progetti, una durata anche di 5-6 anni, in modo da poterne dimostrare i risultati su un lasso di tempo più prolungato. Cio` è fondamentale per esaminare gli effetti duraturi delle azioni pilota. Occorre valutare con attenzione le conseguenze di una mag- giore flessibilità nei regolamenti FSE (punto 36), nonché trasmettere ai promotori messaggi molto chiari (soprattutto in relazione all’ammissibilità). Dovrebbe essere preso in conside- razione l’impatto globale del FSE sulle iniziative, in quanto molte delle disposizioni che lo regolano non sono in linea con le azioni pilota transazionali e contrastano con lo spirito del programma ed il suo potenziale. D i f f u s i o n e d e l l e b u o n e p r a s s i e m a i n s t r e a - m i n g d e l l e a t t i v i t à 3. 1. 9. Il Comitato accoglie con favore la maggiore attenzio- ne prestata alla diffusione (punto 37) ed all’integrazione nei programmi UE e nazionali. Sarebbe opportuno, in particolare, incoraggiare i legami con la politica nazionale e, a tal fine, esaminare la possibilità di introdurre adeguate strutture operative e di monitoraggio. Il finanziamento di un’ulteriore diffusione e mainstreaming (punto 38) costituisce un’evoluzio- ne positiva, ma il processo decisionale ad esso legato dovrebbe essere più snello ed efficace. A s s i s t e n z a t e c n i c a 3. 1. 10. Una gestione efficace ed efficiente del programma non puo` prescindere dall’assistenza tecnica (punti 40-42). Il Comitato ritiene che questa dovrebbe essere finanziata al 100 % (come per l’ufficio di assistenza tecnica a livello UE). M e c c a n i s m i p e r d e t e r m i n a r e u n i m p a t t o a l i v e l l o U E 3. 2. 1. Il Comitato accoglie con favore la proposta di procedere ad una rassegna tematica a livello UE e di effettuare una valutazione periodica del valore aggiunto determinato da in relazione al PAN (Piano d’azione nazionale per Equal l’occupazione), ma ritiene superfluo creare nuovi fori di discussione, oltre a quelli già esistenti. Sarà importante prestare maggiore attenzione ai messaggi da trasmettere ed ai loro destinatari: questo contesto inviterebbe ad iniziare con lo strumento invece che con il messaggio. I ruoli e le responsabilità dell’ufficio di assistenza 3. 2. 2. tecnica (punto 47) dovrebbero essere chiaramente specificati e tempestivamente comunicati a tutte le altre parti. Sarebbe inoltre opportuno chiarire i suoi rapporti con l’assistenza tecnica degli Stati membri. 3. 3. IV. Preparazione del programma C o n t e n u t o p r o p o s t o p e r u n P I C 3. 3. 1. Il PIC dovrebbe includere, oltre agli elementi di cui al punto 49, una revisione dettagliata della relazione tra Equal e l’attuazione di altri programmi UE e nazionali, nonché delinea- re le misure da prendere per garantire che essi interagiscano armoniosamente. Gli Stati membri dovrebbero studiare le azioni da intraprendere per ridurre la sovrapposizione ed i conflitti di priorità, pervenendo cosı`, in fase di attuazione, alla massima sinergia. P i a n o f i n a n z i a r i o p r o p o s t o p e r u n P I C 3. 3. 2. Il piano finanziario proposto (punto 50) dovrebbe essere più semplice rispetto a quello attualmente usato, per evitare che il programma debba poi subire modifiche lunghe e controproducenti. Le percentuali di 3. 3. 3. intervento per le partnership di sviluppo dovrebbero essere riviste, e si dovrebbe prendere in considerazione l’opportunità di introdurre percentuali più elevate per progetti ad alto contenuto sperimentale. Un’alterna- tiva sarebbe quella di definire tassi variabili nel tempo, in modo che i progetti possano essere avviati con le risorse del FSE, per passare dopo ai livelli di cofinanziamento fissati. Cio` consentirebbe di verificare più accuratamente anche la sostenibilità, e quindi il potenziale di mainstreaming, delle operazioni del progetto. 3. 3. 4. Sarebbe opportuno rivedere le modalità di monito- raggio e valutazione (punto 51): esse dovrebbero garantire che i dati statistici propri del FSE vengano modificati per includere elementi che tengano conto dell’innovazione e delle azioni pilota. Si dovrebbe inoltre riservare alle partnership di sviluppo un monitoraggio molto più rigido quanto al tipo di valutazione che esse dovrebbero effettuare, con l’inclusione di alcuni elementi comuni per agevolare i raffronti. 15. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 75/19 3. 3. 5. Anche il processo di audit dovrebbe essere rivisto, ponendo l’accento fin dall’inizio sulla necessità di informazioni accurate e precise, e sull’uso di sistemi comuni, piuttosto che sull’approccio evolutivo «caso per caso» attualmente usato. C a l e n d a r i o p e r l a p r e s e n t a z i o n e e l ’ a p p r o - v a z i o n e d e i p i a n i P I C 3. 3. 6. Il calendario per la presentazione e l’approvazione dei piani PIC (punto 53), a tutti i livelli, dovrebbe essere rivisto alla luce dei probabili eventi, cosa della quale il programma deve tener conto. Gli attuali programmi troppo spesso hanno calendari fittizi, che, come tutte le parti sanno, non possono essere rispettati nella pratica. Cio` mette a repentaglio l’efficacia dei programmi e la loro reputazione. Bruxelles, 26 gennaio 2000. M o n i t o r a g g i o e v a l u t a z i o n e d e i p r o g r a m m i n a z i o n a l i Sarebbe opportuno rafforzare il ruolo dei comitati di 3. 3. 7. sorveglianza (punto 55) attraverso strutture che garantiscano una partecipazione di qualità e la creazione di relazioni efficaci con altri organismi importanti. Come detto sopra, 3. 3. 8. il monitoraggio a livello del programma (punto 56) dovrebbe essere rivisto e reso più adeguato alla natura innovativa e transnazionale del program- ma stesso, attraverso l’inclusione di indicatori di risultati e l’acquisizione di esperienze meno «tangibili», senza limitarsi all’enumerazione dei risultati «lordi». 3. 3. 