title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2613/99 af Horst Schnellhardt (PPE-DE) til Kommissionen. Lægemidler på området veterinærmedicin.

eurovoc_concepts:
EU policy
veterinary drug

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/81 P(cid:229) hvilket stadium befinder proceduren sig? Hvilke konkrete (cid:229)rsager foranlediger Kommissionen til en ny sk(cid:230)rpelse af interventionskriterierne? Har Kommissionen kendskab til, at interventionskriterierne i klimatisk d(cid:229)rligt stillede regioner (cid:129) f. eks. kystregioner (cid:129) i dag kun kan overholdes gennem store tekniske foranstaltninger og de hermed forbundne betydeligt hłjere produktionsomkostninger? Er Kommissionen klar over, at landbrugerne i ovenn(cid:230)vnte regioner i tilf(cid:230)lde af, at kriterierne yderligere sk(cid:230)rpes, m(cid:229) acceptere ulemper og tab, selv om deres produkt p(cid:229) ingen m(cid:229)de er d(cid:229)rligere? Planl(cid:230)gger Kommissionen en regional inddeling eller en regulering af vanskelige tilf(cid:230)lde for at udligne klimatiske ulemper? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. februar 2000) Kommissionen har indledt en diskussion om minimumskvaliteten af korn, der tilbydes til intervention, for til eksport. Denne diskussion at det oplagrede korn i hłjere grad tilpasses til efterspłrgslen, bl. a. p(cid:229)begyndtes i oktober 1999 og lłber stadig. Hvad ang(cid:229)r korns vandindhold, błr det erindres, at dette kriterium skal sikre en tilfredsstillende interven- tionsoplagring i en forholdsvis lang periode, hvilket betyder, at denne procentsats for tiden er fastsat til 14,5 %. Denne sats er de seneste hłst(cid:229)r blevet fraviget til 15 %. Derimod er der p(cid:229) det frie marked generelt et krav om et lavere vandindhold, s(cid:229)vel p(cid:229) det indre marked som p(cid:229) eksportmarkedet, hvilket skyldes łnsket om at undg(cid:229) kvalitetsforringelser som fłlge af toksiner. Markedet accepterer kun et hłjere vandindhold, n(cid:229)r der er tale om umiddelbar anvendelse, eller hvis der gives prisnedslag, da en tłrring i s(cid:229) fald bliver nłdvendig. Der er ingen grund til en anden fremgangsm(cid:229)de, n(cid:229)r der er tale om intervention, der som bekendt ikke er et s(cid:230)rligt afs(cid:230)tningsmarked, men kun en mellemetape p(cid:229) det offentliges regning. Uanset produktionsomr(cid:229)det eller klimaforholdene under hłsten vil producenterne kunne finde afs(cid:230)tnings- muligheder for deres korn, s(cid:229)fremt markedets kvalitetskrav opfyldes, eventuelt ved hj(cid:230)lp af tłrring, hvis vandindholdet er for hłjt. Det g(cid:230)lder blot om at tage hensyn til de klimatiske usikkerhedsfaktorer, der er knyttet til al planteavl. (2000/C 280 E/084) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2613/99 af Horst Schnellhardt (PPE-DE) til Kommissionen Om: L(cid:230)gemidler p(cid:229) omr(cid:229)det veterin(cid:230)rmedicin (12. januar 2000) Som led i lovgivningsproceduren for Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets udstedelse af en forordning om l(cid:230)gemidler for sj(cid:230)ldne lidelser kunne der med den foreliggende tekst opn(cid:229)s et resultat, som er tilfreds- stillende for alle involverede parter. P(cid:229) omr(cid:229)det humanmedicin etableres der med denne forordning en ramme, der vil lette kampen mod sj(cid:230)ldne sygdomme betydeligt. EU lukker herigennem et hul i forhold til USA og Japan, som allerede v(cid:230)sentligt tidligere kunne pr(cid:230)sentere en lignende lovgivning. Efter min opfattelse błr der ogs(cid:229) indfłres lignende betingelser p(cid:229) andre delomr(cid:229)der af l(cid:230)gemidler; jeg t(cid:230)nker i den forbindelse konkret p(cid:229) veterin(cid:230)rmedicin. En r(cid:230)kke veterin(cid:230)re l(cid:230)gemidler er efter min C 280 E/82 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 opfattelse forsvundet fra markedet inden for de senere (cid:229)r. Som fłlge heraf er det i dag kun delvis muligt med en m(cid:229)lrettet profylaktisk eller terapeutisk anvendelse. Denne tilstand er opst(cid:229)et af rent łkonomiske (cid:229)rsager. Udviklingen p(cid:229) det veterin(cid:230)re l(cid:230)gemiddelmarked i Europa błr efter min opfattelse vurderes kritisk og błr absolut sammenlignes med situationen for orphan drugs inden for humanmedicinen. 1. Deler Kommissionen vurderingen af det veterin(cid:230)re l(cid:230)gemiddelmarked? Agter Kommissionen at 2. forventes i tilf(cid:230)lde heraf? tr(cid:230)ffe lovgivningsm(cid:230)ssige initiativer? Hvilke foranstaltninger kan der Hvorledes begrunder Kommissionen sin holdning i tilf(cid:230)lde af, at de lovgivningsm(cid:230)ssige initiativer 3. udebliver? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (22. februar 2000) Kommissionen indrłmmer, at der er visse ligheder mellem problemerne vedrłrende tilr(cid:229)dighedsstillelse af l(cid:230)gemidler b(cid:229)de p(cid:229) det humanmedicinske og veterin(cid:230)rmedicinske marked og at den manglende tilr(cid:229)- dighedsstillelse af veterin(cid:230)rl(cid:230)gemidler til at behandle »mindre arter« p(cid:229) mange m(cid:229)der svarer til problemet med tilr(cid:229)dighedsstillelse af humanl(cid:230)gemidler til behandling af patienter med »sj(cid:230)ldne sygdomme«. I begge dele af markederne h(cid:230)mmes forskning, udvikling og markedsfłring af de nłdvendige l(cid:230)gemidler af den manglende udsigt til en potentiel fortjeneste og en deraf fłlgende uvillighed hos l(cid:230)gemiddelindustrien til at investere. Hvad is(cid:230)r vedrłrer veterin(cid:230)rl(cid:230)gemidlerne er problemet blevet forv(cid:230)rret af de forskellige m(cid:229)ldyrearter, for hvilke det er nłdvendigt at fremskaffe yderligere videnskabelige data. Desuden nłdvendiggłr vurderingen investere v(cid:230)sentligt mere. P(cid:229) af restkoncentrationer i kłdet nuv(cid:230)rende tidspunkt findes der ingen stłtteordninger. fra dyr til konsum, at industrien skal Kommissionen er ved at udarbejde et forslag til (cid:230)ndring af R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) 2377/90 af 26. juni 1990 om en f(cid:230)lles fremgangsm(cid:229)de for fasts(cid:230)ttelse af maksimalgr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for restkoncentrationer af veterin(cid:230)rl(cid:230)gemidler i animalske levnedsmidler (1) og R(cid:229)dets direktiv 81/851/E(cid:216)F af 28. september 1981 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning om veterin(cid:230)rl(cid:230)gemidler (2), med henblik p(cid:229) at lłse problemet med den nuv(cid:230)rende mangel p(cid:229) veterin(cid:230)rl(cid:230)gemidler til mindre arter og til visse indikati- oner (sj(cid:230)ldne anvendelser). Forslaget vil snarest blive fremsendt til R(cid:229)det og Parlamentet. Yderligere lovgivning vedrłrende de s(cid:230)rlige forhold for heste indeholder en egnet mekanisme til at adskille dyr af hestefamilien, der er beregnet til slagtning til human konsum, som er omfattet af medicinerings- reglerne for levnedsmiddelproducerende dyr, og dyr af hestefamilien, som specifikt er m(cid:230)rket, s(cid:229) de definitivt er udelukket fra fłdek(cid:230)den eller som tillader at de slagtes p(cid:229) betingelse af at enhver behandling anfłres i den s(cid:230)rlige afdeling af et »hestepas«, og at der overholdes en generel ventetid p(cid:229) seks m(cid:229)neder. I forbindelse med en generel evaluering af godkendelsesordningen for veterin(cid:230)rl(cid:230)gemidler har Kommis- sionen for nylig overdraget tredjepart at gennemfłre en evaluering af hele godkendelsessystemet og overv(cid:229)gningen af l(cid:230)gemidler i F(cid:230)llesskabet. P(cid:229) grundlag af denne evaluering vil der blive oversendt et forslag til en ny ordning til R(cid:229)det og Parlamentet i 2001. (1) (2) EFT L 224 af 18. 8. 1990. EFT L 317 af 6. 11. 1981


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2646/99 af Reinhold Messner (Verts/ALE) til Kommissionen. Forbindelsen E78-E45 gennem Val del Cerfone.

eurovoc_concepts:
Tuscany
architectural heritage
directive (EU)
environmental impact
heritage protection
impact study
road building
transport infrastructure

