title: Beretning fra Kommissionen - Undersøgelse af Erasmus-studerendes sociale og økonomiske forhold

eurovoc_concepts:
EU programme
economic survey
foreign student
higher education
social survey

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 18. 01. 2000 KOM(2000) 4 endelig BERETNING FRA KOMMISSIONEN UNDERSØGELSE AF ERASMUS-STUDERENDES SOCIALE OG ØKONOMISKE FORHOLD INDHOLDSFORTEGNELSE Sammenfatning af resultater og anbefalinger I - Indledning II – Svarprocenter i forbindelse med spørgeskemaet III – Fortolkning af de statistiske tabeller - 1. Almene og faglige spørgsmål - 2. ERASMUS-studerendes og deres forældres sociale status - 3. Økonomiske og finansielle spørgsmål Bilag 3 10 11 12 12 17 20 24 - Bilag 1 – Statistiske tabeller (tabel 1 til 28) - Bilag 2 – Den metode, der er anvendt til gennemførelse af denne undersøgelse - Bilag 3 – Udvælgelseskriterier for landestikprøver - Bilag 4 – Styregruppens sammensætning - Bilag 5 – Spørgeskema 2 SAMMENFATNING AF RESULTATER OG ANBEFALINGER Undersøgelsen af ERASMUS-studerende 1. Den socioøkonomiske undersøgelse blev gennemført i slutningen af 1998. Mere end 20. 000 studerende eller omkring en fjerdedel af de studerende, der deltog i ERASMUS-studentermobilitetsprogrammet i det akademiske år 1997/98, blev til at deltage i undersøgelsen, der omfattede 300 videregående opfordret i 15 lande1. Der kom svar uddannelsesinstitutioner ind fra omkring 9. 500 studerende, og det giver en samlet svarprocent på 46% - hvilket er tilstrækkeligt til at sikre, at undersøgelsen giver pålidelige oplysninger om SOCRATES- programmets ERASMUS-del. i 1987/88, 2. ERASMUS-mobilitetsprogrammet, der er vokset fra omkring 3. 000 studerende, da i hele den det blev lanceret videregående uddannelsessektoren i Europa, og det er nu også ved at blive udvidet til at omfatte mange af landene i Central- og Østeuropa. De oplevelser, der er at hente for mobile studerende, er mangfoldige og varierede og ikke kun af uddannelsesmæssig karakter. til over 100. 000 i dag, er værdsat 3. Mange af undersøgelsens resultater understøtter alment udbredte opfattelser om de stærke sider ved et studieophold i udlandet inden for rammerne af ERASMUS- programmet og om studentermobilitetsprogrammets indvirkning i Europa. Dette bekræfter, uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender spiller en væsentlig rolle. fællesskabsprogrammerne almen inden for at 4. De væsentligste resultater af undersøgelsen, der er gengivet nedenfor, behandles nærmere i afsnit III i denne rapport. De statistiske tabeller, der omfatter data for alle de deltagende lande, er at finde i bilag I. A. Spørgsmål af almen karakter 5. Arbejdet med studenterundersøgelsen har vist, at der er mangel på ensartede og sammenlignelige europæiske statistiske data om de studerendes sociale og økonomiske situation. Der er også stærke indikatorer på at indsamlingen af sådanne data på nationalt plan er ufuldstændig i en række lande. Hvis man skal kunne overvåge de studerende fra et socialt og økonomisk synspunkt og indføre passende politikker på dette område, er det nødvendigt at forbedre den statistik, der er til rådighed. Kommissionen håber, at det seneste initiativ fra det tyske undervisnings- og forskningsministerium vil blive gennemført. Det går ud på at koordinere en storstilet undersøgelse af de studerendes sociale og økonomiske forhold i medlemsstaterne. Dette initiativ er blevet positivt modtaget af mange direktører for de videregående uddannelser i EU-landene. Kommissionen vil 1 Af praktiske årsager deltog de tre mindste lande, der deltager i ERASMUS-studentermobilitetsprogrammet – Island, Liechtenstein og Luxembourg – ikke i undersøgelsen. 3 bidrage til denne undersøgelse, således som den bidrog til dens forgænger fra 1997, den såkaldte Euro Student Report2. 6. For SOCRATES-programmet i al almindelighed er det yderst opmuntrende, at ERASMUS-studerende tilkendegiver en så høj grad af tilfredshed med udbyttet af deres fagligt og/et socialt/kulturelt synspunkt. Ikke overraskende anså næsten samtlige (98%) af de studerende, der deltog i den socioøkonomiske undersøgelse, deres erfaringer med ERASMUS for at have været ‘positive’ eller ‘meget positive’ fra et socialt og kulturelt synspunkt (tabel 4) – og næsten ligeså mange (91%) – fandt, at de havde været ‘positive’ fra et fagligt synspunkt (tabel 5). studieophold i udlandet både fra et Men de problemer af faglig karakter, som 9% af de studerende oplyste, at de havde haft, fortjener nærmere opmærksomhed fra de nationale myndigheders side, og navnlig i de lande, som har fået en mere negativ bedømmelse end gennemsnittet, da der kan være en lang række årsager til de problemer, de studerende nogen gange støder på: forskelle mellem uddannelsessystemerne i medlemsstaterne med hensyn til organisering og finansiering (der igen kan øve indflydelse på de materielle betingelser, graden af lærerkontakt, adgangen til computere, biblioteker og andre ressourcer) kan udgøre en faktor, men det kan problemer af sproglig og/eller kulturel art også, og de spiller uden tvivl en rolle, navnlig i forbindelse med udvekslinger mellem Nord- og Sydeuropa. Et andet velkendt problem er problemet med at få anerkendt studierne i udlandet ved hjemuniversitetet. Indførelsen af Det Europæiske Meritoverførselssystem (ECTS) over en stadig bredere skala har allerede bidraget til at løse dette problem, men det er stadig nødvendig med en indsats for at sikre dets gennemførelse over en bredere front. 7. Selv om der var næsten 181. 000 studiepladser til rådighed inden for rammerne af ERASMUS-institutionskontrakterne i de 18 lande, der deltog i ERASMUS- studentermobiliteten i 1997/98, blev kun 86. 000 af disse besat det år (hvilket svarer til en samlet optagelsesprocent (dvs. den egentlige anvendelse af pladserne) på kun omkring 50% (tabel 1-3). Misforholdet mellem udbuddet og efterspørgslen efter studiepladser kan tilskrives en række faktorer, som varierer i størrelse fra land til land. Det kan skyldes en mulig på ansøgningstidspunktet, men også andre faktorer kan spille en rolle, hvoraf to bør nævnes her: studenterantallet universiteternes overvurdering side fra af undervises (i) Lande, hvis sprog hører til de mindre udbredte eller til de sprog, der lave sjældent optagelsesprocenter flere foranstaltninger, der kan træffes for at forbedre denne situation, og de varierer i forhold til de lokale omstændigheder: sprogkurser, promotion/information, komplementær finansiering m. v. berørt studerende. Der er indkommende sædvanligvis mere i, for af er 2 Euro Student Report. Social and Economic Conditions of Student Life, Synopsis of indicators for Austria, France, Germany and Italy, Deutsches Studentenwerk, Bonn, 1997. 4 (ii) Politikken med tildeling af høje stipendier (hvorved relativt høje ERASMUS-stipendier tildeles til et mindre antal studerende frem for mindre stipendier til mange studerende), som er gængs navnlig i de lande, der har de laveste leveomkostninger og begrænsede direkte nationale støttesystemer, kan desuden være en af årsagerne til, at den fulde kapacitet af udgående studiepladser ikke er blevet opbrugt. Muligheden for at sende ERASMUS- studerende af sted uden et ERASMUS-mobilitetsstipendium (men med alle de øvrige fordele, der er forbundet med at være ERASMUS-studerende) kan være én måde, hvorpå man kan bevare en politik med høje stipendier til udvalgte studerende, af studentermobiliteten i al almindelighed. Men dette bør vægtes mod den enkelte studerendes økonomiske forhold. samtidig med tilskynder forøgelse at man en til B. De studerendes sociale og økonomiske baggrund 8. Forholdet mellem de studerendes sociale og økonomiske baggrund og deres adgang til ERASMUS-mobilitetsordningen var en af de væsentligste bekymringer, der gav anledning til iværksættelsen af denne undersøgelse. På grund af ovennævnte mangel på sammenlignelige data har det desværre kun været muligt at foretage en pålidelig sammenligning på europæisk plan af dataene fra ERASMUS- studenterundersøgelsen og studenterne ved de videregående uddannelser eller befolkningen generelt for nogle af de aspekter, der har med denne sag at gøre. Social og økonomisk baggrund har forskellige betydninger, der bør behandles hver for sig. I det følgende vil først forældrenes indkomstniveau og deres uddannelses- og erhvervsmæssige baggrund blive behandlet. Det er almindeligt at anvende en eller flere af disse til at definere en persons socioøkonomiske status. Derefter vil andre sociale aspekter blive nævnt. 9. Tal fra ovennævnte Euro Student Report (1997) viser3, at langt flere studerende fra familier med en høj husstandsindkomst end studerende fra familier med lavere husstandsindkomster studerer i udlandet, og man kan forvente at se dette afspejlet i ERASMUS-undersøgelsen. Men undersøgelsen synes ikke at støtte påstanden om, at ERASMUS-studerende generelt er mere privilegerede studerende fra et økonomisk synspunkt end andre studerende ved de videregående uddannelser. Rent faktisk betegner 53% af de studerende, der deltog i undersøgelsen, deres forældres indkomst som gennemsnitlig eller under gennemsnittet (tabel 19). Der foreligger kun ganske få direkte sammenligninger med studerende ved de videregående uddannelser i al almindelighed, men en af indikatorerne i ovennævnte Euro Student Report (de studerendes forældres indkomst) lader forstå, at ERASMUS-studerende ikke adskiller sig meget i denne henseende. Familiens økonomiske baggrund – udtrykt i forældrenes indkomstniveau – synes ikke generelt at være nogen udvælgelsesfaktor for ERASMUS-studerende. Men der er ting, der peger på, at lav forældreindkomst øver indflydelse på deltagelsen i lande, hvor de studerende typisk er hjemmeboende, og hvor der kun er begrænset adgang til direkte national studiestøtte. 10. Resultaterne af vores undersøgelse viser også, at familiens økonomiske baggrund ikke har nogen særlig virkning av betydning på de ERASMUS- i gennemsnit er indtægtsforskellen mellem studerendes personlige indtægt: 3 Figur 4: 'Studierelateret ophold i udlandet, efter forældreindkomst'. 5 € studerende fra familier med de højeste indkomstniveauer og studerende fra familier med de laveste indkomstniveauer kun 70 om måneden, og det kan man trygt betegne som en meget lille forskel (tabel 20). Indtægten for hjemmeboende ERASMUS-studerende er ikke højere end indtægten for andre hjemmeboende studerende i de lande, hvor der forefindes sammenlignelige tal. Resultaterne synes endvidere at angive, at der bliver taget højde for de studerendes økonomiske baggrund enten af de nationale studiestøttesystemer (direkte eller indirekte) eller i forbindelse med tildelingen af ERASMUS-stipendiet eller i begge tilfælde. Det synes rimeligt at konkludere, at en eventuel tilbøjelighed til, at ERASMUS-studerende kommer fra familier med højere indkomstniveauer i høj grad afspejler situationen blandt de studerende ved de højere uddannelser som sådan i medlemsstaterne. Til trods for de bestræbelser, der er blevet gjort for at sørge for muligheder for alle samfundsgrupper, er der stadig en mindre skævhed til fordel for de bedrestillede økonomiske grupper, når det gælder adgangen til de videregående uddannelser. 11. Noget lignende kan iagttages, når man ser på forældrenes erhvervsmæssige status. To tredjedele af de ERASMUS-studerendes forældre sidder i ledende, videnskabelige eller tekniske stillinger (tabel 14) sammenlignet med mindre end to femtedele af de erhvervsaktive generelt på 45 og derover (tabel 15). De tal, der er til rådighed for studenterbestanden generelt (om den erhvervsmæssige status for familieoverhovedet i hjem, hvor der er studerende), og som stammer fra den europæiske arbejdsmarkedsundersøgelse (1997) synes ikke at vise betydelige forskelle sammenlignet med de ERASMUS-studerende. Selv om tallene fra denne undersøgelse bør behandles med nogen forsigtighed, forekommer det rimeligt at bekræfte, at forældrenes erhvervsmæssige status ikke synes at udgøre nogen betydelig faktor ved udvælgelsen af ERASMUS-studerende. 