9. Il calendario per la valutazione del programma (a livello nazionale e UE) dovrebbe garantire che le informazioni in tempo utile per influenzare la futura siano disponibili evoluzione e non pervengano troppo presto o con eccessivo ritardo. La Presidente del Comitato economico e sociale Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di regolamento del Parlamento europeo e del Consiglio che chiarisce il Regolamento del Consiglio (CE) n. 2223/96 in ordine ai principi di registrazione delle imposte e dei contributi sociali» (2000/C 75/08) Il Consiglio, in data 14 gennaio 2000, ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 262 del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla proposta di cui sopra. Il Comitato economico e sociale ha deciso di designare Vasco Cal relatore generale del parere. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 26 gennaio 2000, nel corso della 369a sessione plenaria, con 79 voti favorevoli e 3 astensioni, il seguente parere. 1. Introduzione 1. 1. Il Sistema europeo dei conti (SEC) definisce l’indebita- mento delle amministrazioni pubbliche degli Stati membri o disavanzo pubblico. Si tratta di un concetto importante nel quadro del Protocollo sulla procedura per i disavanzi eccessivi che disciplina il Patto di stabilità e di crescita. Per le esigenze del Protocollo, è necessario poter calcolare rapidamente il disavanzo pubblico di ciascuno Stato membro in maniera trasparente e comparabile. 1. 2. In tale contesto, taluni Stati membri dichiarano le imposte e i contributi effettivamente dovuti (in base ai ruoli e alle dichiarazioni), mentre altri dichiarano gli importi effettiva- mente percepiti. Le dichiarazioni di quest’ultimo tipo vengono presentate con notevole ritardo, mentre nelle prime figurano importi che non saranno mai riscossi, in quanto corrispondono a imposte non versate per motivi di insolvibilità, fallimento, ecc. La Commissione propone pertanto «che le imposte e i 1. 3. contributi sociali registrati nel sistema non includano gli importi non suscettibili di essere riscossi e che, di conseguenza,


title: Reglamento (CE) n° 181/2000 de la Comisión, de 26 de enero de 2000, por el que se modifica el Reglamento (CE) n° 1667/98 y se eleva a 597 718 toneladas la licitación permanente para la exportación de cebada en poder del organismo de intervención sueco

eurovoc_concepts:
Sweden
award of contract
barley
export
intervention agency

formats: pdf print

text: L 22/42 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 1. 2000 REGLAMENTO (CE) No 181/2000 DE LA COMISIÓN de 26 de enero de 2000 por el que se modifica el Reglamento (CE) no 1667/98 y se eleva a 597 718 toneladas la licitación permanente para la exportación de cebada en poder del organismo de intervención sueco LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 1253/1999 (2), y, en particular, su artículo 5, Considerando lo siguiente: (1) (2) El Reglamento (CEE) no 2131/93 de la Comisión (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 39/1999 (4), fija los procedimientos y condi- ciones de puesta a la venta de los cereales en poder de los organismos de intervención. El Reglamento (CE) no 1667/98 de la Comisión (5), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2229/1999 (6), ha abierto una licitación permanente para la exportación de 572 550 toneladas de cebada en poder del organismo de intervención sueco. Suecia ha informado a la Comisión que su organismo de interven- ción tiene la intención de proceder a un aumento de 25 168 toneladas de la cantidad sacada a licitación para la exportación. Es conveniente elevar a 597 718 tone- ladas la cantidad global sacada a licitación permanente para la exportación de cebada en poder del organismo de intervención sueco. (3) Teniendo en cuenta el aumento de las cantidades sacadas a licitación, resulta necesario introducir modificaciones en la lista de las regiones y de las cantidades almace- nadas. Es conveniente, por consiguiente, modificar, en particular, el anexo I del Reglamento (CE) no 1667/98. (4) Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 El Reglamento (CE) no 1667/98 quedará modificado como sigue: 1) El artículo 2 se sustituirá por el texto siguiente: «Artículo 2 1. La licitación se referirá a una cantidad máxima de 597 718 toneladas de cebada que habrán de exportarse a todos los terceros países, con excepción de Estados Unidos de América, Canadá y México. En el anexo I se detallan las regiones en las que se 2. encuentran almacenadas 597 718 toneladas de cebada. ». 2) El anexo I se sustituirá por el anexo del presente Regla- mento. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el día de su publica- ción en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 26 de enero de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) DO L 191 de 31. 7. 1993, p. 76. (4) DO L 5 de 9. 1. 1999, p. 64. (5) DO L 211 de 29. 7. 1998, p. 17. (6) DO L 271 de 21. 10. 1999, p. 18. 27. 1. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 22/43 ANEXO «ANEXO I Lugar de almacenamiento Cantidades (en toneladas) Ättersta Boarp Brännarp Broddbo 1 Broddbo 2 Djurön Ervalla Falun Fammarp Funbo-Lövsta Gamleby Gårdsjö Gävle Gimo Gistad Gullspång Halmstad (Engströms) Hästholmen Helsingborg Hova Kalmar Karlshamn Katrineholm Köping Laholm Mariestad Mjölby Moraby Motala Norrtälje Ormesta Österbybruk Otterbäcken Rimforsa Rök Signestorp Simonstorp Skivarp Söråker Stallarholmen Stavreviken Stockholm (Kvarnholmen) Tjustorp Värnamo Velanda Vimmerby 7 584 2 480 2 624 5 997 6 076 112 474 934 878 19 046 6 579 2 835 2 565 10 847 23 901 3 761 2 391 4 659 5 089 37 526 12 981 15 738 87 536 2 068 27 051 2 737 1 956 1 804 1 637 2 807 10 014 17 988 10 878 4 075 21 449 4 994 4 517 5 022 17 301 13 053 2 062 1 479 29 957 19 849 5 742 10 780 3 997»


title: WRITTEN QUESTION E-0095/00 by Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) to the Commission. Construction of vessels by the Astano shipbuilding company.