text: C 330 E/34 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/036) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2644/99 af Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) til Kommissionen Om: Urban-programmet (12. januar 2000) Urban-programmet omfatter ikke bestemmelser om stłtte til s(cid:230)rlige boligprogrammer, selv om boligen er et af de vigtigste sociale behov. Er der mulighed for inden for rammerne af det nye Urban-program at yde stłtte til s(cid:230)rlige boligprogram- mer? Hvilke alternative budgetposter kan anvendes i forbindelse med det sociale boligproblem? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (2. marts 2000) Strukturfondene yder ikke stłtte til boliger. De s(cid:230)rlige boligprogrammer kan derfor ikke omfattes af f(cid:230)llesskabsinitiativet URBAN, der finansieres fra disse fonde. Kommissionen indrłmmer dog i sin meddelelse af 13. oktober 1999 om udkast til retningslinjer for URBAN (1), herunder navnlig bilag I, at boligspłrgsm(cid:229)let i visse tilf(cid:230)lde kan udgłre et vigtigt element i en global byudviklingspolitik med sigte p(cid:229) social samhłrighed. I henhold til bestemmelserne i bilaget błr der i programmeringsdokumenterne tages hensyn til boligspłrgsm(cid:229)let, n(cid:229)r dette udgłr en v(cid:230)sentlig del af byfornyelsen. Det er imidlertid op til de lokale, regionale eller nationale myndigheder, afh(cid:230)ngig af land, at p(cid:229)tage sig den łkonomiske byrde i forbindelse hermed, uden intervention fra strukturfondens side. (1) KOM(1999) 477 endelig. (2000/C 330 E/037) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2646/99 af Reinhold Messner (Verts/ALE) til Kommissionen Om: Forbindelsen E78-E45 gennem Val del Cerfone (12. januar 2000) Afdelingen for vejnettet i Toscana under det nationale italienske vejselskab (azienda nazionaleautonoma strade italiana (ANAS)) agter at bygge en forbindelsesvej med fire baner mellem vejene E78 Grosseto-Fano og E45 Cesena-Orte mellem byerne Le Ville (Monterchi, Arezzo) og Selci Lama (San Giustino, Perugia). Under det forberedende projekteringsarbejde (den endelige version forel(cid:229) den 5. 2. 1999) blev der foretaget en miljłindvirkningsvurdering af tre forskellige rutemuligheder, hvoraf den ene g(cid:229)r gennem Sovara- floddalen og de to andre gennem Cerfone-floddalen. De parametre, der benyttedes ved miljłindvirknings- vurderingen, var brug af jordbunden, den fysiske orden, den naturlige orden, flora og vegetation, landskab og stłj, idet man undlod at tage faktorerne fauna, luft, klima, materielle goder, kulturarven og samspillet mellem disse faktorer med i betragtningen, hvilket var i strid med bestemmelserne i artikel 3 i direktiv 85/ 337/E(cid:216)F (1) som (cid:230)ndret ved direktiv 97/11/EF (2). Dette er s(cid:230)rlig alvorligt, eftersom et af verdenshistoriens mest imponerende kunstv(cid:230)rker, la Madonna del Parto af Piero della Francesca, befinder sig i Cerfone-dalen, og eftersom hele det omr(cid:229)de, der eventuelt vil blive gennemsk(cid:229)ret af E78, er karakteriseret ved vigtige kunstv(cid:230)rker og historiske levn, navnlig med tilknytning til n(cid:230)vnte kunstv(cid:230)rk. De berłrte kommuner selv strides indbyrdes om valget af rute. Mener Kommissionen ikke, at det er nłdvendigt at foretage en ny miljłindvirkningsvurdering med det form(cid:229)l ogs(cid:229) at tage hensyn til materielle goder og kulturarv og til samspillet mellem faktorer s(cid:229)ledes som fastsat i f(cid:230)llesskabsdirektiverne? (1) EFT L 175 af 5. 7. 1985, s. 40. (2) EFT L 73 af 14. 3. 1997, s. 5. 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/35 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (22. februar 2000) Kommissionen finder, at de oplysninger det (cid:230)rede medlem giver ikke klart viser, at alle de faktorer, der efter sigende skulle mangle i den miljłvurdering, der skulle v(cid:230)re foretaget forbindelse med det p(cid:229)g(cid:230)ldende firesporsvejprojekt kan identificeres som v(cid:230)rende i overensstemmelse med artikel 3 i R(cid:229)dets direktiv 85/337/E(cid:216)F af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters virkninger p(cid:229) miljłet, og derfor relevante for vurderingen. i Det er desuden ikke muligt klart at identificere det p(cid:229)g(cid:230)ldende vejprojekt. Det (cid:230)rede medlem anfłrer, at det skulle forbinde hovedvej nr. 45 Cesena-Orte og hovedvej nr. 78 Grosseto-Fano. Det ser imidlertid ud til, at den sidstn(cid:230)vnte hovedvej ikke findes, og at det ud fra de forskellige oplysninger, det (cid:230)rede medlem giver, ser ud til at v(cid:230)re forbindelsesvejen mellem S. Giustino (Perugia) p(cid:229) hovedvej nr. 45 (S 45 Cesena- Orte) og »Le Ville« (Arezzo) p(cid:229) den interregionale vej nr. 73 (S 73, der forbinder den nationale vej Siena- Bettolle S 326 til San Sepolcro). Kommissionen har ikke kendskab til de beskrevne forhold, men vil indsamle detaljerede oplysninger herom og sikre, at f(cid:230)llesskabslovgivningen overholdes. (2000/C 330 E/038) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2650/99 af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Stłjforurening i via Peccioli/via Chiusi Via Peccioli og via Chiusi i Rom ligger i n(cid:230)rheden af en jernbanelinje (str(cid:230)kningen Rom-Chiusi (cid:129) fra 9 km til 10 km (cid:129) og lokaltog til Fiumicino), hvor der ofte passerer vogntog, som er meget stłjende og fłlgelig skaber stłjforurening i et t(cid:230)t bebygget omr(cid:229)de. Kan Kommissionen derfor oplyse: 1. om ikke den mener, at dette er i strid med direktiv 85/337/E(cid:216)F (1) om miljłindvirkningsvurderinger? 2. om ikke den finder det p(cid:229) sin plads at henvende sig til de italienske myndigheder for at f(cid:229) disse til at sikre, at de nłdvendige stłjv(cid:230)rn opfłres? 3. hvad dens generelle syn p(cid:229) sagen er? (1) EFT L 175 af 5. 7. 1985, s. 40. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (13. marts 2000) Direktiverne om stłj vedrłrer gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for stłj fra udstyr og kan ikke betragtes som relevante for den situation, som det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner. Kommissionen er derfor ikke i stand til af gribe ind. juni 1985 om vurdering af visse Forholdet er hverken omfattet af R(cid:229)dets direktiv 85/337/E(cid:216)F af 27. offentlige og private projekters indvirkning p(cid:229) miljłet eller af direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 (1), om (cid:230)ndring af direktiv 85/337/E(cid:216)F. Disse direktiver d(cid:230)kker kun »projekter«. Det fremg(cid:229)r klart af artikel 1 i begge direktiver, at ordningen med vurdering af virkningerne p(cid:229) miljłet vedrłrer vurderingen af indvirk- ningen p(cid:229) miljłet af projekter, der er af en s(cid:229)dan beskaffenhed, at de vil kunne p(cid:229)virke miljłet v(cid:230)sentligt. Navnlig hedder det i artikel 1 i direktiv 97/11/EF, at: medlemsstaterne tr(cid:230)ffer de nłdvendige foranstalt-


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2621/99 υποβολή: Isidoro Sánchez García (ELDR) προς την Επιτροπή. Προσαρμογή προς το κοινοτικό δίκαιο του κανονισμού της Ισπανικής Ομοσπονδίας Κολύμβησης που περιορίζει σε δύο τον αριθμό παικτών μη ισπανικής εθνικότητας για συμμετοχή στο Εθνικό Πρωτάθλημα Υδατοσφαίρισης.

eurovoc_concepts:
Spain
free movement of workers
infringement of EU law
professional sport
sport

text: C 280 E/86 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 10. 2000 apoma·krynshw, gia na diasfalistei· o·ti h trofh· poy apokta·tai apo· ta zv·a poy noshley·thkan den perie·xei epizh·mia kata·loipa gia ton katanalvth·. Sthn eidikh· peri·ptvsh tvn alo·gvn, kata·llhlow mhxanismo·w proble·pei ton diaxvrismo· tvn ippoeidv·n poy proori·zontai gia sfagh·, gia katana·lvsh apo· ton a·nurvpo, ta opoi·a ypo·keintai stoyw kano·new lh·chw farma·kvn apo· zv·a poy para·goyn proi¤o·nta diatrofh·w, apo· ta ippoeidh· ekei·na poy ei·nai eidika· shmasme·na ei·te gia na apokleistoy·n oristika· apo· thn trofikh· alysi·da, h· gia na epitrapei· h sfagh· toyw ypo· ton o·ro o·ti oiadh·pote paro·moia uerapei·a katagra·fetai se eidiko· tmh·ma toy diabathri·oy toy alo·goy(cid:146)(cid:146), sy·mfvna me thn prosfa·tvw uespisuei·sa koinotikh· nomouesi·a kai o·ti threi·tai h genikh· peri·odow apoma·krynshw tvn e·ji mhnv·n. Prokeime·noy na antimetvpistoy·n ta problh·mata thw diauesimo·thtaw tvn kthniatrikv·n farma·kvn, h Epitroph· erga·zetai epi· toy paro·ntow epi· pro·tashw tropopoi·hshw toy kanonismoy· ariu. 2377/90 toy Symboyli·oy, thw 26hw Ioyni·oy 1990, gia th ue·spish koinotikh·w diadikasi·aw gia ton kauorismo· anv·tatvn ori·vn kataloi·pvn kthniatrikv·n farma·kvn sta tro·fima zvikh·w proe·leyshw (3) kai thn odhgi·a 81/851/EOK toy Symboyli·oy. H en lo·gv pro·tash ua diabibastei· to syntomo·tero dynato·n sto Symboy·lio kai to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio. Te·low, geniko·tera, o·son afora· thn ajiolo·ghsh toy systh·matow e·gkrishw kthniatrikv·n farma·kvn, h Epitroph· e·xei prosfa·tvw anaue·sei me sy·mbash th diejagvgh· ele·gxoy toy synolikoy· systh·matow egkri·sevn kai epi·blechw tvn farma·kvn sthn Koino·thta, se aneja·rthto sy·mboylo. Me ba·sh ta apotele·smata thw en lo·gv ajiolo·ghshw, h Epitroph· ua ypoba·lei to 2001 pro·tash gia ne·o sy·sthma sto Symboy·lio kai to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio. (1) (2) (3) EE L 317 thw 6. 11. 1981, o·pvw tropopoih·uhke apo· thn odhgi·a 90/676/EOK toy Symboyli·oy, EE L 373 thw 31. 12. 1990 kai 93/40/EOK EE 214 thw 24. 8. 1993. EE L 125 thw 23. 5. 1996. EE L 224 thw 18. 8. 1990. (2000/C 280 E/088) GRAPTH ERVTHSH E-2621/99 ypobolh·: Isidoro Sánchez García (ELDR) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Prosarmogh· prow to koinotiko· di·kaio toy kanonismoy· thw Ispanikh·w Omospondi·aw Koly·mbhshw poy periori·zei se dy·o ton ariumo· paiktv·n mh ispanikh·w euniko·thtaw gia symmetoxh· sto Euniko· Prvta·ulhma Ydatosfai·rishw Sto a·ruro 20 thw Ispanikh·w Basilikh·w Omospondi·aw Koly·mbhshw proble·petai o·ti «Oi oma·dew poy symmete·xoyn se anoikto· antagvnismo· mporoy·n na la·boyn e·gkrish symmetoxh·w dy·o paiktv·n oi opoi·oi den e·xoyn thn ispanikh· euniko·thta(cid:133)». Lamba·nontaw ypo·ch o·ti pro·keitai gia mh epaggelmatiko· prvta·ulhma, syna·dei a·rage prow to koinotiko· di·kaio o en lo·gv periorismo·w dedome·noy o·ti afora· pai·ktew poy e·xoyn yphkoo·thta kra·toyw me·loyw; Symbiba·zetai o periorismo·w ayto·w prow to koinotiko· di·kaio efo·son oi en lo·gv pai·ktew e·xoyn euniko·thta eno·w kra·toyw me·loyw kai e·xoyn ypogra·cei sxetikh· sy·mbash ergasi·aw; Apa·nthsh thw k. Diamantopoy·loy ek me·royw thw Epitroph·w (28 Febroyari·oy 2000) To Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio, sthn apo·fash· toy sthn ypo·uesh Bosman (1) epibebai·vse o·ti oi diata·jeiw toy koinotikoy· dikai·oy gia thn eley·uerh kyklofori·a isxy·oyn kai sthn peri·ptvsh tvn epaggelmatikv·n aulhma·tvn kai, kyri·vw, o·ti to a·ruro 39 (prv·hn a·ruro 48) thw synuh·khw EK gia thn eley·uerh kyklofori·a tvn ergazome·nvn isxy·ei kai gia toyw kanonismoy·w tvn aulhtikv·n env·sevn. Epome·nvw, o periorismo·w toy ariumoy· tvn paiktv·n poy e·xoyn thn yphkoo·thta a·lloy kra·toyw me·loyw kai mporoy·n na xrhsimopoihuoy·n se e·nan agv·na ei·nai anti·uetow me to koinotiko· di·kaio. Oi erasite·xnew, dhladh· ta a·toma poy den e·xoyn ton aulhtismo· vw oikonomikh· drasthrio·thta, den kaly·ptontai apo· thn en lo·gv apo·fash toy DEK. 3. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 280 E/87 Par(cid:146) o·la ayta·, h Epitroph· ei·nai thw a·pochw o·ti o kanonismo·w miaw aulhtikh·w e·nvshw poy periori·zei ton ariumo· tvn erasitexnv·n poy e·xoyn yphkoo·thta a·lloy kra·toyw me·loyw kai mporoy·n na xrhsimopoihuoy·n se e·nan agv·na ei·nai epi·shw anti·uetow me to koinotiko· di·kaio kai kyri·vw me to a·ruro 7(2) toy kanonismoy· toy Symboyli·oy (EOK) ariu. 1612/68 thw 15hw Oktvbri·oy 1968 gia thn eley·uerh kyklofori·a tvn ergazome·nvn ento·w thw Koino·thtaw (2). To en lo·gv a·ruro proble·pei o·ti oi koinotikoi· ergazo·menoi pre·pei na apolamba·noyn ta i·dia koinvnika· kai forologika· pleonekth·mata poy apolamba·noyn kai oi ergazo·menoi poy ei·nai yph·kooi toy eka·stote kra·toyw me·loyw. To DEK e·xei apofanuei· se polle·w ypoue·seiw o·ti h dia·tajh ayth· isxy·ei kai gia drasthrio·thtew anacyxh·w (3), o de aulhtismo·w apotelei· anamfisbh·thta drasthrio·thta anacyxh·w. To kata· po·son o aulhtismo·w me ton opoi·o asxoloy·ntai oi erasite·xnew apotelei· oikonomikh· drasthrio·thta, pre·pei na kriuei· ba·sei tvn xarakthristikv·n thw drasthrio·thtaw. (1) (2) (3) Ypo·uesh C-415/93, Syllogh· nomologi·aw toy DEK 1995, I-4921. EE L 257 thw 19. 10. 1968. Ypo·uesh C-334/94, Syllogh· nomologi·aw toy DEK 1996, I-1307. (2000/C 280 E/089) GRAPTH ERVTHSH E-2624/99 ypobolh·: Olivier Dupuis (TDI) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Ne·ew nomike·w diata·jeiw gia toyw allodapoy·w sth Roymani·a H Epitroph· mynaw thw Boylh·w tvn antiprosv·pvn toy Roymanikoy· Koinoboyli·oy ene·krine pro·sfata sxe·dio no·moy gia toyw allodapoy·w sth Roymani·a, sxe·dio to opoi·o e·xei h·dh egkriuei· apo· th Geroysi·a thw Roymani·aw stiw 10 Oktvbri·oy 1998, sy·mfvna me to opoi·o, apagorey·etai stoyw allodapoy·w na diame·noyn sth Roymani·a na xrhmatodotoy·n h· na idry·oyn politika· ko·mmata, organv·seiw h· politike·w oma·dew sth roymanikh· epikra·teia kauv·w kai na symmeta·sxoyn se ekdhlv·seiw poy aforoy·n thn politikh· zvh· thw xv·raw. Epiple·on, opoiodh·pote fysiko· h· nomiko· pro·svpo poy filojenei· allodapoy·w gia xroniko· dia·sthma anv·tero tvn pe·nte hmerv·n, ua pre·pei na eidopoiei· tiw topike·w astynomike·w arxe·w. Te·low, sy·mfvna me ayto· to sxe·dio no·moy, h a·deia paramonh·w mporei· na xorhghuei· mo·no stoyw moni·moyw katoi·koyw poy e·xoyn iatrikh· peri·ualch. Den uevrei· h Epitroph· o·ti an ayto· to sxe·dio no·moy, poy e·xei h·dh egkriuei· apo· th Geroysi·a, egkriuei· telika· apo· to Roymaniko· Koinoboy·lio o·pvw e·xei, h Roymani·a ua parabei· safv·w tiw desmey·seiw thw vw xv·ra ypoch·fia gia e·ntajh sthn EE; Poie·w prvtoboyli·ew e·xei la·bei h· skopey·ei na la·bei h Epitroph· gia na apotre·cei tiw armo·diew roymanike·w arxe·w kai to Koinoboy·lio na proboy·n sthn oristikh· e·gkrish aytoy· toy sxedi·oy no·moy o·pvw e·xei; Apa·nthsh toy k. Verheugen ej ono·matow thw Epitroph·w (22 Febroyari·oy 2000) To nomosxe·dio poy afora· to kauestv·w tvn allodapv·n sth Roymani·a, to opoi·o egkri·uhke apo· th Geroysi·a stiw 10 Septembri·oy 1998, den e·xei ako·ma egkriuei· apo· to Koinoboy·lio. H isxy·oysa nomouesi·a (No·mow ariu. 25/ 1969 gia to kauestv·w tvn allodapv·n) ei·nai aphrxaivme·nh kai h Epitroph·, sthn teleytai·a taktikh· thw e·kuesh gia thn pro·odo poy shmeiv·nei h Roymani·a me thn prooptikh· thw prosxv·rhshw, thw 13hw Oktvbri·oy 1999 (1), kauv·w kai sthn etairikh· sxe·sh gia thn prosxv·rhsh poy ene·krine to Symboy·lio stiw 6 Dekembri·oy 1999 (2) to·nise thn ana·gkh na antikatastauei· o no·mow ayto·w apo· sy·gxronh nomouesi·a. To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy anafe·retai se diata·jeiw toy nomosxedi·oy poy perie·xoyn periorismoy·w sxetika· me thn politikh· drasthrio·thta tvn allodapv·n poy diame·noyn sth Roymani·a. To a·ruro 16 thw Eyrvpai¤kh·w Sy·mbashw gia ta dikaiv·mata toy anurv·poy, poy e·xei kyrvuei· apo· th Roymani·a, epitre·pei sta symballo·mena me·rh na ue·toyn te·toioyw periorismoy·w. To grafei·o thw (cid:221)pathw Armostei·aw tvn Hnvme·nvn Eunv·n gia toyw pro·sfygew (UNHCR) sth Roymani·a, sxoli·ase toyw proteino·menoyw periorismoy·w kai to·nise o·ti, sy·mfvna me th nomologi·a toy Eyrvpai¤koy· Dikasthri·oy gia ta dikaiv·mata toy anurv·poy, oi periorismoi· aytoi· pre·pei na ei·nai analogikoi·. (cid:201)naw periorismo·w den pre·pei na e·xei mo·no no·mimo sto·xo• pre·pei epi·shw na ypa·rxei logikh· analogi·a metajy· tvn me·svn poy xrhsimopoioy·ntai kai aytoy· toy no·mimoy sto·xoy poy epizhtei·tai na ylopoihuei·. Vsto·so, h UNHCR den isxyri·sthke o·ti oi en lo·gv diata·jeiw ei·nai yperbolike·w