12. Men når man ser på familiens uddannelsesmæssige baggrund, lader resultaterne forstå, at der er en vis skævhed til fordel for forældre med et højere uddannelsesniveau. For de fleste ERASMUS-studerendes vedkommende (59%) har en eller begge forældre en videregående uddannelse, herunder både kortere (under tre år) og "længerevarende" (tre år eller derover) uddannelser (tabel 17). I modsætning hertil angiver de data4, der er til rådighed om studerende ved de videregående uddannelser, at omkring 30% af familieoverhovederne i hjem, hvor der er studerende, har en videregående uddannelse. Selv om dataene bør behandles med nogen forsigtighed, navnlig hvad angår de nordiske og andre lande, hvor de studerende normalt ikke er hjemmeboende, er der noget, der peger på, at forældrene til ERASMUS-studerende i gennemsnit er noget bedre uddannede end forældrene til andre studerende ved de videregående uddannelser i Europa, og at dette helt bestemt udgør en væsentlig faktor ved udvælgelsen af ERASMUS- studerende. er det hvor samfund, uddannelsessystemerne for alle I moderne familiens faktisk samfundsklasser, uddannelsesbaggrund bliver den mest relevante faktor til forklaring af børns uddannelsesmæssige præstationer og således afløser indflydelsen fra økonomiske faktorer. Denne generelle tendens synes at være endnu mere udtalt, når det gælder ERASMUS-studerende. De mest højtuddannede forældre kan antages at være er iagttaget, åbne at blevet rent 4 Fra Arbejdsstyrkeundersøgelsen for 1997: analyser om hjemmeboende studerende. 6 for at give deres børn muligheder mere bevidste om behovet for uddannelse i fremmedsprog og kendskab til andre kulturer for at udvikle initiativ og selvstændighed – kort sagt lige netop den form for oplevelser, som et ERASMUS-studieophold kan tilbyde. Det kunne også være, at kendskabet til udvekslingsprogrammet er mere udbredt i disse familier. Følgelig er der større sandsynlighed for, at børn fra disse højere sociale og kulturelle lag (men ikke nødvendigvis med høj økonomisk status) deltager i SOCRATES/ERASMUS- programmet. fordel løse netop, 13. Spørgsmålet om, hvordan man mindsker skævheden til for studerende fra de mest gunstigt stillede socioøkonomiske grupper er rent ikke er baseret på faktisk meget vanskeligt at økonomiske men kulturelle årsager. Programmer som ERASMUS kan have held til at fremme økonomisk lighed, men kulturel ulighed kan kun løses på langt sigt, hvis hele samfundet gør noget ved det. Der er brug for en åben drøftelse af, hvordan man kan sikre, at ERASMUS-programmet er åbent for unge, der kommer fra mere vidt forskellige kulturelle baggrunde, end det er tilfældet i dag. Man kunne tilskynde studenterorganisationer, der arbejder på europæiske plan, til at arbejde mere aktivt på at identificere og gennemføre informationskampagner, der er særligt rettet mod disse grupper. fordi det 14. Hvad ligestillingen mellem kønnene angår, afspejler den udvikling, der er iagttaget inden for de videregående uddannelser i Europa i de senere år, sig i ERASMUS-tallene, hvilket sammen med studenterbestanden i al almindelighed nu viser, at der er et flertal af kvinder (59% af de ERASMUS-studerende er kvinder) (tabel 9). Deltagelsen i ERASMUS-programmet er således ikke generelt kønsbestemt. Hvad kønsspørgsmålet angår, er der rent faktisk større mulighed for at finde problemområder inden for studentermobiliteten inden for visse fagområder, som er domineret af mænd, og som er underrepræsenteret hvad mobilitet angår, hvilket afspejler den nationale situation i al almindelighed. 15. Hvad angår andre spørgsmål i relation til ligebehandling, så undersøgte man ikke forholdene for fysisk handicappede studerende, visse samfundsgrupper såsom indvandrerbefolkningen og andre mindretal i forbindelse med ERASMUS- undersøgelsen. Der er blevet rammerne af ERASMUS-programmet til at finansiere svært handicappede studerende, men dette er et område, der i det store og hele forbliver uudforsket, og hvor der måske er et potentiale for yderligere foranstaltninger. taget visse skridt inden for 16. Endelig er det yderst interessant at bemærke, at omkring 80% af de studerende, der deltog i undersøgelsen, er de første i deres familie, der har studeret i udlandet (tabel 13). Det bekræfter, at de europæiske programmer rent faktisk bibringer uddannelsessystemerne, de enkelte studerendes liv såvel som deres familier en merværdi. Andre interessante ting, man kan notere sig vedrørende de studerendes familiesituation, er, at ERASMUS-studerende i Sydeuropa er hjemmeboende, medens de i Nordeuropa almindeligvis bor i lejet værelse eller på kollegium eller deler bolig med andre studerende (tabel 12). 7 C. Økonomiske og finansielle spørgsmål 17. Analysen giver en klar angivelse af, hvilke ekstraudgifter der er i forbindelse med et studieophold i udlandet. 57% af de studerende berettede om økonomiske problemer i udlandet (tabel 24). Studerende, der normalt er hjemmeboende i hjemlandet – hvilket er tilfældet for omkring to tredjedele af de ERASMUS- studerende – og studerende, der kommer fra lande med lav direkte offentlig studiestøtte, og som derfor i store træk er afhængige af forældrebidrag, er særligt berørt af økonomiske problemer. € 18. Forskellene i de studerendes leveform og de nationale studiestøttesystemer synes at være de hovedfaktorer, der forklarer de økonomiske problemer, som ERASMUS-studerende oplever. Studerende, der normalt er hjemmeboende i deres hjemland, bruger i gennemsnit 310 mere om måneden under deres studieophold i udlandet – hvilket er mere end dobbelt så meget som i hjemlandet. Det er to tredjedele af dette ekstrabeløb. For studerende, der normalt er udeboende, udgør ekstraudgifterne i forbindelse med et studieophold i udlandet i gennemsnit 25% eller 130 mere end deres normale månedlige udgifter. For disse studerende udgør de yderligere boligudgifter af de ekstraudgifter, de har i forbindelse med deres studieophold i udlandet (tabel 27). ikke overraskende, at boligudgifterne udgør stadig en betydelig andel (omkring en tredjedel) € 19. Generelt set bekræfter undersøgelsen, at ERASMUS-stipendiet er et nødvendigt økonomisk supplement for mobiliteten, og at det til en vis grad dækker ekstraudgifterne i forbindelse med studierne i udlandet. I nogle lande kan det iagttages, at ERASMUS-stipendiet bliver anvendt til at kompensere for en manglende offentlig finansiering af studier i udlandet. Det er også værd at bemærke, at det er gruppen af studerende, der modtager de største ERASMUS-stipendier, der beretter om de største økonomiske problemer. Dette kan tilskrives følgende fænomen : ERASMUS-studerende adskiller ikke nødvendigvis ERASMUS-stipendiet fra andre former for offentlig finansiering, som de modtager, når de deltager i en ERASMUS-udveksling, og deres økonomiske problemer opfattes derfor som en følge af lave ERASMUS- stipendier. De studerendes forventninger er ofte ikke realistiske, så der er behov for mere information både om formålet med stipendiet (et bidrag til de ekstraudgifter, der er i forbindelse med studier i udlandet) og om de reelle udgifter, de bør forvente i værtslandet. 20. Resultaterne angiver, at selv om de studerende ville bifalde en øget fællesskabsfinansiering af ERASMUS-stipendierne, så ville det ikke løse alle problemerne, eftersom de er strukturbestemte og forbundet med nationale politikker. Andre måder, af studentermobiliteten bør udforskes, såsom: finansieringen hvorpå man kunne øge – indførelse af en form for ‘behovsundersøgelse’ baseret på erfaringer høstet i de lande, der allerede har sådanne systemer; 8 – – tilvejebringelse af alternative kilder til direkte eller indirekte støtte, f. eks. reducerede billetpriser til offentlig transport, støtte fra erhvervslivet og de lokale myndigheder m. v. ; etablering af et studielånssystem på nationalt og/eller europæisk plan med henblik på at dække de ekstraudgifter, der er i forbindelse med mobiliteten. D. Yderligere skridt 21. De lande, der deltager i SOCRATES/ERASMUS-programmet, opfordres til at drøfte resultaterne af denne undersøgelse med henblik på at opnå en fortsat forbedring af programmet og en så bred adgang til det som overhovedet muligt for alle kategorier af studerende. Medlemmerne af SOCRATES-underudvalget om videregående uddannelse vil blive opfordret i samarbejde med de nationale SOCRATES/ERASMUS- kontorer at koordinere nationale opfølgningsforanstaltninger, herunder en mere dybtgående analyse af undersøgelsesdataene for de enkelte lande. til 22. Kommissionen vil gennemgå resultaterne af opfølgningsarbejdet og drøfte eventuelle yderligere skridt, som bør tages på fællesskabsplan, med de relevante udvalg, og navnlig om, hvordan man bedst gennemfører de bestemmelser, der er i beslutningen om anden fase af SOCRATES-programmet vedrørende nævnt hensynet til de sociale og økonomiske faktorer i forbindelse med tildelingen af ERASMUS-studenterstipendier. 9 I - INDLEDNING Baggrund Som del af forhandlingerne forud for revisionen af budgettet for første fase af SOCRATES-programmet anmodede Europa-Parlamentet Kommissionen om at forelægge en rapport om de sociale og økonomiske forhold, der gør sig gældende for de studerende ved de videregående uddannelser, der deltager i SOCRATES- programmets ERASMUS-del. Kommissionen etablerede derfor i samarbejde med de nationale ERASMUS-kontorer en mekanisme til indsamling af oplysninger ved hjælp af en undersøgelse af en repræsentativ stikprøve af de ERASMUS-studerende, der deltog i programmet i det akademiske år 1997/98. Hele undersøgelsen blev gennemført mellem maj 1998 og marts 1999. Denne undersøgelse udgør et godt grundlag for en sammenligning af de nationale tildelingspolitikker. En Styregruppe (se bilag 4) bistod Kommissionen med dette arbejde. Den valgte metode Den metode, der blev valgt til at gennemføre denne undersøgelse, bestod af følgende faser: Udvikling (cid:1) (cid:1) Udarbejdelse af et ensartet spørgeskema (på 11 sprog); Valg af metode til beregning af stikprøven (se bilag 3). Dataindsamling og analyse (cid:1) (cid:1) Via de nationale ERASMUS-kontorer og et udvalgt antal videregående uddannelsesinstitutioner (se udvælgelseskriterier i bilag 3). Databehandling og fortolkning af statistikkerne. Afrapportering Nærværende rapport beskæftiger sig med undersøgelsen, fortolkningen af de data, der er kommet ud af undersøgelsen, konklusionerne og anbefalingerne. De statistiske tabeller er medtaget i bilag 1. Der er planer om en yderligere analyse – navnlig på nationalt plan – baseret på de mere detaljerede resultater af undersøgelsen selv og komparative landeprofiler. 10 II – SVARPROCENTER I FORBINDELSE MED SPØRGESKEMAET (EFTER HJEMLAND) På basis af de kriterier, som Kommissionen havde foreslået de nationale ERASMUS- kontorer med henblik på udvælgelsen af videregående uddannelsesinstitutioner til at udgøre den repræsentative stikprøve for landene (se bilag 3), opnåedes følgende endelige resultater: Svarprocenter (samlede resultater) Land Belgien(fr) Belgien(nl) Belgien, i alt Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Nederlandene Østrig Portugal Finland Sverige UK Norge I alt Antal af videre- gående uddannel- sesinstitutioner, der deltog i under- søgelsen 15 6 21 38 26 10 17 15 18 15 14 23 17 14 7 26 33 301 Antal af studerende i stikprøven Antal af svar- personer5 Svar- procent 470 787 1300 992 1704 979 1699 1682 1006 2000 1720 1300 1127 1024 1099 1700 1072 20362 284 546 830 471 775 448 660 939 358 1380 334 791 475 529 741 442 290 9463 60% 69% 64% 47% 45% 46% 39% 56% 36% 69% 19% 61% 42% 52% 67% 26% 27% 46% Den samlede svarprocent på 46% er ret tilfredsstillende sammenlignet med de andre undersøgelser til trods for, at spørgeskemaerne blev udsendt i juleferien. Denne ferie er af forskellig længde i de forskellige lande (i Norge starter den f. eks. allerede i november og varer indtil slutningen af januar. Dette kunne forklare den lave svarprocent i det land). Kun tre lande har en svarprocent på under 30%: NO (27%), UK (26%) og NL (20%). På den anden side nåede IT, BE, SW og AT en meget høj svarprocent. Undersøgelsens vellykkede resultat skyldes hovedsagelig samarbejdet med de nationale ERASMUS-kontorer og de udvalgte videregående uddannelsesinstitutioner. Desuden gennemførte det europæiske studenterinformationskontor, European Student Information Bureau (ESIB), en informationskampagne blandt studerende i otte af dets medlemslande. 5 Kun svar, der er anvendt i analyserne, er medtaget i disse tal. Svar modtaget af Kommissionen, efter at inddateringen var tilendebragt, er ikke medtaget. 