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
Spain
cessation of trading
control of State aid
shipbuilding
terms for aid

text: C 280 E/176 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (8 February 2000) The Commission would refer the Honourable Member to its answer to written question E-2488/99 by Mr Evans (1). (1) See page 54. (2000/C 280 E/200) WRITTEN QUESTION E-0094/00 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission (26 January 2000) Subject: Possible merger between the Astano and Bazan state shipbuilding companies in Galicia The chairman of the Astano state-owned shipbuilding company in Galicia has said that one way of safeguarding the shipyard(cid:146)s future would be to arrange a merger with Bazan (another state-owned company), which also has a shipyard in the Ferrol area. This would enable Astano to resume constructing conventional vessels. Can the Commission confirm this possibility? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (25 February 2000) The possibility of a merger between Astano and Bazan is a matter for the Spanish government. However the Commission would need to ensure that the Community(cid:146)s state aid rules for shipbuilding were respected. As regards the possible impact of such a merger on Astano(cid:146)s activities, the current limitations on the yard would remain unaffected. As the Commission has explained in its reply to written question E-0095/00 (1) and previous similar questions by the Honourable Member, the continued closure of the Astano yard to shipbuilding was one of the conditions for approval by the Commission in 1997 of substantial state aids for the publicly-owned shipyards in Spain. (1) See page 176. (2000/C 280 E/201) WRITTEN QUESTION E-0095/00 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission Subject: Construction of vessels by the Astano shipbuilding company (26 January 2000) Could the Commission set out the conditions required for the Astano shipbuilding company in Galicia to be able to resume operations and thus escape the discrimination to which it has fallen victim? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (25 February 2000) As the Commission explained in its replies to written questions E-1432/99 (1) and E-2051/99 (2) by the Honourable Member, the continued closure of the Astano yard to shipbuilding was one of the conditions of substantial state aids for the publicly-owned shipyards in Spain approved by the Commission in 1997. 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/177 It should be noted that under the terms of the Commission(cid:146)s decision approving the aid, the combined total shipbuilding capacity of all the yards involved was limited to 210 000 compensated gross registered tonnes (cgrt) for a period of 10 years. The Astano yard formerly had a shipbuilding capacity of 135 000 cgrt. Against that background it is very difficult to see under what circumstances the restrictions on Astano(cid:146)s activities could be relaxed. (1) OJ C 27 E, 29. 1. 2000, p. 66. (2) OJ C 170 E, 20. 6. 2000, p. 141. (2000/C 280 E/202) WRITTEN QUESTION E-0097/00 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission (26 January 2000) Subject: Involvement of the Spanish Autonomous Communities in Union institutions In answer to my general question on the above subject tabled on 12 October 1999 (E-1823/99) (1), the Commission indicated on 25 November 1999 that, under Article 203 (former Article 146) of the EC Treaty, Member States were permitted to choose their representatives in the Council according to their specific circumstances. The Spanish Government has recently refused to allow the Autonomous Communities to play a direct role in the EU institutions by representing their people in matters falling under their responsibility, although the Congress of Deputies gave its endorsement for them to do so as long as two years ago. In view of the plain fact that the Autonomous Communities are thus being prevented from exercising their constitutional powers (cid:129) even when, like Galicia, they are recognised to constitute nations in their own right (cid:129) will the Commission undertake to secure and guarantee their involvement in the reform of the Treaties to be tackled by the Intergovernmental Conference in the year 2000, bearing in mind, moreover, that a privilege along these lines has already been granted to countries such as Austria, Belgium, and Germany? (1) OJ C 203 E, 18. 7. 2000, p. 58. Answer given by Mr Prodi on behalf of the Commission (25 February 2000) The Commission would point out that Article 203 (formerly Article 146) of the EC Treaty states that the Council must consist of a representative of each Member State at ministerial level, authorised to commit the government of that Member State. The Community institutions have no role to play in the choice of this representative, who is selected by the individual Member States in accordance with their constitutional law. The Commission sees no reason to propose an amendment to this provision. (2000/C 280 E/203) WRITTEN QUESTION P-0101/00 by Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) to the Council (19 January 2000) Subject: EU asylum policy In reply to my oral question H-0722/99, the Council explains that there are no common definitions in the EU of what constitutes a (cid:146)safe country of origin(cid:146) and a (cid:145)manifestly unfounded(cid:146) request for asylum


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0157/00 von Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) an die Kommission. Plan betreffend Modernisierung und Bedeutung der gewerblichen Wirtschaft für Andalusien.