title: PERGUNTA ESCRITA E-2616/99 apresentada por Chris Davies (ELDR) à Comissão. Despesas agro-ambientais.

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural expenditure

text: 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/83 (2000/C 280 E/085) PERGUNTA ESCRITA E-2616/99 apresentada por Chris Davies (ELDR) (cid:224) Comissªo (12 de Janeiro de 2000) Objecto: Despesas agro-ambientais Poderia a Comissªo indicar qual Ø a percentagem das despesas com a pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comum destinadas a programas agro-ambientais (isto Ø, programas para garantir que as actividades agr(cid:237)colas sªo compat(cid:237)veis com a conserva(cid:231)ªo das paisagens, das espØcies e dos habitats) em cada um dos quinze Estados-membros? Resposta do ComissÆrio Franz Fischler em nome da Comissªo (7 de Fevereiro de 2000) A salvaguarda e o melhoramento do ambiente constituem um dos objectivos fundamentais da pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comum (PAC). Este papel, ainda que presente antes da reforma de 1999, tornou-se agora, na sequŒncia da Agenda 2000, ainda mais importante. A t(cid:237)tulo de exemplo, as medidas destinadas a apoiar os produtores agr(cid:237)colas nas zonas menos favorecidas e as disposi(cid:231)ıes que permitem a concessªo de ajudas directas aos produtores agr(cid:237)colas na condi(cid:231)ªo de que respeitem determinadas obriga(cid:231)ıes ambientais, importante no contexto do ambiente. Todavia, os custos or(cid:231)amentais de tais desempenham um papel ac(cid:231)ıes nªo sªo registadas enquanto despesas ambientais, uma vez que o ambiente Ø apenas um dos objectivos, entre outros, deste gØnero de medidas. No que diz respeito a medidas exclusivamente ambientais, previstas na regulamenta(cid:231)ªo espec(cid:237)fica, que sªo financiadas exclusivamente pela parte «Garan- tia» do Fundo Europeu de Orienta(cid:231)ªo e Garantia Agr(cid:237)cola (FEOGA), as despesas para o exerc(cid:237)cio de 1999 foram de 1 951 milhıes de euros. Este montante representa 4,93 % das despesas do exerc(cid:237)cio que era de 39 524 milhıes de euros, ou seja, um aumento superior a um quarto relativamente (cid:224) mØdia 1996-1999. Todavia, tendo em conta o que precede, nªo seria correcto concluir que esta percentagem da despesa da PAC Ø o œnico contributo para a salvaguarda e a melhoria do ambiente. A Comissªo gostaria de recordar ao Senhor Deputado que o financiamento a t(cid:237)tulo do FEOGA para o agro-ambiente Ø acompanhado pelo co-financiamento por parte dos Estados-membros numa base idŒntica nas zonas extra objectivo no 1 e na percentagem de 75 % do financiamento comunitÆrio e 25 % do financiamento dos Estados-membros em zonas do objectivo no 1. Assim sendo, as despesas totais com os esquemas de agro-ambiente Ø mais elevada do que nos montantes abaixo referidos relativamente (cid:224)s despesas do FEOGA. Relativamente (cid:224) reparti(cid:231)ªo das despesas por medidas exclusivamente ambientais de cada Estado-membro, a mØdia verificada para os exerc(cid:237)cios 1996-1999 Ø a seguinte (em milhıes de euros) Ambiente Ambiente/FEOGA (em %) Estado BE DK DE GR ES FR IRL IT LU NL AT PT FI SE UK Despesas FEOGA-Garantia 992,7 1 250 5 775 2 664 4 789 9 260 1 761,5 4 507,5 20,7 1 491,1 938 643,7 587,7 669,5 4 002,7 2,07 7,67 275,3 6,17 50,2 114,7 99,25 275,65 3,27 11,2 336,6 57,2 166,6 86,02 41,9 Total 39 450,8 1 534,2 0,21 0,61 4,76 0,23 1,05 1,24 5,63 6,11 15,78 0,75 35,89 8,89 28,34 12,84 1,04 3,88


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2701/99 från LORD Inglewood (PPE-DE) till kommissionen. Rättsliga åtgärder beträffande brittiskt nötkött på den franska marknaden.

eurovoc_concepts:
France
United Kingdom
beef
market approval
preliminary ruling procedure

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/109 Kommissionen f(cid:246)ljer noga denna unders(cid:246)kning, s(cid:228)rskilt eftersom den skall bed(cid:246)ma om f(cid:246)rordning (EG) nr 1475/95 fungerar p(cid:229) ett tillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt i medlemsstaterna. Den kommer att framl(cid:228)gga en rapport i fr(cid:229)gan per den 31 december 2000. F(cid:246)rordningens p(cid:229)verkan p(cid:229) konsumenterna kommer att utg(cid:246)ra ett av de viktigaste inslagen vid bed(cid:246)mningen. Denna rapport kommer att tj(cid:228)na som grund f(cid:246)r att avg(cid:246)ra bilindustrins framtida r(cid:228)ttsram och en eventuell (cid:228)ndring av f(cid:246)rordning (EG) nr 1475/95. Kommissionen har i detta sammanhang f(cid:246)r avsikt att vidta alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att de europeiska konsumenterna skall ges det mest tillfredsst(cid:228)llande distributionssystemet f(cid:246)r bilar. (1) (2) (3) Se till exempel pressmeddelande IP/99/554 av den 22 juli 1999. EGT L 145, 29. 6. 1995. EGT L 124, 25. 4. 1998. (2000/C 280 E/112) SKRIFTLIG FR¯GA E-2698/99 fr(cid:229)n Ole Krarup (EDD) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: F(cid:246)rvaltning av valutareserverna De nationella centralbankerna i de medlemsstater som deltar i euron (tredje etappen) skall (cid:246)verl(cid:229)ta f(cid:246)rvaltningen av en viss del av sina valutareserver till ECB. Om en medlemsstat blir tvungen att l(cid:228)mna den gemensamma valutan, kommer f(cid:246)rvaltningen av valutareserverna i s(cid:229) fall automatiskt att (cid:229)terf(cid:246)ras till den nationella centralbanken utan n(cid:229)gra avgifter, ekonomiska sanktioner eller liknande? Svar fr(cid:229)n Pedro Solbes Mira p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (18 februari 2000) EG-f(cid:246)rdraget inneh(cid:229)ller inga best(cid:228)mmelser om stater som vill l(cid:228)mna eurosamarbetet. D(cid:228)rf(cid:246)r finns inte heller n(cid:229)gra best(cid:228)mmelser om eventuell (cid:229)terf(cid:246)ring av valutareserver till de nationella centralbankerna. (2000/C 280 E/113) SKRIFTLIG FR¯GA E-2701/99 fr(cid:229)n LORD Inglewood (PPE-DE) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: R(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder betr(cid:228)ffande brittiskt n(cid:246)tk(cid:246)tt p(cid:229) den franska marknaden Kan kommissionen v(cid:228)cka talan vid EG-domstolen f(cid:246)r att f(cid:229) ett avg(cid:246)rande om interimistiska (cid:229)tg(cid:228)rder som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r brittiskt n(cid:246)tk(cid:246)tt att (cid:229)ter f(cid:229) importeras till den franska marknaden som det olagligt uteslutits fr(cid:229)n? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 februari 2000) Kommissionen har redan inlett ett (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande mot Frankrike enligt artikel 226 i EG-f(cid:246)rdraget. M(cid:229)let inkom till domstolen den 4 januari 2000 ((cid:228)rendenummer C-1/00). Kommissionen besl(cid:246)t att inte l(cid:228)mna in n(cid:229)gon beg(cid:228)ran om interimistiska (cid:229)tg(cid:228)rder till domstolen. Ett antal mycket str(cid:228)nga villkor m(cid:229)ste uppfyllas f(cid:246)r att en s(cid:229)dan beg(cid:228)ran skall bifallas. Mot bakgrund av tidigare r(cid:228)ttspraxis i m(cid:229)l som g(cid:228)llt fr(cid:229)gan om interimistiska (cid:229)tg(cid:228)rder, s(cid:228)rskilt p(cid:229) folkh(cid:228)lsoomr(cid:229)det, drog kommis- sionen den slutsatsen att det var f(cid:246)ga troligt att domstolen skulle f(cid:246)rordna om s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder i detta fall


title: WRITTEN QUESTION E-2618/99 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Commission. Fundamental Rights.