11 III – FORTOLKNING AF DE STATISTISKE TABELLER Forklarende note om fortolkningen af de data, der følger af spørgeskemaerne hvor værtsinstitutionen En del af de grundlæggende data, som der blev spurgt efter i spørgeskemaet (f. eks. land, studieår, er beliggende, lig de data, som de nationale ERASMUS- studieopholdets varighed), er meget kontorer hvert år leverer til Kommissionen som en del af deres normale årlige afrapporteringsprocedurer. Dette muliggjorde en vurdering af, i hvor høj grad sammensætningen af stikprøven var repræsentativ for de ERASMUS-studerende i al almindelighed. Yderligere biografiske data blev undersøgt såsom køn, forældrenes uddannelsesbaggrund og familiestatus. fagområde, alder, Et sæt af spørgsmål blev udviklet, der gjorde det muligt at sammenligne de data, der fulgte af undersøgelsen. Dette sæt omfatter: (cid:1) (cid:1) (cid:1) almene og faglige spørgsmål; de ERASMUS-studerendes og deres forældres sociale status; økonomiske og finansielle spørgsmål I de tilfælde, hvor der ikke forefandtes nogen sammenlignelige europæiske eller nationale data, er der kun blevet foretaget sammenligninger mellem de ERASMUS- studerende, der deltog i undersøgelsen i de forskellige lande. 1 – Almene og faglige spørgsmål 1. 1 – ERASMUS-studentermobiliteten i 1997/98 (Tabel 1-3) I 1997/98 var der 180. 985 studiepladser til rådighed inden for rammerne af ERASMUS-institutionskontrakterne i de 18 lande, der deltog i ERASMUS- studentermobilitetsaktiviteter. Det samlede antal ERASMUS-studerende var 86. 000, hvilket svarer til et samlet optag på 48% (tabel 1-3) eller omkring 1% af alle studerende ved de videregående uddannelser. kan være faktorer, af mange f. eks. influeret Optagelsesprocenter studenterpræferencer; det sprog, der tales i værtslandet; udbuddet af sprogkurser; særlige kendetegn ved det videregående uddannelsessystem i et givet værtsland og tilstedeværelsen af mobilitetsstipendier og –lån og dets generelle studieprogrammernes længde. De højeste optagelsesprocenter (efter hjemland) blev registreret i Østrig (65%) efterfulgt af Belgien og Italien (begge med 56%) og Spanien (54%). De laveste optagelsesprocenter havde man i Det Forenede Kongerige (39%) og Grækenland (35%). Og for indkommende studerende var de højeste optagelsestal i Det Forenede Kongerige (65%) og Irland (61%), tæt fulgt af Spanien (54%), medens appeal; 12 Grækenland (23%), Portugal (29%), Finland (32%), Island (32%) og Norge (33%) havde de laveste optagelsesprocenter for indkommende studerende (tabel 3). Næsten fire ud af fem af alle studerende ved de videregående uddannelser i de 18 lande, der deltog i ERASMUS-studentermobiliteten i 1997/98, var indskrevet i de fem største EU-medlemsstater (Tyskland, Frankrig, Det Forende Kongerige, Italien og Spanien). Det må derfor forventes, at disse fem lande tilsammen både sender og modtager en meget stor andel af alle ERASMUS-studerende. I 1997/98 kom 71% af alle ERASMUS-studerende da også fra disse fem lande, hvilket er en smule i underkanten af deres teoretiske kapacitet til at sende studerende til udlandet – medens de modtog 74% af alle ERASMUS-studerende det år, hvilket ligeledes er en smule i underkanten af deres teoretiske kapacitet til at modtage studerende (tabel 2). Til sammenligning tegner de fire nordiske lande (Danmark, Finland, Sverige og Norge) sig for omkring 6% af alle studerende ved de videregående uddannelser, men de modtog mere end 8% af alle ERASMUS-studerende – noget mere, end man kunne forvente. Fire EU-medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Irland, Nederlandene og Frankrig) modtager flere ERASMUS-studerende, end de sender ud. Portugal, Grækenland og Norge er de mindst valgte værtslande (tilsammen modtog de under 4% af alle ERASMUS-studerende) (tabel 2). Dette skyldes til dels, at det er små lande, men også Italien og Tyskland at de er relativt upopulære blandt ERASMUS-studerende. modtager ligeledes betydelig færre ERASMUS-studerende, end deres størrelse kunne angive, at de kunne klare. Det Forenede Kongerige er det førende værtsland med 20. 770 studerende (24%) fulgt af Frankrig med 15. 197 studerende (18%), Spanien med 11. 392 studerende (13%) og Tyskland med 10. 969 studerende (13%). Italien med 5. 667 studerende (7%) modtog langt færre studerende end Spanien og kun lidt flere end Nederlandene (4. 922 studerende eller 6%) til trods for landets store befolkning. tilskrives kan institutioners f. eks. Studentermobilitetsmønstret ry, bestemte sprogbarrierer, for hjeminstitutionens uddannelsers studieophold tilbragt i hjemlandets udbud af videregående uddannelse. Disse mønstre kan også afspejle geografiske og historiske aspirationer og regeringers og institutioners politikker til forbindelser, kulturelle fremme af meritoverførsel mellem hjem- og værtsinstitutionerne. uddannelsers fleksibilitet med hensyn til at i udlandet og begrænsninger faglige få merit en eller faktorer, række lang sprog, politiske og økonomiske De historiske, kulturelle og sproglige forbindelser mellem lande genspejles i ERASMUS-studentermobilitetsmønstrene i en langt mindre grad, end man kunne forvente. F. eks. udgør de nordiske lande ud fra en række forskellige synspunkter (historie, arbejdsmarkeder og leveomkostninger) en homogen gruppe. Men kun 4% af de ERASMUS-studerende fra disse lande tager til andre nordiske lande – 96% vælger at studere uden for regionen (tabel 2). På samme måde vælger kun 1% af de ERASMUS-studerende fra de engelsksprogede lande og 2% af de studerende fra de tysksprogede lande at tage til lande inden for deres egen sproggruppe (selv om det bør bemærkes, at mange ikke- engelsktalende værtslande tilbyder deres studieprogrammer på engelsk). institutioner, 13 På den anden side kan det fælles sprog i den fransktalende del af Belgien og Frankrig og i den nederlandsk-talende del af Belgien og Nederlandene spille en vigtig rolle for de belgiske og nederlandske studerende, der rejser ud. Alt i alt tager 17% af de ERASMUS-studerende fra Belgien til Frankrig og 12% til Nederlandene, selv om der er større sandsynlighed for, at studerende fra den fransktalende del af Belgien vælger Nederlandene end Frankrig, mens de studerende fra Flandern med større sandsynlighed vælger Frankrig end Nederlandene. Omkring 6% af de nederlandske ERASMUS-studerende tager til Belgien. 1. 2 – Vurdering af ERASMUS-studieopholdet i udlandet (Tabel 4-6) Det altovervejende flertal (91%) af de studerende, der deltog i undersøgelsen, fandt, at deres erfaringer fra ERASMUS-studieopholdet i udlandet havde været 'positive' eller 'meget positive' fra et faglig synspunkt. (54% vurderede deres erfaringer som ‘positive’, og 37% fandt dem ‘meget positive’). De mest tilfredse studerende kom fra Grækenland (97%), Portugal (97%) og Østrig (96%). De største andele af studerende, der vurderede deres erfaringer som ‘negative’ eller 'meget negative' blev registreret blandt de norske (15%), britiske (14%) og danske (14%) studerende (tabel 5). fra et fagligt synspunkt som ‘negative’ eller Når man betragter dette efter værtsland, øges andelen af studerende, der vurderede deres erfaringer 'meget negative' imidlertid betragteligt for de studerende, der tog til Italien (17%), Grækenland (16%), Portugal (14%), Spanien (11%) og Frankrig (11%) (tabel 6). Analysen af dataene viser ikke nogen sammenhæng mellem denne vurdering og studieåret og ej heller med studieopholdets varighed eller typen af værtsinstitution. Den mest betydelige sammenhængende faktor var derfor værtslandet. De ERASMUS-studerende, der tog til sydeuropæiske lande, var helt klart mere utilfredse faglig set end studerende, der tilbragte et studieophold i udlandet i et andet land. En række faktorer kan forklare denne ‘negative’ vurdering, nemlig sprogproblemer og i udlandet, navnlig i utilstrækkelig sproglig forberedelse forud for studieopholdet værtslande med mindre udbredte i uddannelserne mellem sprog; videregående uddannelsessystemer; forskellige faglige og organisatoriske aspekter i forbindelse med studieprogrammerne; at de studerende bliver udsat for fag, der ikke bliver tilbudt på hjemuniversitetet eller mere krævende kurser ved værtsuniversitetet. forskelle Forskellige traditioner kan også have øvet indflydelse på de studerendes vurdering. Britiske studerende lægger f. eks. stor vægt på kommunikation mellem lærere og studerende uden for klasselokalet, mens der ved de tyske universiteter lægges stor vægt på de studerendes frihed til at arbejde selvstændigt og mindre på almindelig klasseundervisning. Det modsatte er tilfældet i Frankrig og Portugal, som lægger stor vægt på almindelig klasseundervisning og på lærerne som den væsentligste informationskilde. Men fra et socialt og kulturelt synspunkt (tabel 4) vurderede 98% af alle studerende deres oplevelser i værtslandet som enten ‘meget positive’ (79%) eller ‘positive’ (19%). 14 i de lande, hvor den faglige oplevelse af Det er interessant at bemærke, at studieopholdet i udlandet blev betragtet som mindre positiv (de sydeuropæiske lande), havde synspunkterne om de sociale kontakter og kulturlivet en tilbøjelighed til at være meget mere positive. Samlet set fandt kun 2%, at erfaringerne fra ERASMUS- studieopholdet havde været ‘negative’ eller ‘meget negative’ (fra et socialt og kulturelt synspunkt), og det var navnlig britiske (4%) og danske (3%) studerende. 1. 3 – ERASMUS-studerendes alder og studieår (Tabel 7 og 8) Aldersprofilen for de studerende ved de videregående uddannelser varierer meget fra land til land. Ifølge 1997-udgaven af OECD-publikationen 'Education at a Glance' oplyser Østrig, Danmark, Finland og Italien, at omkring 75% eller mere af alle universitetsuddannede er 25 år eller derover, når de fuldfører uddannelsen. Den typiske fuldførelsesalder for universitetsstuderende (dvs. studerende indskrevet ved en videregående fuldtidsuddannelse) varierer mellem omkring 21 år i Irland, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige (korte universitetsuddannelser) og omkring 26 år i Danmark, Finland, Norge og Tyskland (lange universitetsuddannelser). De færdiguddannedes alder afspejler til dels uddannelsernes længde, som varierer betydeligt landene imellem. Men også optagelsesalderen varierer temmelig meget. I nogle lande gælder den traditionelle idé om, at studerende påbegynder deres lige efter gymnasiet stadig. F. eks. er mere end 80% af de universitetsstudier studerende, der påbegynder deres første studieprogram, under 20 i Frankrig og Irland. En lignende aldersprofil finder man i Grækenland. Men det modsatte gælder i Danmark, Norge og Sverige. Her er 80% af de studerende, der påbegynder deres første studieprogram, 20 eller derover. Det mønster, der fremstår af undersøgelsen, svarer til det samlede billede ikke blot for alle de ERASMUS-studerende men også for den samlede studenterbestand. Ifølge de tal, som de nationale ERASMUS-kontorer har leveret, var gennemsnitsalderen for alle ERASMUS-studerende 23,9 år i 1997/98. Dette mønster har kun ændret sig lidt siden 1988/89, hvor gennemsnitsalderen var 23,4. Gennemsnitsalderen for de studerende, der deltog i undersøgelsen, var 23,7 år (tabel 7). De mandlige studerende er gennemsnitligt lidt ældre end de kvindelige studerende – hvilket kan skyldes, at der stadig er værnepligt i en række lande (som ofte kun er obligatorisk for mænd og almindeligvis finder sted mellem gymnasiet og påbegyndelsen af de videregående studier). Den højeste gennemsnitsalder blandt de studerende, der deltog i undersøgelsen, var i Danmark (25,6 år), Sverige (25,1) og Norge (25,0). De irske studerende var gennemsnitligt de yngste (21,4 år). Hvad studieåret angår, bør det bemærkes, at nogle af de studerende, der deltog i undersøgelsen, kan have misfortolket spørgsmålet og kun have angivet kalenderåret. Desuden angav 3% af alle de studerende, der deltog i undersøgelsen, at de var indskrevet i det første år, hvilket formentlig betyder det første år af anden eller en senere del af studierne, eftersom førsteårsstuderende ikke har adgang til at deltage i ERASMUS-programmet. 15 tidspunkt, hvor de var på Ifølge undersøgelsen havde de studerende på det ERASMUS-studieophold i udlandet, været indskrevet ved en videregående uddannelse i gennemsnitligt 3,5 år. Dette varierer efter hjemlandet fra et gennemsnit på 2,7 år i Det Forenede Kongerige til 4,4 år i Østrig. Forskellene skyldes med stor sandsynlighed forskellene i studieprogrammernes varighed i de forskellige lande. I de lande, hvor de er korte, er der en tendens til, at studierne i udlandet foregår på et tidligere tidspunkt. 1. 