eurovoc_concepts:
Andalusia
EU industrial policy
EU regional policy

text: 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/151 Bestimmungen anzuwenden, um den freien Warenverkehr so schnell wie m(cid:246)glich wiederherzustellen und so den Schaden f(cid:252)r die Marktteilnehmer auf einen Minimum zu begrenzen. Sie hat daher am 10. Januar 2000 ein Auskunftsersuchen gem(cid:228)(cid:223) Artikel 3 der Verordnung an die franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden gerichtet. Darin wurden diese aufgefordert, die Kommission (cid:252)ber die Ma(cid:223)nahmen zu unterrichten, die getroffen wurden, um den freien Warenverkehr wiederherzustellen. In ihrer Antwort vom 12. Januar 2000 haben die franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden der Kommission Informationen (cid:252)ber s(cid:228)mtliche Ma(cid:223)nahmen (cid:252)bermittelt, die ergriffen wurden, um den freien Warenverkehr wiederherzu- stellen. Sie haben ferner darauf hingewiesen, da(cid:223) der franz(cid:246)sische Innenminister darauf bestanden hat, da(cid:223) die f(cid:252)r die (cid:246)ffentliche Ordnung verantwortlichen Stellen alles erforderliche veranlassen, um zu gew(cid:228)hr- leisten, da(cid:223) etwaige sp(cid:228)tere Schadensersatzforderungen bearbeitet werden k(cid:246)nnen, so da(cid:223) die Interessen von Staatsangeh(cid:246)rigen der Mitgliedstaaten, die durch die Stra(cid:223)ensperren Schaden erlitten haben, gewahrt werden. Die Kommission m(cid:246)chte in diesem Zusammenhang daran erinnern, da(cid:223) es laut Gemeinschaftsrecht Sache der Mitgliedstaaten ist, die Marktteilnehmer zu entsch(cid:228)digen, die in ihren Rechten gem(cid:228)(cid:223) Artikel 28 des Vertrages (Ex-Artikel 30) verletzt worden sind. (1) ABl. L 337 vom 12. 12. 1998. (2000/C 303 E/164) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0157/00 von Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) an die Kommission (26. Januar 2000) Betrifft: Plan betreffend Modernisierung und Bedeutung der gewerblichen Wirtschaft f(cid:252)r Andalusien Beim Betrachten der Skala des Pro-Kopf-Reichtums der spanischen autonomen Gemeinschaften, auf der Grundlage des BIP je Einwohner (% (cid:252)ber dem spanischen Durchschnitt), weist die Region Andalusien einen entt(cid:228)uschenden Index von 72,26 aus gegen(cid:252)ber der an erster Stelle liegenden spanischen Region, n(cid:228)mlich Balearen, mit einem Index von 154,48. Damit Andalusien aus der gegenw(cid:228)rtigen Talsohle, nicht nur mit Bezug auf Spanien, sondern im Vergleich zur Gesamtheit der Gemeinschaftsregionen, wobei es die leidige letzte Stelle belegt, herauskommen kann, w(cid:228)re es notwendig, 80 000 Unternehmen in den n(cid:228)chsten vier Jahren zu gr(cid:252)nden, mit denen sich in der genannten spanischen autonomen Gemeinschaft Vollbesch(cid:228)ftigung erreichen lie(cid:223)e. Kann die Kommission angeben, ob sie der Auffassung ist, neben den derzeitigen Gemeinschaftspolitiken zur F(cid:246)rderung der Entwicklung der andalusischen Wirtschaft dazu beitragen zu sollen, einen Plan betreffend Modernisierung und Bedeutung der gewerblichen Wirtschaft in der Region Andalusien zu Wege zu bringen, der die Gr(cid:252)ndung von Unternehmen in benachteiligten Gebieten f(cid:246)rdert und den kleinen Unternehmen den Zugang zu vorteilhafteren Finanzierungsquellen erleichtert, wodurch Expansion und Wachstum derselben beg(cid:252)nstigt werden? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (24. Februar 2000) In den Leitlinienentw(cid:252)rfen (1) der Kommission vom 1. Juli 1999 hebt diese unter anderem die Bedeutung von Ma(cid:223)nahmen hervor, mit denen die Gr(cid:252)ndung und Entwicklung kleiner und mittlerer Unternehmen (KMU) gef(cid:246)rdert werden, wobei sie den Schwerpunkt auf die Informationsgesellschaft, die Vernetzung dieser Unternehmen und Unternehmensdienstleistungen legt. Am 29. Oktober 1999 wurde der Kommission von den spanischen Beh(cid:246)rden der die Planungsperiode 2000-2006 betreffende Regionalentwicklungsplan f(cid:252)r die spanischen Ziel-1-Regionen (cid:252)bermittelt. Die Kommission pr(cid:252)ft derzeit diesen Vorschlag, um gemeinsam mit den spanischen Beh(cid:246)rden das Gemein- schaftliche F(cid:246)rderkonzept zu erstellen, in dem die Bedingungen f(cid:252)r die Durchf(cid:252)hrung der Programmpla- nung festgelegt werden. Sie wird darauf achten, da(cid:223) die von ihr aufgestellten Priorit(cid:228)ten bei den einzelnen Ma(cid:223)nahmen und Interventionsformen angemessen ber(cid:252)cksichtigt werden. (1) Arbeitspapier der Kommission SEK(1999) 103 endg. : Die Strukturfonds und ihre Koordinierung mit dem Koh(cid:228)- sionsfonds (cid:129) Entwurf von Leitlinien f(cid:252)r die Programme des Zeitraums 2000-2006