eurovoc_concepts:
EU policy
ownership

text: C 280 E/84 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/086) WRITTEN QUESTION E-2618/99 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Commission (12 January 2000) Subject: Fundamental Rights According to Article 295 of the Treaty (ex Art. 222 CE), property rights are, on the basis of 1. subsidiarity, to be dealt with by the Member States. Nevertheless, Article 6(1) of the Treaty of Rome provides some necessary guarantees in relation to human rights and thus to the recognition of property rights. Various European regulations, when implemented, obviously have an impact on property rights. Among them, are the Birds Directive, the Habitats Directive and the Nitrates Directive. Some regulations under preparation risk having similar negative impacts on landowning (environmental liability, product liability, etc. ). How does the Commission intend to ensure a sufficient level of protection of property rights in its regulatory work, bearing in mind that the protection of fundamental rights does include property rights? The Cologne Council launched the work on the Charter of Fundamental Rights. According to the 2. European Convention on Human Rights, property rights are one of the fundamental rights. Will the Commission include property rights in the Charter? How will the Charter be applicable in practical terms when finalised? Answer given by Mr Vitorino on behalf of the Commission (14 February 2000) 1. The right to property is a basic right guaranteed by Article 1 of the Additional Protocol to the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and by constitutional traditions common to the Member States. However, it is not an absolute right. Restrictions on it could go as far as expropriation on the basis of public utility. Article 1 of the abovementioned Additional Protocol lays down that (cid:145)every natural or legal person is entitled to the peaceful enjoyment of his possessions. No one shall be deprived of his possessions except in the public interest and subject to the conditions provided for by law and by the general principles of international law. The preceding provisions shall not, however, in any way impair the right of a State to enforce such laws as it deems necessary to control the use of property in accordance with the general interest or to secure payment of taxes or other contributions or penalties. (cid:146) Although, under Article 295 (former Article 222) of the EC Treaty, the Treaty does not in any way prejudge the system of ownership in the Member States, Article 6(2) of the Treaty on European Union requires the Union to respect the fundamental rights guaranteed by the European Convention on the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, signed in Rome on 4 November 1950, and by the constitutional traditions common to the Member States as general principles of Community law. The Commission takes account of the principle of proportionality in all its proposals so that the right to property is affected only within the indispensable limits imposed by the general interest. Given that the Charter on Fundamental Rights is being drafted and that many questions relating to it 2. are still outstanding, the Commission cannot make any forecast as to its content or the practical arrangements to apply it. These will depend on its legal nature and its content. In any case, given the importance of rights to property, it is obvious that the charter cannot overlook them


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2619/99 af Robert Sturdy (PPE-DE) til Kommissionen. Støtte til den britiske svinekødssektor.

eurovoc_concepts:
EU aid
State aid
United Kingdom
export refund
pigmeat

text: C 303 E/82 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1259/1999 af 17. maj 1999 om fastl(cid:230)ggelse af f(cid:230)lles regler for den f(cid:230)lles landbrugspolitiks ordninger for direkte stłtte (1) g(cid:230)lder for betalinger, der ydes til landbrugere i henhold til stłtteordninger under de f(cid:230)lles markedsordninger. Ifłlge artikel 3 er medlemsstaterne forpligtede til at tr(cid:230)ffe de miljłforanstaltninger, de finder hensigtsm(cid:230)ssige (og som kan omfatte stłtte til geng(cid:230)ld for forpligtelser til at drive miljłvenligt landbrug, generelle obligatoriske miljłkrav og s(cid:230)rlige miljłkrav, der udgłr en betingelse for direkte betalinger). Medlemsstaterne skal fasts(cid:230)tte sanktioner, der st(cid:229)r i forhold til fłlgerne af, at miljłkrav ikke overholdes (f. eks. neds(cid:230)ttelse eller annullering af stłtte under markeds- ordningerne). Ifłlge artikel 5 vil belłb, der ikke udbetales som fłlge af misligholdelse af s(cid:229)danne miljłkrav, og belłb, der indspares af medlemsstater, som benytter sig af muligheden for at graduere den direkte stłtte (artikel 4), v(cid:230)re til r(cid:229)dighed for medlemsstaterne til en forłgelse af stłtten til miljłvenlige stłtteordninger (miljłvenligt landbrug, udligningsgodtgłrelser i ugunstigt stillede omr(cid:229)der og omr(cid:229)der med miljłrestrik- tioner, skovrejsning). R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1257/1999 om stłtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (2) (EUGFL) foreskriver m(cid:229)lrettede miljłforanstaltninger, som er de eneste obligatoriske foranstaltninger, der skal indg(cid:229) i ethvert program for udvikling af landdistrikterne. Herved f(cid:229)r de en fremtr(cid:230)dende rolle inden for den nye politik for udvikling af landdistrikterne, ligesom de till(cid:230)gges s(cid:230)rlig betydning i F(cid:230)llesskabets strategi for fremme af miljłvenligt landbrug. De f(cid:230)lles markedsordninger indeholder ogs(cid:229) miljłbestemmelser. Nogle af disse er blevet sk(cid:230)rpet. F. eks. indeb(cid:230)rer den nye markedsordning for oksekłd, at nationale bevillinger nu indg(cid:229)r som en del af den direkte stłtte, der kan knyttes til miljłkrav, ligesom ekstensiveringspr(cid:230)mien er blevet mere effektiv gennem en forhłjelse af pr(cid:230)mierne og indfłrelse af strengere miljłkrav. (1) EFT L 160 af 26. 6. 1999. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999. (2000/C 303 E/074) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2619/99 af Robert Sturdy (PPE-DE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Stłtte til den britiske svinekłdssektor Kommissionen har erkendt, at svineavlerne i Det Forenede Kongerige af en r(cid:230)kke (cid:229)rsager befinder sig i en alvorlig łkonomisk krise. Vil Kommissionen overveje nogle af de fłlgende foranstaltninger for at afhj(cid:230)lpe i det mindste nogle af de presserende problemer, som tvinger mange landm(cid:230)nd til at forlade erhvervet: 1. Genindfłrelse af eksportrestitutioner for svinekłd fra EU? 2. Godkendelse af, at Det Forenede Kongerige yder statsstłtte for at d(cid:230)kke udgifterne i forbindelse med BSE, der har haft en negativ indvirkning p(cid:229) konkurrenceevnen for britisk svinekłd? Kan Kommissionen komme med forslag til andre foranstaltninger, som Det Forenede Kongerige eller Den Europ(cid:230)iske Union eventuelt kunne tr(cid:230)ffe i overensstemmelse med f(cid:230)llesskabsretten for at hj(cid:230)lpe den kriseramte britiske svinekłdssektor? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (31. januar 2000) Det er beklageligt, at svinekłdsmarkedet i alle dele af EU gennemlever sv(cid:230)re tider. Hoved(cid:229)rsagen til de lave priser er dog det fortsatte store udbud af svinekłd. 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/83 Det er rigtigt, at Det Forenede Kongerige har indfłrt nogle nationale foranstaltninger, der forłger omkostningerne ved slagtning af svin. Der har fundet nogle uformelle kontakter sted mellem Kommis- sionen og de britiske myndigheder for at drłfte, hvilken form en stłtte kan antage. P(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt har Kommissionen dog ikke modtaget nogen formel meddelelse om forslag til stłtte. For at en stłtte kan accepteres, skal den naturligvis opfylde betingelserne i EF-traktaten. Stłtten błr is(cid:230)r fremme den łkonomiske udvikling i sektoren. Stłtte, der blot skal opveje handelstab, er i princippet ikke tilladt efter EF-reglerne. Der findes for tiden eksportrestitutioner for et stort udsnit af svinekłdsprodukter inklusive fersk og frosset kłd og forarbejdede produkter. Eksportrestitutionerne er til stor hj(cid:230)lp for EU(cid:146)s svinekłdsmarked og lettede udfłrslen af n(cid:230)sten 800 000 tons svinekłd til tredjelande i 1999. Da presset p(cid:229) EU(cid:146)s svinekłdsmarked har varet ved, har Kommissionen opretholdt forholdsvis hłje eksportrestitutioner i mere end et (cid:229)r. Det er rigtigt, at Kommissionen ikke l(cid:230)ngere udbetaler ekstra hłje eksportrestitutioner for fersk og frosset kłd til Rusland. Denne eksport nyder dog fortsat godt af de normale eksportrestitutioner. Det skal understreges, at Kommissionen ved fasts(cid:230)ttelsen af eksportrestitutioner skal tage hensyn til den begr(cid:230)nsede efterspłrgsel p(cid:229) eksportmarkederne, de begr(cid:230)nsede budgetmidler s(cid:229) vel som de kvantitative forpligtelser inden for Verdenshandelsorganisationen WTO. Kommissionen har drłftet andre mulige foranstaltninger (f. eks. oprette frivillige fonde) med medlems- staterne ved flere lejligheder, men disse ideer har hidtil kun f(cid:229)et lidt opbakning fra de fleste medlemsstater. Kommissionen overvejer dog fortsat dette punkt. (2000/C 303 E/075) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2622/99 af Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Anl(cid:230)gsarbejde i Valle de Bustarviejo (Spanien) En privat virksomhed łnsker at bygge et hotel i Valle de Bustarviejo (den autonome region Madrid, Spanien), n(cid:230)rmere betegnet i omr(cid:229)det Tejera, der i sin helhed er klassificeret som s(cid:230)rligt beskyttet omr(cid:229)de, der ikke kan anvendes til bym(cid:230)ssig bebyggelse. Ifłlge Bustarviejos borgmester er projektet, som er et privat initiativ, godkendt i henhold til den regionale miljłforvaltnings, den regionale bygge- og anl(cid:230)gsforvaltnings og kommunens regler. Medlemmer af miljł-, kultur-, kvinde-, j(cid:230)ger- og kv(cid:230)gavlerorganisationer har imidlertid p(cid:229)peget, at der ikke er gennemfłrt undersłgelser af virkningerne p(cid:229) de lokale vilde planter og dyr, hvoraf mange tilhłrer fredede arter, og de mener, at gennemfłrelsen af projektet vil f(cid:229) meget negative virkninger for dalen, ikke blot hvad ang(cid:229)r dens udseende, men ogs(cid:229) dens miljł, da projektet vil hente vand fra dalens b(cid:230)k eller en brłnd. De h(cid:230)vder, at et (cid:229)rligt forbrug p(cid:229) 7. 000 m3 vand vil p(cid:229)virke landbruget, kv(cid:230)gavlen og skovbruget, og at spildevand fra over 100 personer vil betyde sikker fare for forurening af dalens b(cid:230)k. Den lokale Leader-aktionsgruppe for Sierra Norte i den autonome region Madrid vil stłtte projektet med 16 millioner pesetas. Kan Kommissionen p(cid:229) denne baggrund efterprłve om bestemmelserne i direktiv 85/ 337/EF (1) om vurdering af virkningerne p(cid:229) miljłet samt levestedsdirektivet 92/43/EF (2) er blevet overholdt i forbindelse med dette konkrete projet, og om det er i overensstemmelse med Leader-programmets miljłm(cid:229)l? (1) EFT L 175 af 5. 7. 1985, s. 40. (2) EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2699/99 af Ole Krarup (EDD) til Kommissionen. ECB valutareservens funktion.