4 – Kønsfordeling (Tabel 9) Ifølge OECD (Education at a Glance,1997) har der i de sidste ti år været en klart stigende tendens i kvindernes andel af studenterne ved de videregående uddannelser. De seneste optagelsesprocenter viser, at denne tendens fortsætter. I gennemsnit er omkring halvdelen af alle 17-34-årige studerende ved de videregående uddannelser kvinder, med 57% i Portugal og 55% i Frankrig, Norge og Sverige. Både optagelses- og fuldførelsesprocenter viser et klart flertal af kvinder. Flere faktorer kan bidrage til denne skævhed; bl. a. vil mænd med større sandsynlighed følge længerevarende uddannelser og/eller være noget længere om at fuldføre deres studier. Et lignende mønster blev bemærket i denne undersøgelse: 59% af svarpersonerne var kvinder. De højeste andele af kvindelige ERASMUS-studerende blev registreret i Grækenland (70%), Finland (69%) og Irland (67%). 1. 5 - Fagområder (Tabel 9 og 12) områder. forskellige inden for taget nogle betydelige Mens kvinderne har skridt hen imod at udligne uddannelseskløften mellem mænd og kvinder, eksisterer der stadig betydelige fagområder. De kønsforskelle i kvindernes deltagelse uddannelser, der med mindst sandsynlighed søges af kvinder, er uddannelser inden for naturvidenskab og de tekniske og ingeniørvidenskabelige områder. Derimod vil kvinderne med større sandsynlighed søge ind på sundhedsfaglige, pædagogiske og datalogi, adfærdsvidenskabelige ingeniørvidenskab og arkitektur er der langt færre kvinder end mænd, der fuldfører en uddannelse. Procenten af universitetsgrader i ingeniørvidenskab og arkitektur, der erhverves af kvinder, varierer mellem 6% i Tyskland og 7% i Spanien og 25% i Danmark og Portugal og 38% i Østrig. Men analysen i 1997-udgaven af OECD’s Education at a Glance angiver, at kvinderne er gået frem inden for særlige områder af betydning for den nationale og internationale konkurrenceevne, og dette skyldes navnlig tilskyndelse fra forældre, en bedre forberedelse af matematik- og naturfagslærere, interaktioner mellem lærere og studerende, det faglige indhold, praktiske laboratorieforsøg, selvopfattelse, ændrede holdninger til matematik og øgede ressourcer i hjemmet. områderne matematik, Inden for I en tid, hvor teknologisk nyskabelse bliver en stadig vigtigere komponent for det europæiske erhvervslivs evne til at konkurrere på det globale marked, og hvor beskæftigelsen øges inden for højteknologiske og videnskabsbaserede sektorer, kan en udligning af kønskløften blive et vigtigt politisk mål for at sikre et tilstrækkeligt udbud af de ønskede færdigheder og viden. 16 Blandt de ERASMUS-studerende er der ret så store kønsforskelle også inden for de forskellige fagområder. De kvindelige ERASMUS-studerende vil med større sandsynlighed end mænd være tilmeldt sprog (hvor 84% er kvinder) og pædagogiske langt hovedparten af de uddannelser (hvor 81% er kvinder), hvorimod mænd udgør ERASMUS-studerende inden for ingeniørvidenskab (77%) og matematik (65%) (tabel 9). Men disse forskelle afspejles blandt de studerende i de videregående uddannelser generelt og antyder således ikke, at der findes en alvorlig kønsmæssig skævhed i udvælgelsen af ERASMUS-studerende. Samlet set er erhvervsøkonomiske studier (24% af alle ERASMUS-studerende) og sprog (19%) langt mere populære fagområder blandt ERASMUS-studerende end blandt studerende ved de videregående uddannelser som helhed. Bortset fra samfundsvidenskab (10%), ingeniørvidenskab (9%) og jura (8%) er de fleste andre fagområder noget underrepræsenteret blandt de ERASMUS-studerende. de største Efter hjemland blev ved erhvervsøkonomi registreret i Sverige (91% af alle udrejsende svenske ERASMUS- studerende), Irland (34%) og Frankrig (28%). Inden for sprog blev de største andele iagttaget i Det Forenede Kongerige (31% af alle udrejsende britiske studerende) og Irland (22%) (tabel 11). studerende indskrevet andele af 1. 6 – Varigheden af studierne i udlandet (Tabel 10) Den gennemsnitlige varighed af de ERASMUS-studerendes studieophold i udlandet er næsten syv måneder. Generelt tilbragte 42% af de studerende, der deltog i undersøgelsen, mellem fire og seks måneder i udlandet; 25% tilbragte 7-9 måneder i udlandet og 21% 10-12 måneder (dvs. et fuldt akademisk år). Kun 12% tilbragte tre måneder i udlandet, hvilket er det minimumstidsrum, som der kan opnås stipendium til under ERASMUS-programmet (tabel 10). Varigheden af studieopholdet i udlandet er delvis forbundet med det fagområde, de studerende er indskrevet ved. De længst varige studieophold findes inden for sådanne områder som erhvervsøkonomi, sprog, samfundsvidenskab og ingeniørvidenskab. Gennemsnitsvarigheden af et studieophold i udlandet er almindeligvis kortere inden inden for ERASMUS- for de fagområder, der traditionelt er underrepræsenteret programmet. Det er muligt, at andre faktorer såsom typen af aktiviteter, der gennemføres under studieopholdet i udlandet, har indflydelse på varigheden såsom virksomhedspraktik, specialeforberedelse og laboratoriearbejde. 2 – ERASMUS-studerendes og deres forældres sociale status 2. 1 - Familiebaggrund (Tabel 12 og 13) En tredjedel af de studerende, der deltog i undersøgelsen, oplyste, at de normalt i bor hjemme hos deres forældre i deres hjemlande. Dette er navnlig normalt Sydeuropa. De højeste andele blev registreret i Spanien (75%), Italien (66%), Grækenland (56%) og Portugal (55%). En anden tredjedel af de ERASMUS- 17 studerende bor i lejede værelser eller kollegieværelser – almindeligvis i Nordeuropa – mens en fjerdedel deler bolig med andre studerende (tabel 12). 84% af de ERASMUS-studerende har søskende, selv om omkring halvdelen oplyste, at de kun havde en bror eller en søster. Denne andel er temmelig ensartet i alle landene undtagen Irland, hvor kun 10% af de ERASMUS studerende havde en søster eller bror, mens 68% havde to eller flere søskende (tabel 13). Tre fjerdedele af de studerende oplyste, at en eller flere af deres søskende har gennemgået videregående uddannelse. De højeste andele var i Italien (93%), Irland (85%) og Belgien (85%) (tabel 13). Sammenlignet med det højeste uddannelsesniveau opnået af de studerendes forældre er disse tal særlig interessante for så vidt angår Italien, hvor kun 18% af de ERASMUS-studerende oplyste, at begge deres forældre havde en videregående uddannelse (tabel 17). Men i gennemsnit oplyste kun 20% af de studerende, at deres søskende havde studeret i udlandet, selv om en tredjedel af de svenske studerende og en fjerdedel af de spanske og irske studerende oplyste, at mindst en af deres søskende havde gjort det. Endvidere oplyste 82% af de studerende, at de var det første familiemedlem, der havde gennemgået et studieophold i udlandet (tabel 13). 86% af de studerende, der deltog i undersøgelsen, oplyste, at deres forældre havde et flere uforsørgede børn derhjemme under deres ERASMUS-studieophold i eller udlandet. De højeste andele blev registreret i Grækenland (97%), Spanien (95%), Belgien (94%), Irland (94%) og Italien (93%). Generelt oplyste næsten en ud af fem studerende, at deres forældre havde mere end to uforsørgede børn, mens de studerede i udlandet. I Irland var denne andel meget høj (47%) (tabel 13). 2. 2 – Forældrenes erhverv (Tabel 14-16) De studerende blev bedt om at angive deres forældres hovederhverv. Spørgeskemaet gav en omfattende liste over ISCO-koder (International Standard Classification of Occupations), der anvendes af Eurostat og OECD. Men for at lette fortolkningen og læsningen af dataene er erhvervene blevet samlet i seks større kategorier: Ledende og videnskabeligt personale; personer med teknisk virksomhed; kontorpersonale, beskæftigede i servicefag, handelspersonale og sælgere; faglærte, håndværkere og personer med anden beskæftigelse; ikke-erhvervsaktive og arbejdsløse; og anden beskæftigelse. Næsten en tredjedel af de studerende, der deltog i undersøgelsen, angav, at begge deres forældre havde ledende eller videnskabelige eller tekniske erhverv. Næsten samme andel (30%) angav, at kun deres far havde et sådant erhverv, og yderligere 6% angav kun moderen (tabel 16). Den højeste procent af studerende, hvor begge forældre var beskæftigede i ledende, videnskabelige eller tekniske erhverv, var i Sverige (54%), Norge (46%) og Portugal (42%). Derimod angav mere en to femtedele af de ERASMUS-studerende i Spanien, Italien, Østrig og Irland, at ingen af deres forældre havde sådan et erhverv. 18 Samlet er to tredjedele af de ERASMUS-studerendes forældre beskæftiget i ledende og videnskabelige eller tekniske erhverv (tabel 14). Denne andel er noget højere, end man finder den i befolkningen som helhed. For eksempel har mindre end 40% af den erhvervsaktive befolkning i 45-årsalderen og derover sådanne erhverv (tabel 15). I den anden ende af skalaen oplyste mindre end 10% af de ERASMUS-studerende på samme måde, at deres forældre var håndværkere, faglærte eller beskæftiget i andre erhverv (tabel 14), hvorimod næsten en tredjedel af den erhvervsaktive befolkning i 45-årsalderen og derover har sådanne erhverv (tabel 15). Kun 2% af de studerende, der deltog i undersøgelsen, angav, at deres forældre var ikke-erhvervsaktive eller arbejdsløse. 2. 3 – Forældrenes uddannelsesniveau (Tabel 17 og 18) 36% af de studerende, der deltog i undersøgelsen, angav, at begge deres forældre havde en universitetsgrad eller anden videregående uddannelse; yderligere 16% oplyste, at kun deres far havde en sådan uddannelse, og 8% opgav, at deres moder havde en sådan uddannelse (tabel 17). Den højeste andel af ERASMUS-studerende, hvor begge forældre havde en universitetsgrad, blev registreret blandt de skandinaviske studerende (Sverige 57%, Danmark 55% og Norge 53%) og de tyske studerende (51%). Den laveste andel blev registreret i Italien (18%) (tabel 17). Den Europæiske Arbejdsstyrkeundersøgelse (1995) angiver, at kun 19% af de 25-29- årige i Den Europæiske Union har en videregående uddannelse, og at denne andel er endnu lavere blandt de 45-årige og derover (den tilnærmelsesvise aldersgruppe for forældrene til de ERASMUS-studerende) (tabel 18). 19 3 – Økonomiske og finansielle spørgsmål6 3. 1 – Forældrenes indkomststatus (Tabel 19) De studerende blev bedt om at angive deres forældres omtrentlige indkomstniveau sammenlignet med gennemsnitsindkomsten i deres hjemland. 53% anslog deres forældres indkomst til at ligge omkring gennemsnittet eller under gennemsnittet. De højeste andele blev registreret blandt finske og østrigske studerende (begge 61%). Kun 6% af de studerende, der deltog i undersøgelsen, anslog deres forældres indkomst til at ligge betydeligt over gennemsnittet. Denne andel varierede mellem 2% i Spanien og 18% i Nederlandene. 3. 2 – De studerendes indtægter i hjemlandet (Tabel 20) ERASMUS-studerende, der normalt er udeboende, anslog, at deres gennemsnitlige 530, hvoraf 27% blev månedlige indtægter under deres studier i hjemlandet var finansieret af et offentligt stipendium eller lån og 51% af familiebidrag. € € 330 i Portugal til I kontante penge var der ret så store variationer i de gennemsnitlige indtægter landene imellem fra 820 i Norge (tabel 20). Men disse beløb er stærkt afhængige af leveomkostningerne i det enkelte land. Når der tages højde for den lokale købekraft, er forskellene i de studerendes indkomster i de forskellige lande langt mindre. € € De studerendes gennemsnitsindtægter varierede kun lidt i relation til deres forældres 560 pr. måned for studerende fra familier i indkomstniveau fra gennemsnitligt ca. i de lavere den højeste indkomstgruppe til indkomstgrupper. Forskellene er ikke desto mindre betydelige for så vidt angår oprindelsen til denne indtægt. Studerende, der kom fra familier med lav indkomst, modtog næsten halvdelen (49%) af deres indtægter fra offentlige stipendier eller lån og mindre end en fjerdedel (24%) fra familiebidrag, medens studerende, der kom fra 490 for studerende fra familier € 6 Forklarende note: For at kunne definere en almindelig studenterbestand til fortolkning af spørgsmål og svar om økonomiske og finansielle spørgsmål, blev følgende regler vedtaget: De omfattede studerende var dem, der: a) b) c) - - - - Leverede komplette svar på alle spørgsmål på side B i spørgeskemaet (udgifter i hjemlandet, andel af udgifter i hjemlandet, udgifter i udlandet, indtægter i hjemlandet, indtægtskilder i hjemlandet, indtægter i udlandet og indtægtskilder i udlandet). Opgav forældrenes indkomst Opgav udgifter og indtægter inden for følgende rammer: Udgifter i hjemlandet: 0 - 1500 Indtægter i hjemlandet: € Udgifter i udlandet: Indtægter i udlandet: 100 - 2000 100 - 2000 0 - 1500 € € € Fastsættelsen af en øvre grænse var nødvendig, da der efter datavalideringsprocessen stadig kunne findes nogle yderst høje værdier i databasen. Den valgte grænse udelukker de højeste 0,5% af værdierne. Denne fremgangsmåde begrundes i, at gennemsnitsstatistikker influeres af ekstreme værdier. 