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto komission tiedonannosta "Luonnos: Tiedonanto jäsenvaltioille suuntaviivojen vahvistamisesta yhteisön aloiteohjelmille, joiden osalta jäsenvaltioita kehotetaan jättämään Equal-aloitetta koskevat tukihakemukset"

text: C 75/16 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 15. 3. 2000 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto komission tiedonannosta ”Luonnos: Tiedonanto jäsenval- joiden osalta jäsenvaltioita tioille suuntaviivojen vahvistamisesta yhteisön aloiteohjelmille, kehotetaan jättämään Equal-aloitetta koskevat tukihakemukset” (2000/C 75/07) Komissio päätti 19. lokakuuta 1999 pyytää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannon luonnoksesta. Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -jaosto hyväksyi yksimielisesti 11. tammikuuta 2000. Esittelijä oli Sukhdev Sharma. lausuntonsa Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. tammikuuta 2000 pitämässään 369. täysistunnossa (tammikuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon ilman vastaääniä, 122:n äänestäessä hyväksy- misen puolesta ja 5:n pidättyessä äänestämästä. 1. Ehdotuksen oikeusperusta, sisältö ja vaikutusala 1. 1. Yhteisön aloiteohjelmia koskevien suuntaviivojen vah- vistamisen oikeusperustana on Amsterdamin sopimus, johon sisältyy uusi työllisyyttä käsittelevä osasto ja jossa määrätään jäsenvaltioiden yhteensovitetusta työllisyysstrategiasta. Työlli- syyden suuntaviivat – jotka perustuvat neljään pilariin: työllist- ävyys, yrittäjyys, sopeutumiskyky ja yhtäläiset mahdollisuudet – sekä niiden toteuttaminen jäsenvaltioiden omissa työllisyyttä koskevissa toimintasuunnitelmissa luovat puitteet EU:n talou- dellisen tuen myöntämiselle. Equal-aloitteen tavoitteena on torjua uusin keinoin kaikenlaista työmarkkinoihin liittyvää syrjintää ja eriarvoisuutta. Tämä uusi lähestymistapa nojaa suoraan Amsterdamin sopimuksen 13 artiklaan, joka tarjoaa ensimmäistä kertaa tarkan oikeusperustan sukupuoleen, ro- tuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiselle, sekä saman sopimuksen 137 artiklaan, jolla py- ritään torjumaan sosiaalista syrjäytymistä. Equal-aloitteessa otetaan myös asianmukaisesti huomioon turvapaikanhakijoi- den yhteiskunnallinen integraatio ja ammattiin pääsy. 1. 2. Euroopan työllisyysstrategian tavoitteena on Euroopan työllisyysasteen huomattava ja kestävä kasvattaminen. Tavoit- teeseen pyritään työmarkkinoiden ulkopuolella olevien henki- löiden taitoja ja työllistettävyyttä parantamalla. Myös työmark- kinoilla jo olevien, erityisesti muutoksille alttiilla aloilla työs- kentelevien tarpeisiin kehittää ja pitää ammattitaitoaan ajan tasalla kiinnitetään huomiota. Komission tiedonannossa koros- tetaan tarvetta edistää yrittäjyyttä ja taata naisille ja miehille yhtäläiset mahdollisuudet työmarkkinoilla. Sekä työttömien että työllisten osalta on ryhdyttävä toimiin eriarvoisuuden, syrjinnän ja syrjäytymisen torjumiseksi. 2. Yleistä 2. 1. TSK on tyytyväinen sitoumukseen ottaa Equal-aloite osaksi yleistä Euroopan työllisyysstrategiaa ja on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että uutta luovilla toimilla on paljon tarjottavaa kansainvälisessä ympäristössä. 2. 2. TSK on komission kanssa samaa mieltä tarpeesta painottaa paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista toimin- toihin ja vahvistaa yritysten roolia ohjelmissa (kohta 6). Vaikka yrityksiä on osallistunut yhteisön aiempiin hankkeisiin, niitä on rohkaistava tiedotus- ja valistuskampanjoin, joissa koroste- taan yritysten osallistumisen tarjoamaa lisäarvoa ja hyötyä. Aloitteisiin liittyvän byrokratian viemä aika kuitenkin vähentää yritysten niitä kohtaan tuntemaa mielenkiintoa. Ei pidä kuiten- kaan unohtaa, miten tärkeää kansalaisjärjestöjen ja työmarkki- naosapuolten osallistuminen hankkeisiin ja ohjelmiin on. Equal-aloitteeseen liittyy merkittäviä valtavirtaistamisen mah- dollisuuksia. Vaikka viranomaiset ovat tärkeä tekijä, ei pidä väheksyä sitä, että myös muilla tahoilla on paljon annettavaa. 2. 3. Pyrkimys entistä strategisempiin hankkeisiin (kohta 6), jotka on ankkuroitu tiukasti sekä asiaan kuuluviin toimintalin- joihin että paikalliseen ja alueelliseen yhteyteen, on tervetullut. On kuitenkin säilytettävä myös mahdollisuus tukea pieniä, kohdennettuja hankkeita. Lisäksi olisi pyrittävä ottamaan hankkeisiin mukaan kaiken kokoisia yrityksiä, myös pk-yrityk- siä, jotka muodostavat paikallisen kehityksen moottorin. Erityi- sesti pienet hankkeet tarjoavat mahdollisuuksia arvokkaan tiedon tuottamiseen. Suurilta hankkeilta tämä ominaisuus voi puuttua ja ne voivat lisäksi juuttua organisaatioon liittyviin pikkuseikkoihin. 2. 4. TSK tukee pyrkimyksiä varmistaa, että Equal-aloite yhdistetään täysimääräisesti muihin EU:n ohjelmiin (kohta 8) työllisyydenhoidossa ja sitä laajemmalti. TSK toivoo, että tämä periaate laajennetaan koskemaan Equal-aloitteen liittämistä myös valtiollisiin ja alueellisiin toimintalinjoihin. 2. 