eurovoc_concepts:
European Central Bank
foreign-exchange reserves

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/93 om asyl for statsborgere i Den Europ(cid:230)iske Unions medlemsstater, men erkl(cid:230)rer, at Belgien i overens- stemmelse med sine forpligtelser i henhold til GenŁve-konventionen af 1951 og New York-protokollen af 1967, i overensstemmelse med denne protokols eneste artikel, litra d), vil foretage en individuel behandling af en asylansłgning fra en statsborger i en anden medlemsstat. « (1) (1) Se Amsterdam-traktaten, Erkl(cid:230)ringer som Konferencen har noteret sig, nr. 5, Belgiens erkl(cid:230)ring om Protokollen om asyl for statsborgere i Den Europ(cid:230)iske Unions medlemsstater. (2000/C 303 E/084) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2699/99 af Ole Krarup (EDD) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: ECB valutareservens funktion Euroen er en flydende valuta, hvilket i forhold til faste valutaer ikke nłdvendiggłr intervention gennem stłtteopkłb og (cid:141)salg. Den valutareserve, som ECB er ved at opbygge decentralt gennem de nationale centralbanker, har s(cid:229)ledes ikke som funktion at sikre euroens pris i forhold til f. eks. den amerikanske dollar. Ifłlge ECB(cid:146)s (cid:229)rsrapport for 1998 fremfłres en r(cid:230)kke andre funktioner for valutareserven (side 74). Kan det heraf sluttes, at valutareserven udover disse funktioner kun har til form(cid:229)l at sikre ECB(cid:146)s finansielle trov(cid:230)rdighed, eller kan det forventes, at dele af valutareserven ogs(cid:229) kan blive benyttet til ukonventionelle form(cid:229)l, f. eks. til łkonomisk udligning mellem regioner som kompensation for en utilstr(cid:230)kkelig EU- fiskalpolitik? S(cid:229)fremt det sidstn(cid:230)vnte ikke er tilf(cid:230)ldet, kan det s(cid:229) bekr(cid:230)ftes, at valutareserven kun vil blive benyttet til form(cid:229)l, der allerede p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt er offentliggjort i traktater og af ECB? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (17. februar 2000) Hovedform(cid:229)let med Det Europ(cid:230)iske Centralbanksystem (ESCB) er at fastholde prisstabilitet. Hvad enten euroen er en fast eller en flydende valuta, vil en (cid:230)ndring i dens eksterne v(cid:230)rdi formentlig have en indvirkning p(cid:229) inflationen. Den Europ(cid:230)iske Centralbank skal derfor have befłjelse til at intervenere p(cid:229) valutamarkedet, hvilket foruds(cid:230)tter, at den har valutareserver. I henhold til artikel 3. 1. i protokol nr. 3 om statutterne for Det Europ(cid:230)iske Centralbanksystem og Den Europ(cid:230)iske Centralbank har ESCB blandt andet til opgave at varetage valutatransaktioner i overens- stemmelse med traktatens artikel 109. Traktaten indeholder intet om en eventuel anvendelse af reserverne »til ukonventionelle form(cid:229)l«. (2000/C 303 E/085) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2707/99 af Ian Hudghton (Verts/ALE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Fiskeri (cid:129) fl(cid:229)destłrrelse og fler(cid:229)rige udviklingsprogrammer (FUP) Kan Kommissionen forel(cid:230)gge en sammenlignende analyse af de metoder, der i de forskellige medlemsstater benyttes til beregning af fiskerfl(cid:229)dens stłrrelse og af, i hvor hłj grad m(cid:229)lene i de fler(cid:229)rige udviklingspro- grammer er n(cid:229)et?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2654/99 υποβολή: Sebastiano Musumeci (UEN) προς την Επιτροπή. Πρόληψη των λοιμωδών νόσων μεταξύ των μεταναστών.

eurovoc_concepts:
European social policy
competence of the Member States
disease prevention
foreign national
health control

text: 24. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 303 E/89 synista· mo·no merikh· ly·sh sta problh·mata enarmo·nishw thw orologi·aw metajy· tvn orga·nvn kai sthn eja·leich to·so toy para·llhloy periexome·noy tvn dedome·nvn, o·so kai tvn pleonazo·ntvn anurvpi·nvn kai xrhmatodotikv·n po·rvn poy xrhsimopoioy·ntai. H mele·th skopimo·thtaw gia th dhmioyrgi·a miaw diorganikh·w ba·shw dedome·nvn poy prota·uhke apo· th diorganikh· epitroph· gia th meta·frash kate·lhje sto sympe·rasma o·ti mo·no mia diorganikh· ba·sh mporei· pragmatika· na prosfe·rei ly·sh sto pro·blhma thw epana·lhchw toy periexome·noy kai na epity·xei toyw kanonistikoy·w sto·xoyw poy synde·ontai me thn orologi·a. Eiw apa·nthsh stiw sygkekrime·new ervth·seiw: 1. To en lo·gv sxe·dio proori·zetai na antikatasth·sei thn shmerinh· pollaplo·thta tvn ba·sevn dedome·nvn me mia eniai·a, kentrikh· kai koinh·w diaxei·rishw ba·sh dedome·nvn orologi·aw gia thn Koino·thta. Me ton tro·po ayto· proori·zetai na meiv·sei tiw shmerine·w para·llhlew dome·w kai po·royw sta o·rgana kai e·tsi apofey·getai h dhmioyrgi·a te·toivn domv·n sta mikro·tera o·rgana kai yphresi·ew thw Koino·thtaw. To sxe·dio e·xei egkriuei· apo· th diorganikh· epitroph· gia th meta·frash kai epome·nvw apolamba·nei thw yposth·rijhw tvn metafrastikv·n yphresiv·n o·lvn tvn orga·nvn thw Koino·thtaw. Entoy·toiw, kami·a apo·fash den e·xei ako·mh lhfuei· sxetika· me th ue·sh kai th diaxei·rish thw sxediazo·menhw koinh·w ba·shw dedome·nvn orologi·aw. H prvtoboyli·a syna·dei epome·nvw me thn apostolh· toy Metafrastikoy· Ke·ntroy, poy kauori·zetai ston kanonismo· (EK) ariu. 2610/95 toy Symboyli·oy, thw 30hw Oktvbri·oy 1995, gia thn tropopoi·hsh toy kanonismoy· (EK) ariu. 2965/94 sxetika· me th dhmioyrgi·a Metafrastikoy· Ke·ntroy tvn Orga·nvn thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw «gia na enisxy·sei th dioikhtikh· synergasi·a metajy· tvn orga·nvn kai tvn organismv·n thw (cid:201)nvshw me skopo· ton ejoruologismo· tvn meuo·dvn ergasi·aw kai thn genikh· ejoikono·mhsh po·rvn me thn apofygh· thw peritth·w ergasi·aw kai thw dhmioyrgi·aw akribv·n para·llhlvn domv·n». 2. H texnikh· efarmogh· toy progra·mmatow ua analhfuei· apo· diorganikh· oma·da kauodh·ghshw poy aparti·zetai apo· empeirognv·monew ekprosv·poyw toy Metafrastikoy· Ke·ntroy, toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, toy Symboyli·oy, thw Metafrastikh·w Yphresi·aw thw Epitroph·w kai thw Genikh·w Diey·uynshw Epixeirh·seiw. H sy·mbash e·xei anateuei· se etairi·a me shmantikh· pei·ra ston tome·a thw sygkro·thshw ba·sevn dedome·nvn kai h glvssikh· kai orologikh· empeirognvsi·a pare·xetai apo· dhmo·sio ereynhtiko· institoy·to pagkosmi·oy fh·mhw ston tome·a thw glvssikh·w texnologi·aw. Epiple·on, to sxe·dio epoptey·etai apo· oma·da empeirognvmo·nvn poy apotelei·tai apo· eidikoy·w ston tome·a thw orologi·aw kai thw plhroforikh·w apo· ka·ue e·na apo· ta o·rgana thw Koino·thtaw, tiw apokentrvme·new yphresi·ew kai ta kra·th me·lh. (2000/C 303 E/081) GRAPTH ERVTHSH E-2654/99 ypobolh·: Sebastiano Musumeci (UEN) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Pro·lhch tvn loimvdv·n no·svn metajy· tvn metanastv·n Me thn eykairi·a toy ktoy Dieunoy·w Ergasthri·oy «Politismo·w, ygei·a, metana·steysh» (Rv·mh) anakoinv·uhkan oi teleytai·ew statistike·w thw «Yphresi·aw prolhptikh·w iatrikh·w, metana·steyshw, toyrismoy· kai tropikh·w dermato- logi·aw» toy Institoy·toy San Gallicano (Itali·a), sy·mfvna me ta opoi·a ayja·nontai oi loimv·deiw asue·neiew metajy· tvn metanastv·n poy zoyn sthn Itali·a, pernv·ntaw apo· e·na pososto· 7 % se e·na pososto· 11 %• Lamba·nontaw ypo·ch o·ti, metajy· tvn asueneiv·n poy plh·ttoyn toyw metana·stew idiai·terew anhsyxi·ew dhmioyrgei· h idi·vw thw hpati·tidaw A, B kai G iogenoy·w proe·leyshw, toy AIDS kai tvn ay·jhsh tvn loimvdv·n no·svn, periptv·sevn le·praw poy kata· to pareluo·n h·san ma·llon spa·niew• Mporei· h Epitroph· na maw enhmerv·sei: 1. 2. 3. ea·n pistey·ei o·ti ua h·tan dynato·n na xrhmatodothuoy·n ad hoc dome·w poy ua aposkopoy·n sthn pragmato- poi·hsh ygeionomikv·n ele·gxvn sta shmei·a tvn syno·rvn me shmantikh· die·leysh, lamba·nontaw ypo·ch ton ayjano·meno ariumo· ejokoinotikv·n metanastv·n sta kra·th me·lh thw EE• ea·n e·xei anala·bei h· skopey·ei na anala·bei prvtoboyli·ew me sto·xo thn pro·lhch thw emfa·nishw loimvdv·n no·svn metajy· toy ejvkoinotikoy· plhuysmoy· stiw xv·rew thw Eyrvpai¤kh·w nvshw kai thn apofygh· thw piuanh·w toyw meta·doshw ston eyrvpai¤ko· plhuysmo·• ea·n skopey·ei na anala·bei eidike·w dra·seiw prokeime·noy na ejasfali·sei stoyw metana·stew pro·sbash sta eunika· systh·mata ygeionomikh·w peri·ualchw; C 303 E/90 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 24. 10. 2000 Apa·nthsh toy k. Vitorino ej ono·matow thw Epitroph·w (27 Marti·oy 2000) H Epitroph· ypenuymi·zei o·ti to e·ktakto Eyrvpai¤ko· Symboy·lio toy Ta·mpere thw 15hw kai 16hw Oktvbri·oy 1999 o·rise o·ti «h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh ofei·lei na diasfali·zei th di·kaih metaxei·rish tvn yphko·vn tri·tvn xvrv·n poy diame·noyn nomi·mvw sthn epikra·teia tvn kratv·n melv·n thw. Ua pre·pei na uespisuei· suenaro·terh politikh· koinvnikh·w e·ntajhw me sto·xo thn paroxh· dikaivma·tvn kai ypoxrev·sevn sygkri·simvn me ekei·na poy apola·boyn oi yph·kooi thw EE. Ua pre·pei eja·lloy na provuei· thn a·ney diakri·sevn metaxei·rish ston oikonomiko·, ton koinvniko· kai ton politistiko· tome·a kai na proble·pei me·tra kata· toy ratsismoy· kai thw jenofobi·aw. » (1) H Epitroph· toni·zei o·ti, o·tan gi·netai lo·gow gia metana·stew yphko·oyw tri·tvn xvrv·n, pre·pei na episthuei· h prosoxh· sto gegono·w o·ti ta pro·svpa ayta· den apoteloy·n omoiogenh· oma·da. Ypa·rxoyn pra·gmati diafore·w ana·loga me to nomiko· kauestv·w toyw, th dia·rkeia katoiki·aw toyw sthn epikra·teia thw (cid:201)nvshw, th xv·ra katagvgh·w toyw, thn oikonomikh· kai koinvnikh· toyw kata·stash. Synepv·w pre·pei na apokroystei· suenara· ka·ue apo·peira na uevroy·ntai oi «metana·stew» oma·da kindy·noy apo· thn a·poch thw meta·doshw loimvdv·n no·svn. H Epitroph· proti·uetai na paroysia·sei, ento·w toy e·toyw, e·kuesh gia thn kata·stash ygei·aw tvn metanastv·n. To e·ggrafo ayto· proble·petai sto plai·sio thw sy·ntajhw ekue·sevn gia thn kata·stash thw ygei·aw sthn Koino·thta, oi opoi·ew aforoy·n thn kata·stash ygei·aw ei·te toy syno·loy toy plhuysmoy· ei·te eidikv·n kathgoriv·n plhuysmoy·. Sto·xow thw e·kueshw ayth·w ua ei·nai na entopistoy·n oi genike·w ta·seiw vw prow thn kata·stash ygei·aw tvn yphko·vn tri·tvn xvrv·n poy katoikoy·n sta kra·th me·lh. Epi· toy paro·ntow, oi ygeionomikoi· e·legxoi gia toyw metana·stew yphko·oyw tri·tvn xvrv·n poy metabai·noyn nomi·mvw sta kra·th me·lh die·pontai apo· tiw eunike·w nomouesi·ew tvn kratv·n melv·n. H Epitroph· den proble·pei th xrhmatodo·thsh domv·n ad hoc poy ua pragmatopoioy·n ygeionomikoy·w ele·gxoyw sta shmei·a die·leyshw tvn syno·rvn. (cid:211)son afora· thn pro·sbash stiw eunike·w ygeionomike·w yphresi·ew, h Epitroph· ypenuymi·zei thn pro·tash kanoni- smoy· (2) poy paroysi·ase me skopo· na epektauei· stoyw yphko·oyw tri·tvn xvrv·n o kanonismo·w (EOK) ariu. 1408/ 71 toy Symboyli·oy thw 14hw Ioyni·oy 1971, peri· efarmogh·w tvn systhma·tvn koinvnikh·w asfali·sevw stoyw misuvtoy·w kai· tiw oikoge·neie·w toyw poy diakinoy·ntai ento·w thw Koino·thtow (3). Me thn pro·tash ayth· epidiv·ketai kyri·vw, o·pvw symbai·nei gia toyw koinotikoy·w yphko·oyw, oi yph·kooi tri·tvn kratv·n, poy katoikoy·n no·mima sthn (cid:201)nvsh kai kaly·ptontai apo· sy·sthma koinvnikh·w asfa·lishw eno·w kra·toyw me·loyw, na mhn xa·noyn ta dikaiv·mata· toyw o·tan diakinoy·ntai sto esvteriko· thw (cid:201)nvshw kai na epvfeloy·ntai synepv·w apo· toyw koinotikoy·w kano·new syntonismoy· tvn systhma·tvn koinvnikh·w asfa·lishw poy perie·xoyn idi·vw e·na eidiko· kefa·laio gia tiw paroxe·w asuenei·aw kai mhtro·thtaw. Epi·shw h Epitroph· efista· thn prosoxh· toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy sthn pro·tash· thw gia odhgi·a peri· thw efarmogh·w thw i·shw metaxei·rishw prosv·pvn aneja·rthta apo· th fyletikh· h· eunikh· toyw katagvgh· (4). Meta· thn oloklh·rvsh ayth·w thw prvtoboyli·aw, ta kra·th me·lh den ua mporoy·n na efarmo·zoyn kami·a a·mesh h· e·mmesh dia·krish ba·sei thw fyletikh·w h· eunikh·w katagvgh·w, oy·te kai sto ue·ma thw koinvnikh·w prostasi·aw kai thw koinvnikh·w asfa·lishw. Ayth· h pro·tash enta·ssetai sto geniko· plai·sio thw efarmogh·w toy a·ruroy 13 (prv·hn a·ruro 6A) thw synuh·khw EK. H diapragma·teysh thw prvtoboyli·aw ayth·w bri·sketai se eje·lijh sto Symboy·lio kai sto Koinoboy·lio. (1) Shmei·o 18 tvn symperasma·tvn toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy. (2) EE C 6 thw 10. 1. 1998. (3) EE L 149 thw 5. 7. 1971. (4) COM(1999)566 teliko·. (2000/C 303 E/082) GRAPTH ERVTHSH P-2688/99 ypobolh·: Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (11 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Protimhsiake·w symfvni·ew metajy· thw EE kai tvn xvrv·n AKE kai symbato·thta· toyw me ton POE Sy·mfvna me ei·dhsh thw Agence Europe thw 1hw Ioyni·oy 1999, o ne·ow anaplhrvth·w geniko·w dieyuynth·w toy POE, Miguel Rodríguez Mendoza, ante·kroyse to epixei·rhma thw Epitroph·w, sy·mfvna me to opoi·o pare·kklish apo· thn Sy·mbash Lome· ua h·tan dynath·, mo·non ea·n oi xv·rew AKE symfvnoy·san me tiw proteino·menew apo· thn EE perifereiake·w symfvni·ew oikonomikh·w etairikh·w sxe·shw