20 familier med den højeste indkomst, modtog hovedparten af deres indtægter (62%) fra deres familier og mindre end en femtedel (19%) fra offentlige stipendier og lån. Undersøgelsen afslører også betydelige forskelle landene imellem i de offentlige og private bidrags relative betydning (sidstnævnte bidrag hidrører primært fra familien). I Grækenland udgør familiebidragene gennemsnitligt 85% af de ERASMUS- studerendes indtægter, hvorimod offentlige stipendier og lån i Sverige og Norge beløber sig til tre fjerdedele eller mere af en studerendes indtægter. 3. 3 – ERASMUS-stipendier (Tabel 21-24) € € der stipendier, 830 pr. studerende eller tildeles ERASMUS-studerende € et De gennemsnitlige studieophold i udlandet, var 120 pr. måned i 1997/98 (tabel 21). Græske og portugisiske studerende modtog de højeste stipendier (gennemsnitligt ca. 1. 600 pr. studerende). I modsætning hertil modtog finske og svenske studerende de laveste ERASMUS-stipendier (omkring 500 pr. studerende eller 80 pr. måned). Disse forskelle afspejler nationale politikker for fordeling af ERASMUS-stipendier såvel som forskelle i leveomkostningerne i værtslandene, og om der er andre former for finansiel bistand til rådighed. for € € Hvert år er der et antal ERASMUS-studerende, der rejser til udlandet uden et ERASMUS-stipendium (tabel 22). I 1997/98 var det næsten 9% af de ERASMUS- studerende, der ikke modtog noget ERASMUS-stipendium, selv om der var store variationer landene imellem. I mange lande fik mere end 95% af de mobile studerende et ERASMUS-stipendium, men i nogle få (Norge, Østrig, Belgien og Frankrig) var det under 80%. Der er her tale om lande med nationale og/eller regionale offentlige stipendieordninger, der kompletterer ERASMUS. Det bør bemærkes, at 13% af de ERASMUS-studerende fra Portugal (et land med begrænset offentlig finansiering af studerende) ikke modtog et ERASMUS-stipendium. Ikke desto mindre oplyste næsten halvdelen (47%) af de studerende, der deltog i undersøgelsen, og som ikke modtog noget ERASMUS-stipendium, at de ‘ikke havde haft nogen økonomiske problemer’ under deres ERASMUS-studieophold i udlandet (tabel 23) – og det var kun en lille smule flere end de studerende, der deltog i undersøgelsen, med et ERASMUS-stipendium (43%) (tabel 24). Men der er klare forskelle afhængig af typen og niveauet af de offentlige støttesystemer, der findes i deres hjemlande. I de lande, hvor der er et højt niveau af offentlig støtte (Danmark, Finland, Nederlandene, Norge og Sverige), havde 60-65% af de i udlandet, medens det ERASMUS-studerende ingen økonomiske modsatte var tilfældet for studerende fra Grækenland, Italien og Portugal (lande med et lavt niveau af offentlig støtte), hvor mellem to tredjedele og tre fjerdedele af de studerende oplyste, at de havde haft nogle økonomiske problemer (tabel 23-24). problemer En betydelig andel af de studerende oplyste, at deres ERASMUS-stipendium ikke havde været tilstrækkeligt, og det var navnlig studerende fra lande med begrænset eller slet ingen former for offentlig støtte til studier i udlandet. Men studerende med ERASMUS-stipendium havde en større tendens til at beklage sig over dette problem end dem uden (34% sammenlignet med 25%). 21 Et andet betydeligt problem både for studerende, der modtog et ERASMUS- stipendium, og studerende, der stipendium under deres studieophold i udlandet, var, at de var nødt til at fraflytte deres bolig i hjemlandet, undtagen studerende fra de lande, hvor det er mest almindeligt, at de studerende er hjemmeboende. ikke modtog noget Alt i alt synes de studerende, der ikke modtog noget ERASMUS-stipendium, imidlertid at have oplevet færre økonomiske problemer end andre ERASMUS- studerende, navnlig fra de lande, der har høje eller middelhøje niveauer for yderligere offentlig finansiering for studerende. 3. 4 – De studerendes indtægter under ERASMUS-studieopholdet i udlandet (Tabel 25-26) Familiebidrag tegnede sig for næsten halvdelen (47%) af indtægterne i udlandet for de studerende, der ikke modtog noget ERASMUS-stipendium. Familiebidraget er særlig stort for belgiske (85%), portugisiske (84%), græske (81%) og italienske (77%) studerende (tabel 25). de var gennemsnitlige månedlige under ERASMUS- Generelt studieopholdet i udlandet for de studerende, der deltog i undersøgelsen, omkring 600 (tabel 26). Familiebidrag på 44% var hovedindtægtskilden fulgt af offentlige stipendier og lån (21%) og ERASMUS-stipendiet (20%). indtægter € liden indflydelse på de Forældrenes indkomstniveau synes kun at have haft studerendes indtægter i udlandet. Studerende fra lavindkomstfamilier havde en fra månedlig højindkomstfamilier, selv om familiebidraget udgjorde en højere andel af indkomsten for dem, der kom fra mere velhavende hjem, medens offentlige stipendier og lån (herunder ERASMUS-stipendiet) udgjorde en lavere andel (tabel 26). gennemsnitsindtægt 570 mod studerende 630 for på € € ERASMUS-stipendiets relative betydning som indtægtskilde er påvirket af de forskellige tildelingspolitikker, der anvendes i de enkelte lande. Det enkelte nationale ERASMUS-kontor er ansvarligt for at fastlægge den nationale politik for tildeling af ERASMUS-stipendier. De har fleksibiliteten til at beslutte, om de vil tildele høje stipendier til et mindre antal studerende eller relativt små stipendier til en større antal studerende. Denne fleksibilitet sigter på at muliggøre komplementaritet mellem fællesskabsmidlerne og nationale og andre midler til fremme af studentermobiliteten. ikke blot Men denne optagelsesprocenterne i det enkelte land men også valget af studieland og varigheden af studieopholdet i udlandet, især for studerende fra lande, hvor der ikke findes nogen nationale støttemuligheder for studier i udlandet. en faktor, der påvirker er helt klart fleksibilitet ERASMUS-stipendiet udgjorde omkring to femtedele af den månedlige indtægt for østrigske, portugisiske og græske studerende. Offentlige stipendier og lån i al almindelighed (herunder ERASMUS-stipendiet) udgjorde mindst to tredjedele af indtægten for de studerende fra de nordiske lande. Kun i Sverige udgjorde ERASMUS-stipendiet imidlertid under 10% af de ERASMUS-studerendes samlede indtægt (tabel 26). 22 3. 5 – Ekstraudgifter i forbindelse med studier i udlandet (Tabel 27-28) € Hjemmeboende studerende oplyste, at de i hjemlandet havde gennemsnitlige månedlige udgifter på omkring 280 sammenlignet med en gennemsnitlig indtægt på € 270, hvoraf under 5% gik til boligudgifter (tabel 27-28). Under deres studieophold i udlandet mere end fordobledes deres månedlige udgifter imidlertid til et gennemsnit på næsten 590 – hovedstigningen skyldtes naturligvis boligudgifter, selv om også ‘andre udgifter’ udviste en stor stigning. De yderligere månedlige udgifter i forbindelse med studieopholdet i udlandet var i gennemsnit 310 for studerende, der normalt var hjemmeboende. € € De højeste ekstraudgifter i udlandet for studerende, der normalt er hjemmeboende, € blev opgivet af norske ( 390) studerende. De laveste blev opgivet € af britiske studerende ( 420) og svenske ( 210). € De studerende, der normalt var udeboende, brugte gennemsnitligt deres hjemland (herunder næsten brugte de gennemsnitligt gennemsnitlige månedlige udgifter studieophold i udlandet, selv om boligudgifterne kun var 20% højere i gennemsnit. 530 om måneden i 200 på bolig). Under deres studieophold i udlandet 240 på bolig. Generelt steg de for disse studerende med 25% under deres 660 om måneden, herunder € € € € De største stigninger i de samlede månedlige udgifter oplevedes af portugisiske € ( 250) studerende. De laveste blev opgivet af britiske studerende € ( 260) og græske ( 30). € For studerende, der var hjemmeboende i hjemlandet, dækkede ERASMUS-stipendiet næsten 40% af de ekstraudgifter, der var forbundet med studieopholdet. Men det dækkede næsten 80% af ekstraudgifterne for udeboende studerende (to tredjedele af alle de studerende, der deltog i undersøgelsen). 23 Bilag 1 STATISTISKE TABELLER Tabel nr. Tabel 1 Tabel 2 Tabel 3 Tabel 4 Tabel 5 Tabel 6 Tabel 7 Tabel 8 Tabel 9 Tabel 10 Tabel 11 Tabel nr. Tabel 12 Tabel 13 Tabel 14 Tabel 15 Tabel 16 Tabel 17 Tabel 18 Almene og faglige spørgsmål Tabeloverskrift 1997/98 Det samlede antal ERASMUS-studiepladser Reel ERASMUS-studentermobilitet i 1997/98: Samlet antal studerende Reel ERASMUS-studentermobilitet 1997/98: Optagelsesprocenter pr. land Vurdering af ERASMUS-studieopholdet i udlandet set fra et socialt og kulturelt synspunkt, efter hjemland Vurdering af ERASMUS-studieopholdet i udlandet set fra et faglig synspunkt, efter hjemland Vurdering af det faglige udbytte af ERASMUS-studieopholdet, efter værtsland Alder på det tidspunkt, hvor ERASMUS-studieopholdet i udlandet fandt sted, efter hjemland Studieår på det tidspunkt, hvor ERASMUS-studieopholdet i udlandet fandt sted, efter hjemland De ERASMUS-studerendes køn, efter fagområde ERASMUS-studieopholdets varighed, efter hjemland Reel ERASMUS-studentermobilitet 1997/98, efter fagområde Kilde Kommissionen Kommissionen Kommissionen Undersøgelse Undersøgelse Undersøgelse Undersøgelse Undersøgelse Undersøgelse Undersøgelse Kommissionen De studerendes og deres forældres sociale status Tabeloverskrift Hvor ERASMUS-studerende normalt bor, efter hjemland Familiebaggrund, efter hjemland ERASMUS-studerendes forældres erhverv, efter hjemland Erhvervsfordelingen for erhvervsaktive 45-årige og derover, 1997 Forældres erhverv: Andel af ERASMUS-studerende, hvis forældre har ledende, videnskabelige eller tekniske erhverv, efter hjemland Forældres uddannelsesniveau: Andel af ERASMUS-studerende, hvis forældre har en videregående uddannelse, efter hjemland 25-59-årige med en videregående uddannelse, efter aldersgruppe Kilde Undersøgelse Undersøgelse Undersøgelse Kommissionen Undersøgelse Undersøgelse Kommissionen 24 Tabel nr. Tabel 19 Tabel 20 Tabel 21 Tabel 22 Tabel 23 Tabel 24 Tabel 25 Tabel 26 Tabel 27 Tabel 28 Økonomiske og finansielle spørgsmål Tabeloverskrift Vurdering af ERASMUS-studerendes forældres indkomstniveau, efter hjemland Månedlige indtægter og væsentligste indtægtskilder for studerende i hjemlandet ERASMUS-studentermobilitet: gennemsnitlige stipendier i 1997/98, efter hjemland Andel af ERASMUS-studerende uden ERASMUS-stipendium i 1997/98 Økonomiske problemer oplevet af studerende, der ikke modtog ERASMUS-stipendium under deres studieophold i udlandet, efter type af offentligt studiestøttesystem Økonomiske problemer oplevet af studerende, der modtog ERASMUS-stipendium under deres studieophold i udlandet, efter type af offentligt studiestøttesystem Indtægtskilder for studerende uden ERASMUS-stipendium under studieopholdet i udlandet Månedlige indtægter og væsentligste indtægtskilde under ERASMUS-studieopholdet i udlandet og forældrenes indkomstniveau, efter hjemland Månedlige udgifter i hjemlandet; ekstraudgifter i forbindelse med studier i udlandet, efter de studerendes leveform og efter hjemland Ekstraudgifter under ERASMUS-studieopholdet i udlandet, efter leveform i hjemlandet Kilde Undersøgelse Undersøgelse Kommissionen Kommissionen Undersøgelse Undersøgelse Undersøgelse Undersøgelse Undersøgelse Undersøgelse 25 Tabel 1 1997/98 Det samlede antal ERASMUS-studiepladser Land, hvor værtsinstitutionen er beliggende e d n e g g i l e b r e n e n o i t u t i t s n m e h r o v h i j , d n a L BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO I ALT BE 190 892 189 1008 1258 256 592 2 878 186 259 335 314 1085 12 132 7588 DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO 205 1021 279 1325 1138 195 926 0 772 161 312 338 361 919 9 113 655 666 3501 5769 817 2847 5 1547 456 556 1346 1373 4976 58 493 713 116 560 508 62 358 0 326 97 83 184 155 750 21 138 82 874 459 682 48 485 0 206 103 143 216 141 652 4 43 443 3792 364 5162 364 3240 1 1066 409 842 399 487 3475 25 157 521 6864 664 5526 1046 3331 22 1157 597 858 645 997 7709 20 324 90 1106 68 472 1176 272 0 259 101 58 179 153 344 9 68 272 3088 407 3303 2720 188 1 515 448 447 288 311 1978 16 141 0 7 1 2 11 0 2 0 2 0 0 0 0 0 0 291 1854 226 1188 1210 191 714 0 195 210 584 668 2067 18 240 93 611 135 487 635 75 511 8 185 112 176 206 515 10 84 69 640 138 988 844 53 489 2 221 126 130 107 574 4 58 132 1274 200 424 636 134 298 0 489 135 108 191 1295 5 66 145 1449 144 585 982 92 419 0 653 193 93 225 1226 14 103 809 6633 599 4100 8868 252 2482 0 2353 671 595 1557 1307 37 443 24 66 13 37 29 4 24 0 14 12 4 11 13 29 131 549 61 207 308 48 164 0 238 77 54 63 101 400 3962 30541 4081 23164 30678 3569 16562 39 10001 3783 4475 6341 6571 26909 250 2471 I ALT 8074 