5. On varmistettava, että sukupuolten välistä yhdenvertai- suutta koskevat kysymykset (kohta 9) otetaan huomioon koko Equal-aloitteen toteuttamisessa ja että myös muita yhdenvertai- suuskysymyksiä (etninen tausta, ikä, vammaisuus jne. ) käsi- tellään ”horisontaalisina” huolenaiheina. Huomiota tulisi kiin- nittää myös teema-aloihin, joilla esiintyy tietyntyyppisiä syrjin- täongelmia, varsinkin vammaisuuteen liittyviä (kuten sukupuo- että pidetään likysymykseen, horisontaalisena aiheena). Horizon-ohjelma on edistänyt suu- resti vammaisuuteen liittyvien kysymysten käsittelyä. Ne ovat erityisenä sekä jota 15. 3. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 75/17 kuitenkin vaarassa jäädä marginaaliaiheiksi, mikäli niitä käsi- tellään pelkästään horisontaalisesti. 3. Erityishuomioita sekä suosituksia teema-alat ovat TSK ymmärtää, että esitetyt 2. 6. tässä vaiheessa alustavia (kohta 9). Asiakirjassa esitetyt teema-alat eivät kuitenkaan kata kaikkia tarpeellisia lohkoja eivätkä etenkään edusta riittävästi lohkoja, jotka jo kuuluvat Adapt-oh- jelman piiriin. Lopullisten teema-alojen tulisi olla nykyistä yksityiskohtaisempia ja sisältää aiempaa selvemmät kuvaukset, koska edellisten ohjelmien epäselvistä määritelmistä on aiheu- tunut sekavuutta ja tehottomuutta. 2. 7. Teema-alojen luettelon määräaikainen tarkistaminen (kohta 11) tulisi suunnitella siten, että se voidaan yhdistää joustavasti ohjelman toteutukseen aiheuttamatta viivästyksiä tai sekaannusta. Kehittämiskumppanuuksien (kohta 12) tulisi olla to- 2. 8. teutettavissa kaikissa jäsenvaltioissa. On keskeisen tärkeää, että niihin liittyvät suunnitelmat ovat strategisia ja niveltyvät myös muihin ohjelmiin ja politiikan osa-alueisiin. Tämä edellyttää, että mahdollisille hakijoille suunnatussa viestinnässä ja varsi- naisessa valintaprosessissa sovelletaan nykyistä punnitumpaa lähestymistapaa. Perusteellista tietoa tarvitaan myös paikallisis- ta, alueellisista ja valtiollisista painoaloista, joita jäsenvaltiota- son tekninen tuki lisäksi edellyttää. Komitea on pannut merkille 26. huhtikuuta 1999 2. 9. toteutetun yhteisen toiminnan, jonka yhteydessä neuvosto katsoi, että palaamaan joutuvia turvapaikanhakijoita on toivot- tavaa auttaa antamalla heille koulutuksen avulla taitoja, joista on hyötyä heidän kotimaassaan (1), komission tulisi rohkaista jäsenvaltioita varmistamaan, että turvapaikanhakijoihin liit- tyvät toimet ohjelmoidaan Equal-ohjelman piiriin kuuluviin kehittämiskumppanuuksiin. 2. 10. TSK tukee kumppanuuksia (Phare-, Tacis- tai Me- da-ohjelmien piiriin kuuluvien maiden kanssa [kohta 17]). Jotta voidaan varmistaa, että kaikille osapuolille on selvää, mitä on odotettavissa ja mikä on mahdollista Equal-kehittämis- kumppanuuksien ja muiden, EU:n ulkopuolisten kehittämis- kumppanuuksien kannalta, niiden välistä suhdetta koskevia sääntöjä ja säännöksiä on tarkistettava ja selvennettävä. Kump- panien vähimmäismäärä tulisi alentaa yhteen. Lisäksi on tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot soveltavat samoja kansainväli- siä vaatimuksia. Tämä tulisi ilmoittaa selvästi kaikille osapuolil- le; näin ei ole tehty nykyisten aloitteiden osalta. (1) Yhteinen toiminta 26 päivältä huhtikuuta 1999, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3 artik- lan perusteella, pakolaisten, siirtymään joutuneiden henkilöiden ja turvapaikanhakijoiden vastaanottoa ja vapaaehtoista paluuta koskevien käytännön tukihankkeiden ja -toimenpiteiden toteutta- miseksi, mukaan luettuna hätäapu Kosovon äskeisten tapahtumien vuoksi paenneille henkilöille, EYVL L 114/2, toukokuu 1999, ks. 5 artiklan c kohta. 3. 1. II. Equal-aloitteeseen kuuluvat toiminnot T o i m i n t o t y y p p i m a l l e j a 3. 1. 1. Esitetyssä mallissa kehittämiskumppanuus etenee kolmivaiheisesti (kohta 21 ). Vaiheesta toiseen tulisi siirtyä mahdollisimman saumattomasti, ilman tarpeetonta byrokra- tiaa tai viivytystä. K e h i t t ä m i s k u m p p a n u u d e n k ä y n n i s t ä m i n e n 3. 1. 2. On olennaista, että määräaikaisessa kehittämisvai- heessa (kohta 25) mahdollisille hakijoille annetaan selkeää tietoa mm. teemakohtaisista painopistealueista ja työmarkki- natilanteesta sekä kerrotaan selvästi, mitä hakijoilta edelly- tetään. Myös yhteydet edeltäviin aloitteisiin ovat tärkeitä. Niihin liittyvän tiedon tunnetuksi tekeminen edellyttääkin lisätyötä. Yhteyksiä tulee luoda myös muihin ohjelmiin, varsin- kin Leonardoon. Tämä ei kuitenkaan saa merkitä, että tulisi (suorasti tai epäsuorasti) valita ainoastaan toteuttajia, joilla on aiempaa kokemusta Adapt- tai Employment-ohjelmista. V a l i n n a n s u u n t a v i i v a t y h t e i s ö n a l o i t e o h - j e l m i e n t o t e u t t a m i s e s s a 3. 1. 3. Kohdassa 26 esitettyjä arviointiperusteita on täyden- nettävä varsinkin kohdentamista, arviointia, tunnetuksi teke- mistä ja valtavirtaistamista koskevilla lisätiedoilla. Nämä tekijät ovat niin keskeisiä Equal-aloitteessa, että niihin sitoutuminen tulisi kumppanuuksissa osoittaa selkeästi alusta alkaen. K e h i t t ä m i s k u m p p a n u u s s o p i m u s 3. 