title: QUESTION ÉCRITE E-2700/99 posée par Alexander de Roo (Verts/ALE), Torben Lund (PSE) et Cristina García-Orcoyen Tormo (PPE-DE) à la Commission. Révision de la directive 94/62/CE relative aux emballages et aux déchets d'emballages.

eurovoc_concepts:
directive (EU)
drafting of EU law
packaging product
waste
waste recycling

text: 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/41 3. Quelles sont les Øtudes scientifiques rØalisØes en ce qui concerne les effets sur la santØ des installations d(cid:146)incinØration de dØchets pour la production d(cid:146)Ønergie dans les municipalitØs de l(cid:146)Union europØenne? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (4 fØvrier 2000) Aucune norme particuliŁre ne prØcise quelle doit Œtre la distance sØparant une dØcharge d(cid:146)une zone d(cid:146)habitation. Il est cependant prØvu, (cid:224) l(cid:146)annexe I de la directive 1999/31/CE du Conseil, du 26 avril 1999, concernant la mise en dØcharge des dØchets (1), que la dØtermination du site d(cid:146)une dØcharge doit tenir compte d(cid:146)exigences concernant la distance entre les limites du site et les zones d(cid:146)habitation. La stratØgie que la CommunautØ a adoptØe, et qui consiste (cid:224) rØglementer la coexistence entre les sites industriels et les zones d(cid:146)habitation, est double. D(cid:146)une part, la lØgislation communautaire dØfinit des exigences visant (cid:224) limiter les incidences des dØcharges, indØpendamment de l(cid:146)emplacement de ces derniŁres; d(cid:146)autre part, elle fixe des normes de qualitØ relatives (cid:224) l(cid:146)air ambiant ou (cid:224) l(cid:146)eau. Quant (cid:224) la distance entre les installations industrielles et les zones rØsidentielles, elle ne fait l(cid:146)objet d(cid:146)aucune rØglementation spØcifique. La plupart des Øtudes ayant trait aux effets sanitaires des dØcharges ont ØtØ menØes en fonction de polluants dØterminØs plut(cid:244)t que sur la base de sources industrielles prØcises, Øtant donnØ que les caractØristiques chimiques des polluants sont indØpendantes des sources de pollution. Un certain nombre d(cid:146)Øtudes prØparatoires ont nØanmoins ØtØ effectuØes afin d(cid:146)Øvaluer les coßts et les avantages liØs (cid:224) la mise en (cid:156)uvre de l(cid:146)actuelle proposition de directive du Conseil sur l(cid:146)incinØration des dØchets (2). L(cid:146)Øtude intitulØe «Economic evaluation of the draft incineration directive» (Øvaluation des aspects Øconomiques de la proposition de directive sur l(cid:146)incinØration des dØchets) (3), en particulier, fournit un bon aper(cid:231)u des incidences de l(cid:146)incinØration des dØchets municipaux. Bien qu(cid:146)ayant financØ certains projets liØs aux incidences sanitaires de la pollution de l(cid:146)air en gØnØral, la Commission n(cid:146)a pas financØ d(cid:146)Øtude sur l(cid:146)impact spØcifique des incinØrateurs de dØchets sur la santØ humaine. Cependant, le programme de travail de l(cid:146)action clØ «Environnement et santØ» dans le programme thØmatique «QualitØ de la vie et ressources du vivant» (4) du 5e programme-cadre de Recherche et dØveloppement technologique (RDT) est ouvert aux propositions dans ce domaine. (1) (2) (3) (4) JO L 182 du 16. 7. 1999. JO C 372 du 2. 12. 1998. ISBN 92-828-0083-0, CommunautØs europØennes 1997 (disponible en anglais uniquement). JO L 64 du 12. 3. 1999. (2000/C 330 E/045) QUESTION (cid:201)CRITE E-2700/99 posØe par Alexander de Roo (Verts/ALE), Torben Lund (PSE) et Cristina Garc(cid:237)a-Orcoyen Tormo (PPE-DE) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: RØvision de la directive 94/62/CE relative aux emballages et aux dØchets d(cid:146)emballages L(cid:146)article 6, paragraphe 3, point b) de la directive 94/62/CE (1), adoptØe en 1994 (cid:224) l(cid:146)issue de longues nØgociations, est ainsi libellØ: Au plus tard six mois avant la fin de la premiŁre phase de cinq ans visØe au paragraphe 1, point a), le Conseil, statuant (cid:224) la majoritØ qualifiØe sur proposition de la Commission, fixe les objectifs pour la deuxiŁme phase de cinq ans visØe au paragraphe 1, point c). Cette procØdure est rØpØtØe ultØrieure- ment tous les cinq ans. L(cid:146)article 6, paragraphe 1, point c) prØvoit pour sa part que: Dix ans au plus tard (cid:224) compter de la date (cid:224) laquelle la prØsente directive doit Œtre transposØe dans le droit national, un pourcentage des dØchets d(cid:146)emballage sera valorisØ et recyclØ, qui sera dØterminØ par le Conseil, conformØment au paragraphe 3, point b), en vue d(cid:146)accro(cid:238)tre substantiellement les objectifs visØs aux points a) et b). C 330 E/42 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 Le Conseil et le PE s(cid:146)Øtant ainsi clairement engagØs (cid:224) accro(cid:238)tre substantiellement les objectifs dans une proposition qui devait Œtre soumise (cid:224) la fin de l(cid:146)annØe 1999 ou au dØbut de l(cid:146)annØe 2000, (cid:224) quelle date la Commission compte-t-elle prØsenter au Parlement europØen et au Conseil sa proposition de rØvision de ladite directive? S(cid:146)agissant plus particuliŁrement des objectifs, la Commission compte-t-elle inclure un objectif commun en matiŁre de recyclage et de rØemploi? (1) JO L 365 du 31. 12. 1994, p. 10. RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (16 mars 2000) L(cid:146)obligation de revoir substantiellement les objectifs de valorisation et de recyclage est stipulØe (cid:224) l(cid:146)article 6, paragraphe 3, point (b), et (cid:224) l(cid:146)article 6, paragraphe 1, point (c), de la directive 94/62/CE du Parlement et du Conseil du 20 dØcembre 1994 relative aux emballages et aux dØchets d(cid:146)emballage. Le compromis atteint par le Parlement et le Conseil, aprŁs de longues discussions au sein du comitØ de conciliation, a consistØ en une premiŁre sØrie d(cid:146)objectifs chiffrØs de valorisation et de recyclage qui doivent Œtre atteints pour juin 2001 et en un engagement de la part du lØgislateur communautaire (cid:224) accro(cid:238)tre considØrablement ces objectifs dans une seconde phase dont la fin est prØvue pour la mi-2006. De nombreuses personnes et organisations sont impliquØes dans la cha(cid:238)ne de l(cid:146)emballage, y compris des opØrateurs Øconomiques, des consommateurs, des organisations environnementales et des autoritØs. Leurs intØrŒts sont de natures trŁs diffØrentes. Cela impose l(cid:146)Øtablissement d(cid:146)un cadre de dialogue afin d(cid:146)assurer une approche ØquilibrØe. Ce processus permet (cid:224) la Commission d(cid:146)Øvaluer correctement la situation et de dØvelopper d(cid:146)Øventuelles solutions rendant la directive plus efficace. DiffØrentes options ont ØtØ prØsentØes aux parties intØressØes et aux (cid:201)tats membres et discutØes avec ceux-ci, mais les mesures que la Commission devrait finalement proposer en sont toujours au stade de la rØflexion interne. la Commission a l(cid:146)intention de Le processus de rØvision prend plus de temps que prØvu. Cependant, prØsenter au Conseil et au Parlement une proposition formelle de rØvision de la directive afin de leur permettre d(cid:146)adopter les mesures en temps voulu. (2000/C 330 E/046) QUESTION (cid:201)CRITE E-2705/99 posØe par Ian Hudghton (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: PŒche (cid:129) rØaffectation de l(cid:146)IFOP Dans l(cid:146)hypothŁse ou un (cid:201)tat membre n(cid:146)utiliserait pas l(cid:146)intØgralitØ des fonds qui lui ont ØtØ allouØs au titre de l(cid:146)IFOP, la Commission confirme-t-elle que cet (cid:201)tat membre a toute latitude pour les rØaffecter au titre d(cid:146)un autre programme ne relevant pas de la pŒche. Dans l(cid:146)affirmative, la Commission peut-elle citer des exemples de pays qui auraient recouru (cid:224) cette pratique? (2000/C 330 E/047) QUESTION (cid:201)CRITE E-2706/99 posØe par Ian Hudghton (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: PŒche (cid:129) IFOP et Royaume-Uni La Commission peut-elle fournir des statistiques sur la disponiblitØ des fonds allouØs au Royaume-Uni en 1998 et 1999 au titre de l(cid:146)IFOP, et le taux d(cid:146)utilisation, en faisant notamment Øtat de tous les montants «inutilisØs»?