4261 25957 4327 21234 31539 4611 14715 27 10534 4029 4702 5722 6637 31791 292 2533 180985 26 Tabel 2 Reel ERASMUS-studentermobilitet 1997/98: Samlet antal studerende e d n e g g i l e b r e n e n o i t u t i t s n m e j h r o v h i , d n a L Land, hvor værtsinstitutionen er beliggende BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO I ALT BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO 59 283 88 696 225 87 454 245 71 121 111 131 259 7 25 93 227 19 313 190 14 186 105 71 29 37 26 182 16 55 445 266 197 1719 2374 402 1375 5 460 169 205 618 663 1860 20 185 51 6 160 130 160 12 113 1 44 32 14 85 32 149 1 21 691 218 1941 169 2574 181 2035 9 585 339 340 194 264 1706 714 273 2813 248 2687 533 1798 21 568 403 324 267 520 3883 14 132 8 132 171 63 663 23 370 786 192 3 126 79 32 103 99 88 1 24 306 77 1096 123 1525 753 77 3 137 321 194 110 82 818 2 43 1 3 4 500 104 664 89 760 561 81 448 121 137 344 308 684 13 108 100 67 212 38 185 230 36 250 10 76 28 126 160 176 8 39 89 16 127 35 386 213 13 221 2 53 44 39 12 111 20 141 23 369 41 181 277 32 176 1 182 62 32 17 294 3 14 171 34 761 46 310 410 13 240 2 349 140 46 57 303 9 25 706 543 4259 300 3098 5953 79 1673 8 1173 533 317 947 917 11 248 5 7 17 19 4 2 13 6 9 2 5 5 50 39 192 15 89 108 2 97 1 81 44 15 12 28 64 4233 1795 13785 1431 12468 14821 1564 9271 66 4190 2442 1834 3052 3264 10582 113 1071 I ALT 2862 1563 10969 1011 11392 15197 2824 5667 8 4922 1741 1381 1845 2916 20770 94 837 85999 27 Tabel 3 Reel ERASMUS-studentermobilitet 1997/98: Optagelsesprocenter pr. land e d n e g g i l e b r e n e n o i t u t i t s n m e j h r o v h i , d n a L Land, hvor værtsinstitutionen er beliggende BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX [1] NL AT PT FIN SWE UK IS NO Optagelses- procenter pr. hjemland BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX [1] NL AT PT FIN SWE UK IS NO Optagelses- procenter pr. værtsland 49 32 16 56 37 23 52 32 73 35 20 17 24 76 40 50 41 30 49 41 49 48 30 37 37 46 48 37 34 38 27 7 18 28 23 25 23 21 31 10 39 23 23 25 49 69 49 51 46 50 50 63 55 83 40 49 54 49 56 84 57 52 41 37 49 51 54 49 68 38 41 52 50 40 41 67 70 60 34 78 67 71 49 78 55 58 65 26 11 35 52 28 35 30 46 28 41 27 72 43 38 26 41 13 30 29 28 32 53 20 45 49 32 44 39 33 36 28 78 22 57 36 36 39 64 46 42 63 62 65 59 46 33 72 45 54 72 35 28 38 36 48 49 41 25 72 78 34 80 46 34 23 20 25 39 25 25 45 24 35 30 11 19 0 34 42 17 29 21 43 44 24 59 37 46 30 9 23 60 21 54 23 53 32 53 42 14 57 53 73 49 25 25 64 24 65 67 64 50 76 67 31 67 50 79 53 61 70 30 56 42 29 26 0 51 14 50 54 43 75 0 18 38 17 38 30 35 25 43 35 4 59 34 57 28 19 28 16 35 37 42 23 54 48 61 39 30 47 43 29 32 44 65 32 33 [1]Fordelingenpr. landerundladtpågrundafdetlilleantalstuderende. 56 45 45 35 54 48 44 56 42 65 41 48 50 39 45 43 48 28 Tabel 4 Vurdering af ERASMUS-studieopholdet i udlandet set fra et socialt og kulturelt synspunkt (i %*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Meget positive Positive Negative 75 23 2 59 38 3 78 20 2 88 12 0 81 19 0 84 16 0 81 18 1 81 18 1 76 22 2 85 14 1 88 11 1 65 34 1 75 24 1 75 22 4 78 21 1 79 19 1 Meget negative 0 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (415) (169)(1544)(1230)(1569) (178)(1007) (173) (416) (296) (186) (291) (365) (869) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8796) (89) Spørgsmål: Hvordan vil du beskrive dine erfaringer med ERASMUS fra et socialt og kulturelt synspunkt? *Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel 29 Tabel 5 Vurdering af ERASMUS-studieopholdet i udlandet set fra et fagligt synspunkt (i %*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Meget positive Positive Negative 37 55 6 24 62 12 32 56 11 47 46 6 39 55 6 43 53 3 45 49 5 31 59 10 28 61 11 41 55 4 57 39 2 26 64 10 29 61 10 31 55 13 28 57 14 37 54 8 Meget negative 1 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 1 1 0 0 1 1 2 0 1 0 1 1 1 1 1 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (440) (182)(1544)(1246)(1573) (178)(1005) (174) (416) (299) (189) (301) (367) (943) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8951) (94) Spørgsmål: Hvordan vil du beskrive dine erfaringer med ERASMUS fra et fagligt synspunkt? *Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel 30 Tabel 6 Vurdering af det faglige udbytte af ERASMUS-studieopholdet, efter værtsland (i %*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Værtsland I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Andet Meget positive Positive Negative 38 54 8 48 49 4 39 54 6 28 61 10 34 55 10 22 62 14 34 49 16 33 58 9 44 53 4 32 62 5 33 53 14 42 49 8 44 52 4 42 51 6 45 49 4 51 49 0 37 54 8 Meget negative 1 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 2 2 1 0 1 0 0 0 0 1 0 0 1 1 1 0 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (289) (211)(1035)(1136)(1548) (156) (581) (348) (472) (169) (162) (233) (362)(2044) (116) (8881) (18) Spørgsmål: Hvordan vil du beskrive dine erfaringer med ERASMUS fra et fagligt synspunkt *Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen 31 Tabel 7 Alder på det tidspunkt, hvor ERASMUS-studieopholdet i udlandet fandt sted, efter hjemland (i %*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Under 20 år 21 år 22 år 23 år 24 år 25 år 26 år 26 27 25 13 5 1 1 1 6 15 21 17 15 9 2 10 23 20 16 10 7 13 19 23 16 14 8 3 24 30 23 13 6 2 1 17 24 28 17 7 3 2 2 12 26 25 17 8 5 66 21 8 2 1 1 0 15 26 27 18 8 2 2 7 15 20 20 13 11 6 13 24 24 20 7 4 2 7 16 22 19 15 7 4 2 11 18 21 21 10 6 49 26 9 4 3 2 1 7 14 13 17 20 12 5 17 20 21 16 11 6 3 27 år og derover 6 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 15 11 13 10 8 3 5 7 1 2 3 1 9 5 6 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (457) (187)(1548)(1316)(1576) (178)(1006) (177) (416) (300) (188) (352) (369)(1054) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (9219) (95) Gennemsnitsalder ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 23,1 25,6 24,7 23,6 22,9 23,0 24,2 21,4 23,1 24,2 23,6 24,5 25,1 22,7 25,0 23,7 Spørgsmål: Din alder *Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel 32 Tabel 8 Studieår på det tidspunkt, hvor ERASMUS-studieopholdet i udlandet fandt sted, efter hjemland (i %*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Første år Andet år Tredje år Fjerde år Femte år Sjette år 7 9 37 35 7 3 8 30 30 14 10 4 0 12 40 27 13 4 2 15 27 38 11 3 2 12 34 45 4 1 4 6 44 28 14 2 2 5 33 32 17 8 6 19 69 5 1 0 0 8 32 36 19 5 1 13 15 27 22 12 2 13 26 54 5 0 12 21 29 21 12 4 4 18 37 26 11 3 4 26 67 3 0 1 7 20 21 26 17 6 3 14 38 29 10 4 Syvende år eller senere 4 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 10 1 4 2 2 2 4 2 2 1 1 3 3 0 0 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (300) (178)(1496) (792)(1132) (133) (945) (158) (348) (290) (122) (309) (358) (941) (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (7583) (83) Gennemsnitligt studieår ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 3. 6 2. 7 4. 0 3. 5 3. 4 3. 8 3. 6 3. 2 3. 5 4. 4 2. 8 3. 1 3. 7 3. 6 3. 4 3. 4 Spørgsmål: Dit nuværende studieår *Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel 33 Tabel 9 De ERASMUS-studerendes køn, efter fagområde (i %*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Fagområde I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13 14 15 16 Kvinder 42 46 65 52 81 23 63 63 84 58 35 66 51 62 67 63 59 Mænd ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 33 38 34 41 49 37 58 65 48 37 54 37 16 19 42 35 77 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (235) (256) (342)(1626) (355) (861) (126) (417)(1520) (896) (259) (480) (460) (790) (206) (114) (8943) Spørgsmål: Køn *Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel 34 Tabel 10 ERASMUS-studieopholdets varighed, efter hjemland (i %*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO 3 måneder 4 - 6 måneder 7 - 9 måneder 27 42 16 21 65 6 6 53 21 10 27 39 9 34 30 22 62 11 7 50 26 16 16 35 10 77 6 9 45 22 14 44 21 23 44 16 10 51 15 20 23 29 25 48 9 12 42 25 10 - 12 måneder ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 28 17 21 24 18 21 28 16 24 24 33 20 14 7 5 9 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (461) (187)(1544)(1308)(1579) (178)(1005) (175) (416) (300) (189) (352) (367)(1006) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (9162) (95) Gennemsnitsvarighed ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 6. 9 6. 9 5. 4 7. 8 6. 9 6. 7 6. 0 5. 8 5. 1 6. 5 7. 1 5. 7 7. 6 7. 5 5. 2 6. 8 Spørgsmål: Hvor længe var du ERASMUS-studerende? * Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel 35 Tabel 11 Reel ERASMUS-studentermobilitet 1997/98 efter fagområde Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO I ALT 109 59 66 71 136 125 81 36 40 11 66 165 179 6 568 17 814 2981 2206 10 Landbrugsvidenskab Arkitektur & by- og regionalplanlægning Kunst & design Erhvervsstudier & management Uddannelse (pæd. ) & læreruddannelse Ingeniørvidenskab & teknologi e d å r m o g a F Geografi & geologi Humaniora Sprog og filologi Jura Matematik og datalogi Medicin Naturvidenskaber Samfundsvidenskaber Kommunikations- & informationsvidenskab Andre fagområder Ukendt fagområde 127 167 165 984 263 315 19 109 678 347 46 335 64 455 104 55 21 68 54 312 210 145 17 119 369 124 17 75 31 145 631 411 996 192 776 186 623 125 481 516 48 35 92 286 456 253 283 451 331 13 9 36 3222 182 2150 4155 524 423 189 1617 1982 167 391 27 51 8 60 490 1448 224 551 2523 1363 359 614 537 48 99 29 91 255 106 56 96 78 171 439 2450 1075 267 620 490 3068 342 1846 1054 406 216 867 59 66 23 72 860 199 340 399 2 3 189 4 1144 19 3 1 3 5 6 1 1 375 168 112 71 268 340 26 259 80 106 558 268 155 24 105 370 242 75 86 99 183 1006 173 1221 1215 214 1250 14 802 111 34 16 161 165 18 25 266 155 86 89 47 13 4 80 96 30 18 56 29 332 88 165 97 201 38 29 249 71 39 186 107 279 67 27 7 30 38 189 108 85 19 36 1446 2706 3250 20596 3263 8038 1213 3046 321 10 546 149 3 2 275 13 3313 23 139 16125 875 20 1 2 4 9 203 229 364 1104 127 71 98 16 120 25 139 8 14 6773 1841 3550 3316 8515 1235 752 335 209 381 45 110 221 112 50 341 83 289 62 39 14 63 2 20 6 20 15 7 15 46 16 2 I ALT 4233 1795 13785 1431 12468 14821 1564 9271 66 4190 2442 1834 3052 3264 10582 113 1071 85999 36 Tabel 12 Hvor ERASMUS-studerende normalt bor, efter hjemland (i %*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Hos forældre På kollegium/lejet værelse 37 52 4 36 12 33 75 3 30 46 56 18 66 5 44 9 16 68 27 21 55 14 3 74 12 70 12 34 10 33 I lejlighed delt med andre studerende 9 25 43 19 17 17 26 43 13 35 23 7 10 48 37 34 32 26 Andet 4 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 15 17 35 20 12 7 8 4 8 8 9 7 4 2 4 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (455) (181)(1544)(1282)(1576) (178)(1006) (175) (416) (298) (190) (334) (365) (929) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (9022) (94) Spørgsmål: Hvor bor du normalt som studerende (i dit hjemland) * Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel 37 Tabel 13 Familiebaggrund, efter hjemland (i %*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Antal søskende Ingen En To 13 48 33 16 53 31 15 54 21 20 43 30 16 48 33 5 62 24 17 53 21 22 10 29 7 51 29 19 44 29 15 54 20 18 48 30 12 52 32 17 48 31 16 43 35 16 49 28 Flere ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 10 10 39 11 13 6 8 8 0 6 4 5 8 5 8 4 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (428) (167)(1548)(1250)(1437) (179)(1004) (175) (415) (285) (187) (324) (344) (984) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8817) (91) Læser de eller har de læst ved en videregående uddannelse Ja 85 64 62 75 73 74 93 85 76 57 70 49 70 72 73 73 Nej 7 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 30 28 27 27 51 15 38 43 24 25 36 27 15 29 26 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (374) (146)(1304)(1014)(1229) (165) (834) (138) (385) (230) (160) (269) (304) (838) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (7466) (77) Studerer de eller har de studeret i udlandet Ja 22 23 17 26 13 23 19 27 17 14 15 20 33 22 23 20 Nej ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 77 80 78 67 80 78 81 77 86 85 73 83 87 77 74 83 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (372) (145)(1268) (994)(1222) (159) (821) (135) (386) (223) (154) (264) (302) (826) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (7347) (77) 38 (Tabel 13 fortsat) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Hvor mange børn blev forsørget af den studerendes forældre i den pe- riode, hvor han eller hun deltog i