1. 4. Kehittämiskumppanuussopimus on ratkaiseva asia- kirja. Kumppanuuden sisältöön ja soveltamiseen liittyvää katta- vaa ohjausta tulee antaa kumppanuuden alusta aina sen päätökseen asti. K a n s a i n v ä l i n e n y h t e i s t y ö 3. 1. 5. Kansainvälisissä kumppanuuksissa tulee kannustaa joustavuuteen. Joidenkin tulisi olla täysimittaisia kumppanuuk- sia, kun taas toisissa toteutetaan samaa teemaa hankkeen koko elinkaaren ajan. Niiden jäsenvaltioiden välillä, joissa jo ennen hakemusten jättämistä toimii kansainvälisiä kumppanuuksia, tulisi harkita ja mahdollista yhteistä päätöksentekoa. tiedon jakamista 3. 1. 6. Jottei kumppaneihin sovelleta ristiriitaisia toiminta- periaatteita, tulee kaikkien jäsenvaltioiden suhtautua kansain- väliseen toimintaan samalla tavoin. Toimintaperiaatteisiin liit- tyneet ristiriidat ovat aiheuttaneet huomattavia ongelmia ny- kyisissä Employment- ja Adapt -ohjelmissa. C 75/18 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 15. 3. 2000 V a a t i m u s y h t e i s r a h o i t u k s e n o s o i t t a m i s e s t a 3. 2. III. Toimenpiteet Euroopan unionin tasolla 3. 1. 7. Vaatimusta yhteisrahoituksen saatavuuden osoitta- misesta (kohta 33) tulisi harkita uudelleen. Yhteisrahoituksen lähdettä ja sen osoittamista koskevat tarkastamisvaatimukset ovat haitanneet (varsinkin pk-yritysten kohdalla) suuresti mo- nien hankkeiden toimintaa. Lisäksi ne ovat suoranaisessa ristiriidassa yhteisöaloitteiden tavoitteiden kanssa. E u r o o p a n s o s i a a l i r a h a s t o a ( E S R ) k o s k e v i e n s ä ä n t ö j e n s o v e l t a m i n e n 3. 1. 8. ESR:a koskevien sääntöjen soveltamisesta johtuvaa hallinnollista taakkaa tulisi pyrkiä vähentämään yksinkertaista- malla menettelyjä ja kielenkäyttöä (säännöt muotoillaan yleensä yksivuotisia hankkeita varten) monivuotisiin hankkei- siin siirtymällä. Hankkeiden keston jatkamisen lisäksi tulisi pidennystä harkita heti alussa. Pidennyksiä myönnetään ehkä aivan hankkeen toteuttamisen lopulla, ja niihin saattaa liittyä huomattavaa hallinnollista lisätyötä. Joillekin hankkeille olisi hyödyllistä myöntää 5–6 vuoden kestoaika käytettäväksi pitkäjänteisten tulosten osoittamiseen. Tämä on erittäin tärkeää kokeilutoimien pysyvän hyödyn seuraamiseksi. ESR:a koskevien sääntöjen (kohta 36) joustavoimisen vaikutuk- set on harkittava perusteellisesti ja toteuttajille annettavien tietojen on oltava (erityisesti kelpoisuuden osalta) täysin yksise- litteiset. ESR:n kokonaisvaikutus aloitteisiin tulee arvioida, sillä useat keskeisistä määräyksistä eivät ole sovellettavissa kansainvälisiin kokeiluhankkeisiin. Lisäksi useat keskeisistä määräyksistä ovat ohjelman hengen vastaisia ja haittaavat sen tuloksellisuutta. H y v i e n k ä y t ä n t e i d e n l e v i t t ä m i n e n j a m i n t o j e n v a l t a v i r t a i s t a m i n e n t o i - 3. 1. 9. Hyvien käytänteiden levittämisen painottaminen (kohta 37) ja niiden ottaminen yhä enemmän osaksi EU:n ja jäsenvaltioiden ohjelmia on tervetullutta. Yhteyksiä jäsenval- tioiden politiikkaan tulisi kannustaa erityisen painokkaasti ja selvittää tarkoituksenmukaiset toiminta- ja seurantarakenteet tämän varmistamiseksi. Levittämisen ja valtavirtaistamisen voimistamiseen tarkoitettu rahoitus (kohta 38) on myönteistä kehitystä, mutta siihen liittyvän päätöksentekoprosessin tulee olla yksinkertainen ja tehokas. T e k n i n e n a p u 3. 1. 10. Tekninen apu on elintärkeää ohjelmien toimivuu- delle ja tehokkuudelle (kohdat 40–42). Komitean mielestä se tulisi rahoittaa sataprosenttisesti (kuten EU:n tasoisen teknisen tuen toimisto). M e k a n i s m i t v a i k u t u k s e n a i k a a n s a a m i s e k s i u n i o n i n t a s o l l a 3. 2. 1. TSK kannattaa esitettyä unionin tasolla toteutettavaa teema-alakohtaista arviointia sekä kausittaista arviointia siitä, millaista lisäarvoa Equal-aloite on tuonut jäsenvaltioiden toi- mintasuunnitelmiin verrattuna. Komitea kuitenkin pitää uusien keskustelufoorumien perustamista nykyisten lisäksi päällekkäi- syytenä. Koska nykyisessä ympäristössä aivan liian helposti lähtökohdaksi otettaan viestin sijasta väline, on tärkeää kiin- nittää nykyistä enemmän huomiota nimenomaan välitettäviin viesteihin ja kohderyhmiin. Teknisen avun toimiston rooli ja tehtävät (kohta 47) 3. 2. 2. tulisi yksilöidä nykyistä selvemmin ja niistä tulisi tiedottaa kaikille osapuolille riittävän varhaisessa vaiheessa. Lisäksi sen ja jäsenvaltioiden tarjoaman teknisen avun suhdetta on selven- nettävä. 3. 3. IV. Ohjelmien suunnittelu A l o i t e o h j e l m a e h d o t u s t e n e s i t e t t y s i s ä l t ö Aloiteohjelmaehdotusten tulisi sisältää kohdassa 49 3. 3. 