title: Regulamento (CE) n.° 67/2000 da Comissão, de 12 de Janeiro de 2000, que fixa as restituições à exportação no sector das frutas e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export refund
fruit vegetable
nut

formats: pdf print

text: 13. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 9/11 REGULAMENTO (CE) N. o 67/2000 DA COMISSÃO de 12 de Janeiro de 2000 que fixa as restituições à exportação no sector das frutas e produtos hortícolas A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, tornar necessária a diferenciação da restituição, para um determinado produto, em função do destino deste; Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 2200/96 do Conselho, de 28 de Outubro de 1996, que estabelece a organização comum de mercado no sector das frutas e produtos hortí- colas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 1257/1999 (2), e, nomeadamente, o n. o 3 do seu artigo 35. o, (1) (2) (3) (4) (5) Considerando que o Regulamento (CE) n. o 2190/96 da Comissão (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1303/1999 (4), estabelece as normas de execução das restituições à exportação no sector das frutas e produtos hortícolas; Considerando que, nos termos do n. o 1 do artigo 35. o do Regulamento (CE) n. o 2200/96, na medida do necessário para permitir uma exportação economicamente impor- tante, a diferença entre os preços no comércio interna- cional dos produtos referidos no mesmo artigo e os preços desses produtos na Comunidade pode ser coberta por uma restituição à exportação; Considerando que, nos termos do n. o 4 do artigo 35. o do Regulamento (CE) n. o 2200/96, a fixação das restituições deve ter em conta a situação e as perspectivas de evolução, por um lado, dos preços das frutas e produtos hortícolas no mercado comunitário e das respectivas disponibilidades e, por outro, dos preços praticados no mercado mundial; que devem igualmente ser tidas em conta as despesas referidas na alínea b) do mesmo número, bem como o aspecto económico das exporta- ções previstas; Considerando que, nos termos do n. o 1 do artigo 35. o do Regulamento (CE) n. o 2200/96, a fixação das restituições deve ter em conta os limites decorrentes dos acordos concluídos em conformidade com o artigo 300. o do Tratado; Considerando que, nos termos do n. o 5 do artigo 35. o do Regulamento (CE) n. o 2200/96, os preços no mercado da Comunidade são estabelecidos em função dos preços que se revelarem mais favoráveis para efeitos de expor- tação; que os preços no comércio internacional devem ser estabelecidos em função dos preços e cotações refe- ridos no segundo parágrafo do mesmo número; (6) Considerando que a situação no comércio internacional ou as exigências específicas de certos mercados podem (7) (8) (9) (10) (11) (12) Considerando que os tomates, os limões, e as laranjas, das categorias extra, I e II das normas comuns da quali- dade, as amêndoas sem casca, as avelãs e as nozes com casca podem ser actualmente objecto de exportações economicamente importantes; Considerando que a aplicação das regras acima referidas à situação actual do mercado e às suas perspectivas de evolução, designadamente aos preços e cotações das frutas e produtos hortícolas na Comunidade e no comércio internacional, leva à fixação das restituições nos valores constantes no anexo; Considerando que, nos termos do n. o 2 do artigo 35. o do Regulamento (CE) n. o 2200/96, deve permitir-se a máxima eficácia de utilização dos recursos disponíveis, sem contudo criar qualquer discriminação entre os operadores interessados; que, nesta perspectiva, é conve- niente velar por que os fluxos comerciais anteriormente induzidos pelo regime das restituições não sejam pertur- bados; que, por esses motivos, e dada a sazonalidade das importa exportações de frutas e produtos hortícolas, fixar contingentes por produto; Considerando que o Regulamento (CEE) n. o 3846/87 da Comissão (5), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2765/1999 (6), estabeleceu a nomenclatura dos produtos agrícolas para as restituições à exportação; Considerando que o Regulamento (CEE) n. o 3719/88 da Comissão (7), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1127/1999 (8), estabeleceu normas comuns de execução do regime de certificados de importação, de exportação e de prefixação para os produtos agrícolas; Considerando que, dada a situação do mercado e a fim de permitir a utilização mais eficaz possível dos recursos disponíveis, atendendo à estrutura das exportações da Comunidade, é conveniente escolher o método mais adequado de restituições à exportação para certos produtos e certos destinos e, por conseguinte, não fixar simultaneamente para o período de exportações em causa restituições de acordo com os sistemas A1 e A2 referidos no artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 2190/ /96, que estabelece normas de execução das restituições à exportação no sector das frutas e produtos hortícolas; (1) JO L 297 de 21. 11. 1996, p. 1. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 80. (3) JO L 292 de 15. 11. 1996, p. 12. (4) JO L 155 de 22. 6. 1999, p. 29. (5) JO L 366 de 24. 12. 1987, p. 1. (6) JO L 338 de 30. 12. 1999, p. 1. (7) JO L 331 de 2. 12. 1988, p. 1. (8) JO L 135 de 29. 5. 1999, p. 48. L 9/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 1. 2000 (13) (14) Considerando que as quantidades previstas para os diversos produtos devem ser repartidas de acordo com os diferentes sistemas de concessão da restituição, aten- dendo nomeadamente ao seu grau de perecibilidade; Os certificados emitidos a título de ajuda alimentar, refe- 2. ridos no artigo 14. oA do Regulamento (CEE) n. o 3719/88 não são imputados às quantidades elegíveis referidas no anexo. Considerando que as medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão das Frutas e Produtos Hortícolas, Sem prejuízo da aplicação do disposto no n. o 5 do artigo 3. 4. o do Regulamento (CE) n. o 2190/96, o período de eficácia dos certificados de tipo A1 e A2 é de dois meses. ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Artigo 2. o As restituições à exportação no sector das frutas e 1. produtos hortícolas são fixadas no anexo. O presente regulamento entra em vigor em 17 de Janeiro de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 12 de Janeiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão 13. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 9/13 ANEXO RESTITUIÇÕES À EXPORTAÇÃO NO SECTOR DAS FRUTAS E PRODUTOS HORTÍCOLAS Produto [As definições completas dos produtos constam no sector «frutas e produtos hortícolas» do Regulamento (CEE) n. o 3846/87 da Comissão alterado] Código do produto Destino ou grupo de destino (1) Tomates 0702 00 00 9100 Amêndoas sem casca 0802 12 90 9000 Avelãs com casca 0802 21 00 9000 Avelãs sem casca 0802 22 00 9000 Nozes comuns com casca 0802 31 00 9000 Laranjas 0805 10 10 9100 0805 10 30 9100 0805 10 50 9100 A00 A00 A00 A00 A00 A00 Limões 0805 30 10 9100 A00 (1) Os códigos de destino são definidos do seguinte modo: A00: Todos os destinos. Sistema Período de pedido dos certificados A1 de 17. 1 a 9. 3. 2000 A2 de 18 a 20. 1. 2000 B de 24. 1 a 16. 3. 2000 Taxa de restituição (EUR/t líquida) Quantidade prevista (t) 215 12 997 86 20 50 59 114 73 50 45 Taxa de restituição indicativa (EUR/t líquida) Quantidade prevista (t) 20 5 750 Taxa de restituição indicativa (EUR/t líquida) 20 50 Quantidade prevista (t) 4 395 349 114 1 195 73 50 45 7 103 469 20 086 50 45 49 614 19 856


title: WRITTEN QUESTION E-2650/99 by Roberta Angelilli (UEN) to the Commission. Noise pollution in via Peccioli/via Chiusi.

eurovoc_concepts:
Italy
noise pollution
pollution control measures
rail transport

text: 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/35 Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (22 February 2000) The Commission considers that the information given by the Honourable Member does not clearly show that all the factors claimed to be missing from the environmental impact assessment carried out in relation to the four lane road project concerned were identifiable in accordance with article 3 of Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment, and, therefore, relevant to the assessment. In addition, it is not possible to clearly identify the road project concerned. The Honourable Member indicates that it is supposed to link the highway no45 Cesena-Orte and the highway No 78 Grosseto-Fano. However, the second highway does not appear to exist and, on the basis of different details given by the Honourable Member, the project appears to be a road link between S. Giustino (Perugia) on the national road No 45 (S 45 Cesena-Orte) and (cid:145)Le Ville(cid:146) (Arezzo) on the nterregional road No 73 (S 73, which connects the national road Siena-Bettolle S 326 to San Sepolcro). Not being aware of the situation described by the Honourable Member, the Commission will take the appropriate steps in order to gather detailed information about it and to ensure the observance of relevant Community law. (2000/C 330 E/038) WRITTEN QUESTION E-2650/99 by Roberta Angelilli (UEN) to the Commission (12 January 2000) Subject: Noise pollution in via Peccioli/via Chiusi There is heavy train traffic in Rome near via Peccioli and via Chiusi (Rome (cid:129) Chiusi section (cid:129) between 9 and 10 km (cid:129) and the local train to Fiumicino), which causes high noise levels and, as a result, noise pollution in a densely populated area. Can the Commission answer the following: 1. Does it not consider that this contravenes Directive 85/337/EEC (1) on the assessment of effects on the environment? 2. Does it not think it advisable to ask the Italian authorities to install the sound barriers needed? 3. What are its general views on the subject? (1) OJ L 175, 5. 7. 1985, p. 40. Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (13 March 2000) Directives on noise concern limit values for noise from equipment and cannot be considered relevant to the situation mentioned by the Honourable Member. Therefore, the Commission is not in a position to act. The situation is neither covered by Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment nor by Directive 97/11/EC of 3 March 1997 (1), amending Directive 85/337/EEC. These directives cover only (cid:145)projects(cid:146). Article 1 of both directives state clearly that the regime on environmental impact assessment applies to the assessment of the environmental effects of those projects which are likely to have significant effect on the environment. In particular, Article 1 of Directive 97/11/EC provides: Member States shall adopt all measures necessary to ensure that, before consent is given, projects likely to have significant effects on the environment by virtue, inter alia, of their nature, size or location are made subject to a requirement for development consent and C 330 E/36 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 an assessment with regard to their effects. The railway to which the Honourable Member refers is not a project any longer, therefore, the above mentioned directives cannot be considered to apply. (1) OJ L 73, 14. 3. 1997. (2000/C 330 E/039) WRITTEN QUESTION E-2651/99 by Roberta Angelilli (UEN) to the Commission (12 January 2000) Subject: Air pollution in Rome At a convention held in Rome by the Higher Institute for Health figures on smog pollution in Rome were released. The data revealed that air poisoning causes 760 hospital admissions per year in Rome, 600 for cardiovascular diseases and 160 for respiratory illnesses. Those most at risk are children aged between 0 and 14. During periods of high ozone pollution an increase of 5,5 % can be seen in admissions of children in this age band. In the light of the above: 1. Are there any Europe-wide studies on urban pollution? 2. Are there any relevant directives? 3. Are there any studies on the level of ozone pollution found in other European capital cities? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (25 February 2000) There are a number of reports and studies giving an overview about the air pollution levels in Europe. Under Council Directive 92/72/EEC on air pollution by ozone (1) the Commission publishes annual reports about the ozone levels measured in the Community. They include an assessment of the ozone pollution against the thresholds set out in the directive. The latest version, covering the summer of 1999 and the year 1998, is available on the Commission(cid:146)s website (http://europa. eu. int/comm/environment/air/ozoner- ep. htm). Additionally, the Commission produced a consolidated report (cid:145)Tropospheric Ozone in the European Union(cid:146) (2) which drew conclusions from several years measurements of ozone in the Community. It also contains a chapter on the effects of ozone exposure on human health, including an estimate of the hospital admissions in Member States attributable to ozone pollution. Further information on air pollution in Europe can be found in the reports of the European environment agency (EEA) (3) with a chapter on tropospheric ozone and specifically on the urban environment. Very recently the EEA presented its report (cid:145)Environment in the European Union at the turn of the century(cid:146) containing an overview on air pollution concentration in a number of large European cities (4). The Organization for economic cooperation and development (OECD) performed a study comparing the air pollution level in European cities with levels found in cities in the United States and Japan (5). On risk assessment, a great deal of work has been done in the APHEA project ((cid:145)Short-term effects on air pollution on health: a European approach to methodology, dose response assessment and evaluation of public health significance(cid:146)), funded within the third and fourth framework programme on research and development. Effects from exposure to various pollutants, including ozone and fine particles, were investigated in 15 European cities. The World health organisation (WHO) recently published its report


title: WRITTEN QUESTION E-2621/99 by Isidoro Sánchez García (ELDR) to the Commission. Bringing the rules of the Spanish Swimming Federation allowing no more than two non-Spanish players to play in the national water polo league into line with Community law.