ERASMUS-programmet Ingen 1 barn 2 børn 6 30 41 60 27 10 9 37 41 5 21 44 11 32 38 3 22 60 7 31 48 6 17 31 16 31 40 17 33 35 9 30 44 34 34 22 60 25 12 17 25 39 56 25 15 14 29 39 Flere ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 18 14 15 29 16 47 19 13 23 15 13 10 18 3 4 3 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (446) (171)(1474)(1288)(1549) (176) (958) (177) (403) (282) (184) (330) (361)(1025) (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8914) (90) Er den studerende det første medlem af sin familie, der har studeret i udlandet Ja 80 79 83 79 87 80 84 81 83 86 86 80 70 83 73 82 Nej ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 20 18 27 30 17 20 13 21 16 21 20 19 14 14 17 17 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (431) (173)(1526)(1246)(1535) (177) (991) (173) (415) (290) (189) (338) (361) (989) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8926) (92) Spørgsmål: Antal søskende? Spørgsmål: Læser de eller har de læst på en videregående uddannelse? Spørgsmål: Studerer de eller har de studeret i udlandet? Spørgsmål: Hvor mange børn blev forsørget af dine forældre i den periode, hvor du deltog i ERASMUS-programmet? Spørgsmål: Er du det første medlem af din familie, der har studeret i udlandet? * Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel 39 Tabel 14 ERASMUS-studerendes forældres erhverv, efter hjemland (i %*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Ledende og videnskabeligt personale Personer med teknisk virksomhed Kontorpersonale, beskæftigede i servicefag, handelspersonale og sælgere Faglærte, håndværkere og personer med anden beskæftigelse Ikke-erhvervsaktive, arbejdsløse 69 60 63 45 52 56 46 53 76 46 58 56 72 66 70 6 8 11 9 12 9 10 7 4 12 7 7 9 11 6 16 24 16 26 23 17 29 26 12 28 22 29 13 16 19 7 2 7 1 6 3 15 3 11 2 13 1 11 2 12 2 5 2 12 1 11 1 6 2 5 1 4 2 5 0 57 10 21 9 2 Anden beskæftigelse 1 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 1 1 0 0 1 2 2 0 0 0 1 0 3 0 0 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (461) (187)(1548)(1312)(1566) (178)(1000) (178) (413) (298) (190) (353) (370)(1046) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (9194) (94) Spørgsmål: Hvad er dine forældes hovederhverv? * Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel 40 Tabel 15 Erhvervsfordelingen for erhvervsaktive 45-årige og derover, 1997 BE DK DE ES FR GR IT IE LU NL AT PT FI SW UK I alt Ledende og videnskabeligt personale Personer med teknisk virksomhed Kontorper. , beskæftigede i servicefag, handels-personale og sælgere Faglærte, håndværkere og pers. m. anden beskæftigelse Anden beskæftigelse 34 11 27 26 18 25 24 18 25 23 7 27 24 16 28 23 3 44 14 13 33 27 4 40 28 13 26 39 15 21 22 11 33 17 9 43 27 15 30 23 21 30 33 8 29 28 31 33 42 32 29 36 29 33 23 33 31 27 26 30 1 0 0 0 1 0 4 0 0 3 0 0 1 0 0 25 13 29 32 1 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 Kilde: Den Europæiske Arbejdsstyrkeundersøgelse, 1997 41 Tabel 16 Forældres erhverv: Andel af ERASMUS-studerende, hvis forældre har ledende, videnskabelige eller tekniske erhverv, efter hjemland (i %*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Begge Kun fader Kun moder 35 34 7 36 26 6 34 37 5 23 29 4 33 27 6 35 27 4 26 24 8 24 32 5 35 43 4 17 37 5 42 16 7 30 25 10 54 22 6 39 33 7 46 24 8 32 30 6 Ingen ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 32 22 35 22 18 24 34 42 35 41 24 44 40 31 18 35 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (436) (180)(1492)(1240)(1477) (174) (940) (168) (385) (285) (182) (341) (361)(1018) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8770) (91) Spørgsmål: Hvad er dine forældres hovederhverv? * Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel 42 Tabel 17 Forældres uddannelsesniveau: Andel af ERASMUS-studende, hvis forældre har en videregående uddannelse, efter hjemland (i %*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Begge Kun fader Kun moder 49 15 11 55 12 9 51 17 3 28 17 6 29 13 8 41 21 5 18 13 7 25 17 13 37 27 5 27 20 7 33 11 9 34 12 12 57 13 10 37 15 12 53 15 10 36 16 8 Ingen ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 21 41 35 42 23 25 46 62 28 23 46 33 46 31 48 50 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (450) (174)(1510)(1272)(1469) (175) (945) (170) (398) (291) (178) (328) (311) (989) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8751) (90) Spørgsmål: Angiv det højeste uddannelsesniveau, som hver enkelt af dine forældre har opnået? * Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel 43 Tabel 18 25-59-årige med en videregående uddannelse, efter aldersgruppe (i %) BE DK DE ES FR GR IT IE LU NL AT PT FI SW UK I alt Alle 25-59-årige 25 28 23 17 19 16 8 21 16 22 8 12 22 29 22 herunder de45-49-årige de50-54-årige 22 20 32 25 de55-59-årige 14 21 19 25 12 18 13 23 9 7 14 10 10 8 Kilde: Den Europæiske Arbejsstyrkeundersøgelse, 1995 9 7 5 17 17 22 14 16 18 12 12 16 7 7 5 11 20 30 22 10 23 29 19 7 17 21 16 44 19 18 16 12 Tabel 19 Vurdering af ERASMUS-studerendes forældres indkomstniveau, efter hjemland (i %*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Væsentligt højere end gennemsnittet 7 Højere end gennemsnittet Gennemsnit Lavere end gennemsnittet 42 41 8 7 38 43 9 6 46 35 8 2 39 43 12 5 41 40 12 4 41 46 8 5 39 40 12 10 36 40 11 18 48 24 8 6 33 42 14 9 47 31 9 5 34 46 13 9 50 32 7 9 41 35 11 4 45 44 5 6 42 39 11 Væsentligt lavere end gennemsnittet 2 4 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 5 2 2 3 2 4 2 1 2 4 2 3 2 3 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (448) (182)(1524)(1292)(1554) (174) (984) (172) (398) (295) (178) (345) (367)(1001) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (9003) (91) Spørgsmål: Angiv venligst, hvor dine forældres indkomst ligger i forhold til det gennemsnitlige indkomstniveau i dit hjemland? * Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel 45 Tabel 20 Månedlige indtægter og væsentlige indtægtskilder for studerende i hjemlandet (gennemsnit for udeboende studerende) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Forældres indkomstniveau I alt Højere end gennemsnittet Gennemsnit Lavere end gennemsnittet BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT Gennemsnitsindtægter (EUR) Offentligt/privat stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) Offentligt/privat stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) Offentligt/privat stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) Offentligt/privat stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) Offentligt/privat stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) Offentligt/privat stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) Offentligt/privat stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) Offentligt/privat stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) Offentligt/privat stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) Offentligt/privat stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) 444 2 86 680 55 4 581 4 77 383 1 88 489 5 77 475 1 88 490 2 86 533 5 70 520 39 38 535 7 71 371 8 76 657 58 3 531 13 60 370 20 63 481 17 62 385 2 88 451 11 73 381 34 42 524 55 20 515 31 44 412 8 78 668 56 3 557 12 65 361 17 66 477 17 62 428 1 85 454 7 76 446 25 50 519 45 32 523 29 48 415 34 46 658 51 0 519 49 20 309 33 43 442 47 25 437 0 71 388 12 63 393 47 23 500 64 10 518 62 12 46 Tabel 20 (fortsat) Månedlige indtægter og væsentlige indtægtskilder for studerende i hjemlandet (gennemsnit for udeboende studerende) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Forældres indkomstniveau I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Højere end gennemsnittet Gennemsnit Lavere end gennemsnittet PT FI SW UK NO Gennemsnitsindtægter (EUR) Offentligt/privat stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) Offentligt/privat stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) Offentligt/privat stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) Offentligt/privat stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) Offentligt/privat stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) 358 0 87 522 59 11 797 78 10 608 20 62 819 74 6 307 4 86 473 60 9 787 86 4 524 41 33 805 78 3 273 37 49 478 61 11 825 88 2 572 65 12 932 75 0 331 6 82 493 60 10 797 81 7 573 34 44 819 75 5 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Total Gennemsnitsindtægter (EUR) Offentligt/privat stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) 559 19 62 507 30 48 489 49 24 530 27 51 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Vægtet tabel 47 Tabel 21 ERASMUS-studentermobilitet: gennemsnitlige stipendier i 1997/98, efter hjemland Hjemland 1997/98 1997/98 B DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK FL IS NO ALLE LANDE [1]Afrundettilnærmeste10ECU 110 120 120 310 110 120 90 130 390 130 120 260 80 80 140 390 340 220 120 570 600 890 1610 790 850 680 880 2380 700 780 1590 480 520 910 3130 2120 1170 830 48 Tabel 22 Andel af ERASMUS-studerende uden ERASMUS-stipendium i 1997/98 Udrejsende studerende Indkommende studerende Samlet antal studerende i 1997/98 hvoraf% ikke modtog stipendium Samlet antal studerende i 1997/98 hvoraf% ikke modtog stipendium B DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO I ALT antal 4233 1795 13785 1431 12468 14821 1564 9271 66 4190 2442 1834 3052 3264 10582 113 1071 85999 (%) 22,9 2,6 1,3 1,0 10,0 21,0 1,7 0,0 0,0 0,4 24,0 12,7 14,0 2,8 1,6 0,0 37,3 8,8 (%) 5,1 6,1 12,0 8,8 8,8 6,1 8,7 7,6 25,0 8,6 8,1 6,2 4,4 5,6 11,2 4,3 6,9 8,8 antal 2862 1563 10969 1011 11392 15197 2824 5667 8 4922 1741 1381 1845 2916 20770 94 837 85999 49 Tabel 23 Økonomiske problemer oplevet af studerende, der ikke modtog ERASMUS-stipendium under deres studieophold i udlandet, efter type af offentligt studiestøttesystem (i %*) _____________________________________________________________________________________________________________________ Hjemlandets offentlige studiestøttesystem I alt _____________________________________________________________________________________________________________________ Lav støtte (GR, IT, PT) Middelhøj støtte (AT, BE, DE, ES, FR, IE, UK) Høj støtte (DK, FI, NL, NO, SW) Ikke oplevet nogen økonomiske problemer 33 Umuligt at få overført nationalt stip. eller lån Forældres bidrag var utilstrækkeligt Fraflytning af bolig i hjemlandet Måtte opgive lønnet arbejde 1 9 6 9 ERASMUS-stipendiet var utilstrækkeligt 64 44 4 8 34 12 23 65 1 8 21 5 15 47 3 8 29 10 25 Andet _____________________________________________________________________________________________________________________ 11 8 9 8 I alt 133 133 122 131 (n) _____________________________________________________________________________________________________________________ (162) (817) (593) (61) Spørgsmål: Havde du økonomiske problemer som ERASMUS-studerende? *Kun af studerende, der ikke modtog ERASMUS-stipendium 50 Tabel 24 Økonomiske problemer oplevet af studerende, der modtog ERASMUS-stipendium under deres studieophold i udlandet, efter type af offentligt studiestøttesystem (i %*) _____________________________________________________________________________________________________________________ Offentligt studiestøttesystem i hjemlandet I alt _____________________________________________________________________________________________________________________ Lav støtte (GR, IT, PT) Middelhøj støtte (AT, BE, DE, ES, FR, IE, UK) Høj støtte (DK, FI, NL, NO, SW) Ikke oplevet nogen økonomiske problemer 25 Umuligt at få overført nationalt stip. eller lån Forældres bidrag var utilstrækkeligt Fraflytning af bolig i hjemlandet Måtte opgive lønnet arbejde 2 6 6 5 ERASMUS-stipendiet var utilstrækkeligt 72 44 3 7 31 13 28 59 1 8 20 9 22 43 2 7 26 11 34 Andet _____________________________________________________________________________________________________________________ 10 8 4 7 I alt 120 134 129 131 (n) _____________________________________________________________________________________________________________________ (1216) (5623) (1258) (8097) Spørgsmål: Havde du økonomiske problemer som ERASMUS-studerende? *Kun af studerende, der modtog ERASMUS-stipendium 51 Tabel 25 Indtægtskilder for studerende uden ERASMUS-stipendium under studieopholdet i udlandet (gennemsnit af procenter*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Offentligt stipendium Offentligt lån Privat stipendium Privat lån Bidrag fra familiemedlemmer Eget bidrag 2 0 2 0 85 10 48 15 6 2 4 9 12 19 26 18 8 4 2 56 18 0 1 0 61 20 1 0 