1. esitettyjen seikkojen lisäksi yksityiskohtainen kuvaus Equal-oh- jelman ja muiden unionin tai jäsenvaltioiden ohjelmien toteut- tamisen suhteesta sekä selvitys toimista, joilla varmistetaan niiden ristiriidaton yhteistoiminta. Jäsenvaltioiden tulisi harkita keinoja, joihin ne voisivat tarttua vähentääkseen päällekkäi- syyksiä ja ristiriitaisia tavoitteita, sekä saavuttaa toteutuksessa mahdollisimman paljon synergiaa. Y h t e i s ö n a l o i t e o h j e l m a l l e t u s k e h y s e s i t e t t y r a h o i - 3. 3. 2. Ehdotetun rahoituskehyksen (kohta 50) tulisi olla nyt sovellettavaa yksinkertaisempi, jottei ohjelmaan sen vuoksi tarvitse myöhemmin tehdä aikaa vieviä ja haitallisia muutoksia. koskevat Kehittämiskumppanuuksia 3. 3. 3. tukiosuudet tulee tarkastaa. Lisäksi erityisen kokeellisten hankkeiden koh- dalla tulisi harkita osuuden korottamista. Vaihtoehtona tulee olla ajallinen liukuma, jonka puitteissa aloitettaisiin ESR-tuella, mutta myöhemmin yhteisrahoituksen osuutta lisättäisiin vaa- ditulle tasolle. Näin voitaisiin samalla testata nykyistä luotetta- vammin hankkeeseen liittyvien toimien kestävyys ja niiden tarjoamat valtavirtaistamismahdollisuudet. 3. 3. 4. Seurantaa ja arviointia olisi tarkasteltava uudelleen (kohta 51). Niiden avulla tulisi varmistaa, että ESR-tyyppiset tilastotiedot muutetaan siten, että niihin sisällytetään kvalitatii- vista tietoa, jossa otetaan huomioon innovaatio ja kokeilutoi- minta. Lisäksi kehittämiskumppanuuksia tulisi opastaa ny- kyistä selvemmin siinä, millaista arviointia niiltä itseltään odotetaan. Tähän tulisi kuulua muutamia yhteisiä tekijöitä vertailun helpottamiseksi. 15. 3. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 75/19 3. 3. 5. Myös auditointiprosessia olisi tarkasteltava uudel- leen, painottaen nykyistä voimakkaammin – alusta pitäen – tietojen täsmällisyyttä ja tarkkuutta sekä yhteisten järjestelmien hyödyntämistä nykyisen ”tapauskohtaisesti kehitettävän” lähestymistavan sijasta. Y h t e i s ö n a l o i t e o h j e l m a a k o s k e v i e n s u u n n i - t e l m i e n t o i m i t t a m i s e n j a n i i s t ä p ä ä t t ä m i - s e n m ä ä r ä a j a t 3. 3. 6. Suunnitelmien toimittamista ja niiden hyväksymistä (kohta 52) (ja muitakin vaiheita) koskevia määräaikoja olisi arvioitava uudelleen sen perusteella, mitä todennäköisesti tulee tapahtumaan. Tämä tulisi ottaa huomioon myös ohjelmassa. Nykyisten ohjelmien määräajat ovat liian usein kuvitteellisia ja osapuolet tietävät niiden noudattamisen mahdottomaksi. Tämä heikentää ohjelmien tehoa ja vahingoittaa niiden mai- netta. J ä s e n v a l t i o i d e n o h j e l m i e n s e u r a n t a j a a r - v i o i n t i Seurantakomiteoiden asemaa olisi vahvistettava 3. 3. 7. (kohta 55) joilla varmistetaan laadukas osallistuminen ja tehokkaiden yhteyksien luominen muihin elimiin. luomalla lisää järjestelmiä, 3. 3. 8. Kuten edellä mainittiin, ohjelmatasolla tapahtuvaa arviointia (kohta 56) tulisi tarkastella uudelleen ja muuttaa sitä nykyistä paremmin ohjelman innovatiivista ja kansainvälistä luonnetta vastaavaksi sekä karkean tuloskirjanpidon sijaan ”pehmeitä” tuloksia ja oppimista mittaavaksi. 3. 3. 9. Sekä EU:n että jäsenvaltioiden ohjelmien arviointiai- kataulun tulisi varmistaa, että tulevaan kehitykseen vaikuttami- seksi on saatavilla oikea-aikaista tietoa. Bryssel 26. tammikuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 selventämisestä verojen ja sosiaaliturvamaksujen kirjaamiseen liittyvien periaatteiden osalta” (2000/C 75/08) Neuvosto päätti 14. tammikuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea päätti nimetä Vasco Calin lausunnon yleisesittelijäksi. ja 27. tammikuuta 2000 pitämässään 369. täysistunnossa Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. (tammikuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 79 puolesta, kolme pidättyi äänestyk- sestä. 1. Johdanto 1. 1. Euroopan unionin kansantalouden tilinpitojärjes- telmässä (EKT) määritellään jäsenvaltioiden julkishallinnon rahoitustarve tai julkistalouden alijäämä. Tämä käsite on tärkeä liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa, johon vakaus- ja kasvusopimus olennaisesti perustuu. Pöytäkirjan soveltaminen edellyttää, että kaikkien jäsenvaltioiden julkistalouden alijäämät voidaan laskea nopeas- ti ja että luvut ovat julkisia ja vertailukelpoisia. Tietyt jäsenvaltiot ilmoittavat (veroluettelojen ja veroil- 1. 2. moitusten mukaan) tosiasiallisesti kerätyt verot ja maksut, kun taas toiset ilmoittavat tosiasiallisesti saadut maksut. Viimeksi mainitut saapuvat paljon ensiksi mainittuja myöhemmin, ja joita ei koskaan saada ensiksi mainitut sisältävät summia, perittyä. Ne ovat esimerkiksi maksukyvyttömyyden tai kon- kurssin takia maksamatta jääneitä veroja. 1. 3. Komissio ehdottaa näin ollen, että ”järjestelmään kirjat- tavien verojen ja sosiaaliturvamaksujen ei pitäisi sisältää sum- mia, joita ei todennäköisesti tulla perimään” ja että ”että tämän järjestelmään suoriteperusteen mukaisesti kirjattavat vuoksi