text: C 280 E/86 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 product by a vet under specific conditions. For food-producing animals an extended withdrawal time has to be observed to ensure that food obtained from treated animals does not contain residues harmful to the consumer. In the particular case of horses, an appropriate mechanism provides for the separation of equidae intended for slaughter for human consumption which are subject to the medication rules for food producing animals, and those equidae which are specifically marked either to definitively exclude them from the food chain or to allow their slaughter under the condition that any such treatment is recorded in the special section of a (cid:145)horse passport(cid:146), in accordance with recently adopted Community legislation and that a general withdrawal period of six months is observed. In order to address the problems of availability of veterinary medicines, the Commission is currently working on a proposal to amend Council Regulation 2377/90 of 26 June 1990 laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin (3) and Council Directive 81/851/EEC. This will be sent at the earliest possible moment to the Council and the Parliament. Finally, in more general terms, as regards the evaluation of the veterinary medicines approval system, the Commission has recently contracted out an audit of the entire system of authorisation and supervision of this medicinal products in the Community to an independent consultant. Based on the results of evaluation, the Commission will submit a proposal for a new system to the Council and Parliament in 2001. (1) OJ L 317, 6. 11. 1981, as amended by Council Directives 90/676/EEC, OJ L 373, 31. 12. 1990, and 93/40/EEC, OJ L 214, 24. 8. 1993. (2) OJ L 125, 23. 5. 1996. (3) OJ L 224, 18. 8. 1990. (2000/C 280 E/088) WRITTEN QUESTION E-2621/99 by Isidoro SÆnchez Garc(cid:237)a (ELDR) to the Commission (12 January 2000) Subject: Bringing the rules of the Spanish Swimming Federation allowing no more than two non-Spanish players to play in the national water polo league into line with Community law Article 20 of the rules of the Royal Spanish Swimming Federation stipulates that (cid:145)Clubs taking part in open competitions may obtain licences for two players whose nationality is other than Spanish (cid:133)(cid:146). Bearing in mind that the league is non-professional, does this restriction comply with Community law when applied to players who are nationals of the Member States? Does this restriction comply with Community law if the players in question are nationals of the Member States employed under labour contracts? Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (28 February 2000) The Court of justice has, with the Bosman judgement (1), confirmed that Community law provisions on free movement are applicable to professional sports and, in particular, that Article 39 (ex Article 48) of the EC Treaty on freedom of movement of workers applies to the rules of sporting associations. Limitation of the number of players having the nationality of other Member States who may be fielded in a match is therefore contrary to Community law. Amateurs, that is to say people who are not practising sport as an economic activity, are not covered by that judgement. 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/87 However, the Commission is of the opinion that the rule of a sporting association which limits the number of amateur players having the nationality of other Member States who may be fielded in a match is also contrary to Community law, and notably to Article 7(2) of Council Regulation (EEC) No 1612/68 of 15 October 1968 on freedom of movement for workers within the Community (2). That provision states that Community workers are to be granted the same social and tax advantages as national workers. The Court has ruled on several occasions that the provision applies to leisure activities (3) and it is indisputable that practising sport as an amateur is a leisure activity. Whether or not the sport practised by amateurs is an economic activity has to be judged on the basis of the characteristics of the activity. (1) Case C-415/93, [ECR] 1995, I-4921. (2) OJ L 257, 19. 10. 1968. (3) Case C-334/94 [ECR] 1996, I-1307. (2000/C 280 E/089) WRITTEN QUESTION E-2624/99 by Olivier Dupuis (TDI) to the Commission (12 January 2000) Subject: New legislation regarding foreigners in Romania The Defence Committee of the Chamber of Deputies in the Romanian Parliament has recently approved a bill covering regulations for foreigners in Romania, a bill that was passed in the Romanian Senate on 10 September 1998. According to this bill, foreign citizens living in Romania would no longer be allowed to finance or found political parties, organisations or political groups on Romanian soil, or take part in demonstrations regarding the political life of the country. In addition, every natural or legal person hosting foreigners for over five days should notify local police authorities. Lastly, according to this bill, a residence permit may be issued only to those residents holding medical insurance. Does not the Commission believe that if this legislation, already passed by the Senate, should be adopted in its present format by the Parliament in Bucharest, Romania would find itself in clear breach of its commitments as a country applying for accession to the EU? What initiatives has the Commission already taken or does it intend to take to dissuade the relevant Romanian authorities, beginning with the Parliament, from proceeding to adopt this legislation in its current format? Answer given by Mr Verheugen on behalf of the Commission (22 February 2000) The draft law regarding the regime of aliens in Romania, which was adopted by the Senate on 10 September 1998, has not yet been adopted by the Chamber of Deputies. The present legislation (Law No 25/1969 on the regime of aliens) is outdated and the Commission in its latest regular report on Romania(cid:146)s progress towards accession adopted on 13 October 1999 (1) and the accession partnership which the Council adopted on 6 December 1999 (2) stressed the need to replace this law with modern legislation. The Honourable Member refers to provisions in the draft law containing restrictions on the political activity of aliens residing in Romania. Article 16 of the European Convention on human rights, which has been ratified by Romania, permits the contracting parties to impose such restrictions. The office of the United Nations high commissioner for refugees (UNHCR) in Romania has commented on the proposed restrictions and has pointed out that according to the case law of the European Court of human rights such restrictions must be proportionate. A restriction must not only pursue a legitimate aim, but there must also be a reasonable proportionality between the means employed and that legitimate aim which is sought to be realised. However, UNHCR has not argued that the provisions which are now in question are disproportionate


title: Règlement (CE) n° 61/2000 de la Commission, du 12 janvier 2000, établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: 13. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 9/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilité) RÈGLEMENT (CE) No 61/2000 DE LA COMMISSION du 12 janvier 2000 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (2) En application des critères susvisés, les valeurs forfai- taires à l'importation doivent être fixées aux niveaux repris à l'annexe du présent règlement, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 3223/94 de la Commission du 21 décembre 1994 portant modalités d'application du régime à l'importation des fruits et légumes (1), modifié en dernier lieu (CE) no 1498/98 (2), et notamment son par le règlement article 4, paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) Le règlement (CE) no 3223/94 prévoit, en application des résultats des négociations commerciales multilaté- rales du cycle d'Uruguay, les critères pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires à l'importation des pays tiers, pour les produits et les périodes qu'il précise dans son annexe. A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires à l'importation visées à l'article 4 du règlement (CE) no 3223/94 sont fixées comme indiqué dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 13 janvier 2000. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 12 janvier 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. L 9/2 FR Journal officiel des Communautés européennes 13. 1. 2000 du règlement de la Commission, du 12 janvier 2000, établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes ANNEXE Code NC Code des pays tiers (1) (EUR/100 kg) Valeur forfaitaire à l'importation 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 624 999 052 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 052 204 999 052 204 464 624 999 052 600 624 999 400 404 720 728 999 052 064 400 720 999 58,2 99,6 78,9 116,8 116,8 125,3 99,0 112,2 56,6 40,9 44,5 24,3 38,0 40,9 74,1 47,4 60,8 72,6 71,4 100,4 61,4 76,5 64,7 76,5 91,6 77,6 87,5 91,8 96,3 66,1 85,4 142,9 64,6 102,1 111,3 105,2 (1) Nomenclature des pays fixée par le règlement (CE) no 2645/98 de la Commission (JO L 335 du 10. 12. 1998, p. 22). Le code «999» représente «autres origines»


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2661/99 υποβολή: Glenys Kinnock (PSE) προς την Επιτροπή. Αναπτυσσόμενες χώρες και παγκόσμιο εμπόριο.

eurovoc_concepts:
EU aid
developing countries
liberalisation of the market
public contract
tariff negotiations

text: C 374 E/8 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/008) GRAPTH ERVTHSH E-2661/99 ypobolh·: Glenys Kinnock (PSE) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Αναπτυσσο΄µενες χω΄ρες και παγκο΄σµιο εµπο΄ριο ∆εδοµε΄νου ο΄τι οι περισσο΄τερες αναπτυσσο΄µενες χω΄ρες δεν διαθε΄τουν τους ανθρω΄πινους πο΄ρους και την τεχνικη΄ δυνατο΄τητα για να διεκπεραιω΄σουν το υπα΄ρχον προ΄γραµµα δρα΄σης του ΠΟΕ και δεν συµµετε΄χουν στην εθελοντικη΄ οµα΄δα εργασι΄ας για την συ΄µβαση δηµοσι΄ων προµηθειω΄ν (GPA), προτι΄θεται µη΄πως η Επιτροπη΄ να τις συνδρα΄µει κατα΄ τε΄τοιο τρο΄πο ω΄στε να µπορε΄σουν οι αναπτυσσο΄µενες χω΄ρες να συµµετα΄σχουν σε αυτη΄ν τη συζη΄τηση; (2000/C 374 E/009) GRAPTH ERVTHSH E-2662/99 ypobolh·: Glenys Kinnock (PSE) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Επιπτω΄σεις της ελευθε΄ρωσης προµηθειω΄ν στις αναπτυσσο΄µενες χω΄ρες Έχει προσκοµι΄σει η Επιτροπη΄ κα΄ποιες µελε΄τες που να παρουσια΄ζουν τις επιπτω΄σεις της ελευθε΄ρωσης προµηθειω΄ν στις αναπτυσσο΄µενες χω΄ρες; Εα΄ν ο΄χι, σκοπευ΄ει µη΄πως να το πρα΄ξει; (2000/C 374 E/010) GRAPTH ERVTHSH E-2663/99 ypobolh·: Glenys Kinnock (PSE) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Ελευθε΄ρωση δηµοσι΄ων προµηθειω΄ν Αποτελει΄ ορθη΄ κατανο΄ηση της εντολη΄ς για τη διεξαγωγη΄ διαπραγµατευ΄σεων της ΕΕ ο΄τι σκοπευ΄ει η ΕΕ να εισηγηθει΄ ελευθε΄ρωση των δηµοσι΄ων προµηθειω΄ν στον επο΄µενο Γυ΄ρο ∆ιαπραγµατευ΄σεων του ΠΟΕ; Εα΄ν ναι, πω΄ς σκοπευ΄ει η Επιτροπη΄ να συνδυα΄σει αυτο΄ν τον στο΄χο µε τη δε΄σµευση που ε΄χει αναλα΄βει ε΄ναντι των ιδιαι΄τερα συ΄µφωνα µε το Άρθρο 178 της Συνθη΄κης του Άµστερνταµ, το οποι΄ο αναπτυσσο΄µενων χωρω΄ν, προβλε΄πει ο΄τι οι εξωτερικε΄ς πολιτικε΄ς της οφει΄λουν να ει΄ναι συνεκτικε΄ς και να µην υπονοµευ΄ουν τις προσπα΄θειες ενι΄σχυσης των αναπτυσσο΄µενων χωρω΄ν. ∆εδοµε΄νης αυτη΄ς της νοµικη΄ς υποχρε΄ωσης, κατα΄ ποιο τρο΄πο θεωρει΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι η ελευθε΄ρωση των δηµοσι΄ων προµηθειω΄ν θα αποβει΄ ευεργετικη΄ για τις φτωχε΄ς χω΄ρες; Koinh· apa·nthsh toy k. Lamy ej ono·matow thw Epitroph·w stiw grapte·w ervth·seiw E-2661/99, E-2662/99 kai E-2663/99 (8 Febroyari·oy 2000) Τα ποσα΄ που δαπανω΄νται για δηµο΄σιες προµη΄θειες (µη συµπεριλαµβανοµε΄νων των αµυντικω΄ν δαπανω΄ν) αντιπρο- σωπευ΄ουν τουλα΄χιστον 10-15 % του ακαθα΄ριστου εθνικου΄ προι¤ο΄ντος (ΑΕΠ) στις περισσο΄τερες χω΄ρες. Το γεγονο΄ς ο΄τι δεν ισχυ΄ουν πολυµερει΄ς κανο΄νες που να διε΄πουν τον τρο΄πο δαπα΄νης των ποσω΄ν αυτω΄ν σηµαι΄νει ο΄τι οι κυβερνη΄σεις ει΄ναι σε θε΄ση να συνεχι΄ζουν την εφαρµογη΄ πολιτικω΄ν και πρακτικω΄ν που ει΄ναι µεροληπτικε΄ς και διαστρεβλωτικε΄ς για το εµπο΄ριο. Οι αδιαφανει΄ς και µεροληπτικε΄ς διαδικασι΄ες προµηθειω΄ν επηρεα΄ζουν αρνητικα΄ τους στο΄χους µακροπρο΄θεσµης ανα΄πτυξης των χωρω΄ν αυτω΄ν εφο΄σον επιδοτου΄ν µη ανταγωνιστικε΄ς βιοµηχανι΄ες και δηµιουργου΄ν προ΄σφορο ε΄δαφος για τη διαφθορα΄ και τη δωροδοκι΄α. Αυτο΄ µαρτυρει΄ και µι΄α εµπειρικη΄ ε΄ρευνα που πραγµατοποι΄ησαν α΄λλες χω΄ρες και οργανισµοι΄. Επιπλε΄ον, η ελευθε΄ρωση του εµπορι΄ου που επε΄τυχε ο Παγκο΄σµιος Οργανισµο΄ς Εµπορι΄ου