2 56 15 0 0 0 81 2 6 2 0 0 77 14 13 52 72 2 0 3 49 32 7 0 2 23 16 0 2 1 17 7 8 0 1 0 84 7 58 7 3 3 11 15 35 51 1 1 6 6 18 10 1 4 42 20 37 47 0 0 6 10 25 9 1 2 47 15 Andre former for støtte 1 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 17 0 5 0 0 1 2 2 3 1 0 1 0 0 1 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (42) (163) (594) (38) (13) (28) (48) (20) (54) (57) (18) (76) (13) (16) (6) (4) Spørgsmål: Angiv venligst, hvor stor en procentdel af ovenstående beløb du ca. modtog i form af * Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel 52 Tabel 26 Månedlige indtægter og væsentligste indtægtskilde under ERASMUS-studieopholdet i udlandet og forældrenes indkomstniveau, efter hjemland (gennemsnit for alle ERASMUS-studerende, der har besvaret de økonomiske spørgsmål) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Forældres indkomstniveau I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Højere end gennemsnit Gennemsnit Lavere end gennemsnit BE DK DE ES FR GR IT IE Gennemsnitsindtægter (EUR) ERASMUS-stipendium (%) Offentligt stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) ERASMUS-stipendium (%) Offentligt stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) ERASMUS-stipendium (%) Offentligt stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) ERASMUS-stipendium (%) Offentligt stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) ERASMUS-stipendium (%) Offentligt stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) ERASMUS-stipendium (%) Offentligt stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) ERASMUS-stipendium (%) Offentligt stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) ERASMUS-stipendium (%) Offentligt stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) 584 17 2 72 670 14 51 6 649 15 4 70 533 28 2 64 603 18 10 58 687 35 1 59 588 25 8 62 606 10 2 59 529 27 4 55 698 15 53 3 581 17 12 53 474 29 9 51 571 21 18 46 602 38 2 54 552 28 10 53 490 16 17 35 555 33 16 33 670 16 49 2 550 17 42 25 520 27 13 39 559 22 30 23 648 45 1 40 517 28 15 44 484 17 29 22 53 559 23 4 61 681 15 52 4 613 16 12 58 505 28 6 55 584 20 16 48 645 37 2 55 562 27 10 56 542 13 12 44 (Tabel 26 fortsat) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Forældres indkomstniveau I alt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Højere end gennemsnit Gennemsnit Lavere end gennemsnit NL AT PT FI SW UK NO Gennemsnitsindtægter (EUR) ERASMUS-stipendium (%) Offentligt stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) ERASMUS-stipendium (%) Offentligt stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) ERASMUS-stipendium (%) Offentligt stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) ERASMUS-stipendium (%) Offentligt stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) ERASMUS-stipendium (%) Offentligt stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) ERASMUS-stipendium (%) Offentligt stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) Gennemsnitsindtægter (EUR) ERASMUS-stipendium (%) Offentligt stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) 608 18 34 35 638 43 8 41 664 39 1 56 624 18 49 11 831 7 73 10 634 19 17 48 876 18 67 7 539 20 49 18 632 45 21 25 576 43 2 49 588 18 53 9 814 8 81 4 580 23 38 25 842 20 68 3 528 19 59 13 675 44 37 9 586 42 11 39 591 16 52 9 861 7 83 2 610 25 52 11 911 22 65 1 584 19 40 29 642 44 19 28 631 40 2 52 603 18 51 10 828 7 77 7 611 21 30 34 862 19 68 5 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ I alt Gennemsnitsindtægter (EUR) ERASMUS-stipendium (%) Offentligt stipendium/lån (%) Bidrag fra familiemedlemmer (%) 628 20 16 53 573 24 23 40 571 24 34 25 599 22 21 44 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Vægtet tabel 54 Tabel 27 Månedlige udgifter i hjemlandet; ekstraudgifter i forbindelse med studier i udlandet, efter de studerendes leveform og efter hjemland (gennemsnit i EUR*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ I hjemlandet I udlandet Ekstraudgifter ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Hjemme- boende Ude- boende Hjemme- boende Ude- boende Hjemme- boende Ude- boende BE DK DE ES FR GR IT Udgifter i alt Bolig Rejseaktiviteter Kursusafgifter Andre udgifter Udgifter i alt Bolig Rejseaktiviteter Kursusafgifter Andre udgifter Udgifter i alt Bolig Rejseaktiviteter Kursusafgifter Andre udgifter Udgifter i alt Bolig Rejseaktiviteter Kursusafgifter Andre udgifter Udgifter i alt Bolig Rejseaktiviteter Kursusafgifter Andre udgifter Udgifter i alt Bolig Rejseaktiviteter Kursusafgifter Andre udgifter Udgifter i alt Bolig Rejseaktiviteter Kursusafgifter Andre udgifter 278 16 27 31 203 291 34 56 5 195 311 13 56 8 233 236 8 23 43 162 296 25 35 42 195 270 6 33 3 228 281 6 30 49 196 428 159 26 26 217 590 229 32 2 327 535 204 35 11 285 369 131 25 41 172 497 180 40 55 222 417 125 31 1 260 440 143 38 45 214 574 213 66 - 296 643 232 87 - 325 624 244 69 - 310 569 216 71 - 281 596 234 70 - 292 627 198 102 - 327 561 190 73 - 297 589 219 68 - 302 743 278 103 - 362 678 258 65 - 354 572 216 77 - 279 621 247 88 - 286 669 214 101 - 354 611 212 92 - 307 296 197 39 -31 93 352 198 31 -5 130 313 231 13 -8 77 333 208 48 -43 119 300 209 35 -42 97 357 192 69 -3 99 280 184 43 -49 101 55 161 60 42 -26 85 153 49 71 -2 35 143 54 30 -11 69 203 87 52 -41 107 124 67 48 -55 64 252 89 70 -1 94 171 69 54 -45 93 (Tabel 27 fortsat) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ I hjemlandet I udlandet Ekstraudgifter ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Hjemme- boende Ude- boende Hjemme- boende Ude- boende Hjemme- boende Ude- boende IE NL AT PT FI SW UK Udgifter i alt Bolig Rejseaktiviteter Kursusafgifter Andre udgifter Udgifter i alt Bolig Rejseaktiviteter Kursusafgifter Andre udgifter Udgifter i alt Bolig Rejseaktiviteter Kursusafgifter Andre udgifter Udgifter i alt Bolig Rejseaktiviteter Kursusafgifter Andre udgifter Udgifter i alt Bolig Rejseaktiviteter Kursusafgifter Andre udgifter Udgifter i alt Bolig Rejseaktiviteter Kursusafgifter Andre udgifter Udgifter i alt Bolig Rejseaktiviteter Kursusafgifter Andre udgifter 251 4 47 10 190 236 2 9 53 173 292 9 37 1 244 332 8 48 86 190 354 6 46 1 301 375 29 67 8 271 376 31 113 10 222 470 187 32 11 239 513 174 20 58 262 530 197 42 1 289 338 89 40 34 176 492 194 41 3 254 751 253 54 9 436 594 260 41 6 287 115 7 53 -11 67 193 75 55 -58 120 170 53 32 -1 87 260 101 50 -34 142 164 130 68 -3 70 61 -4 51 -9 21 33 -53 55 -6 37 554 185 66 - 302 524 187 48 - 289 639 215 46 - 377 668 210 73 - 386 655 224 87 - 344 767 244 86 - 437 585 176 69 - 339 585 194 85 - 306 706 249 75 - 382 700 250 74 - 376 598 190 90 - 318 656 224 109 - 324 812 249 105 - 457 627 207 96 - 324 303 181 19 -10 112 288 185 39 -53 116 347 206 9 -1 133 336 202 25 -86 196 301 218 41 -1 43 392 215 19 -8 166 209 145 -44 -10 117 56 (Tabel 27 fortsat) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ I hjemlandet I udlandet Ekstraudgifter ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Hjemme- boende Ude- boende Hjemme- boende Ude- boende Hjemme- boende Ude- boende ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ NO I alt Udgifter i alt Bolig Rejseaktiviteter Kursusafgifter Andre udgifter Udgifter i alt Bolig Rejseaktiviteter Kursusafgifter Andre udgifter 402 43 69 26 265 277 12 35 37 193 739 239 54 12 434 526 197 37 25 268 826 200 169 - 457 586 212 71 - 303 838 241 148 - 449 659 238 85 - 337 424 157 100 -26 192 309 200 36 -37 110 99 2 94 -12 15 133 41 48 -25 69 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ * Gennemsnit for alle ERASMUS-studerende, der har besvaret de økonomiske spørgsmål Vægtet tabel 57 Tabel 28 Ekstraudgifter under ERASMUS-studieopholdet i udlandet, efter leveform i hjemlandet (gennemsnit i EUR*) ______________________________________________________________________________________________________________________ Ja ______________________________________________________________________________________________________________________ Nej Hjemmeboende I alt Indtægter i hjemlandet Indtægter i udlandet Ekstraindtægter i hjemlandet Udgifter i hjemlandet Udgifter i udlandet Ekstraudgifter i udlandet ERASMUS-stipendium 270 544 274 277 586 309 121 530 622 91 526 659 133 105 454 599 145 453 638 185 110 Procentdel af ekstraudgifter dækket af ERASMUS-stipendiet 39% ______________________________________________________________________________________________________________________ 79% 59% (n) ______________________________________________________________________________________________________________________ (4521) (6403) (1882) Spørgsmål: Angiv venligst, hvor stor en procentdel af de samlede beløb, som du angav ovenfor, du modtog fra * Kun af studerende, der modtog ERASMUS-støtte 58 Bilag 2 DEN METODE, DER ER ANVENDT TIL GENNEMFØRELSE AF DENNE UNDERSØGELSE Den metode, der blev anvendt til gennemførelse af denne undersøgelse, bestod af følgende faser: Udviklingsfasen (cid:1) (cid:1) Udarbejdelse af et ensartet spørgeskema (på 11 sprog); Fastlæggelse af en metode til beregning af den repræsentative stikprøve. Indsamling og analyse af data (cid:1) (cid:1) Via de nationale ERASMUS-kontorer og et udvalgt antal videregående uddannelsesinstitutioner Behandling af data, dataanalyse og fortolkning af de statistiske oplysninger. Rapporten Rapporten beskæftiger sig med undersøgelsen som sådan, fortolkningen af de data, der er kommet ud af undersøgelsen, og konklusionerne. De statistiske tabeller er at finde i bilag 1. Udviklingsfasen Et spørgeskema med en fælles struktur blev udviklet og udsendt til de nationale ERASMUS- kontorer på deres egne sprog (se eksempel i bilag 5). Spørgeskemaet omfattede: (cid:1) (cid:1) Den studerendes personlige baggrund De studerendes indtægtskilder (herunder ERASMUS-stipendier) og deres udgiftsmønstre i hjemlandet og i udlandet De studerendes boligforhold De studerendes forældres indkomstniveau og erhvervsmæssige status De studerendes forældres uddannelsesniveau (cid:1) (cid:1) (cid:1) N. B. : Spørgeskemaet krævede ikke nogen personlig identifikation af den studerende. Spørgeskemaet til den enkelte medlemsstat var tilpasset de nationale omstændigheder. Alle nationale ERASMUS-kontorer var inddraget i denne proces og agerede som kontaktsteder i forbindelse med høringen af andre relevante organisationer i deres lande (nationale myndigheder, faglige eksperter, statistikkontorer m. v. ) Det var væsentligt, at der på udformningsstadiet blev taget højde for sammenlignelighed mellem de nationale systemer. Derfor blev spørgeskemateksten og de forskellige lande- og sprogversioner forelagt faglige eksperter og nationale myndigheder i de deltagende lande, inden spørgeskemaet blev færdigbearbejdet og trykt. Der blevet ligeledes iværksat en forudgående afprøvning af spørgeskemaet på en mindre gruppe studerende ved forskellige europæiske videregående uddannelsesinstitutioner. De 86. 000 studerende, der studerede i udlandet under ERASMUS-programmet i 1997/98, udgjorde stikprøvebasis for denne undersøgelse. Som følge af tids- og ressourcebegrænsninger blev det kun 59 fundet muligt at frembringe et snapshot af de ERASMUS-studerendes sociale og økonomiske forhold for året 1997/98. Hvis der skulle have været fremstillet et længdestudie, ville det have krævet medtagelse af ERASMUS-studerende fra foregående år, og det ville have øget dette arbejdes omfang og kompleksitet betragteligt. Udsendelse af spørgeskemaet til deres udvalgte videregående uddannelsesinstitutioner. De til de nationale ERASMUS-kontorer med henblik på Spørgeskemaerne blev sendt pr. post videreforsendelse studerende returnerede de udfyldte spørgeskemaer til deres nationale ERASMUS-kontor i en anonym, frankeret svarkuvert. Det blev foretrukket at sende de enkelte spørgeskemaer tilbage til det nationale ERASMUS-kontor for at undgå enhver frygt hos de enkelte studerende for, at universitetet skulle identificere dem. i præcist det samme format og layout, da overførslen af Alle spørgeskemaer blev fremstillet oplysninger fra det enkelte spørgeskema til databasen foregik ved hjælp af optisk læsning. Spørgeskemaerne blev fremstillet på 11 sprog og i 16 landeversioner (alle EU- og EØS-landene, undtagen Luxembourg, Island og Liechtenstein). De nationale ERASMUS-kontorer registrerede serienumrene på de spørgeskemaer, der blev sendt til den enkelte institution for at kunne registrere svarprocenten. I de tilfælde, hvor der var meget lave svarprocenter fra konkrete institutioner, tilskyndede de nationale ERASMUS-kontorer dem til at fremsende rykkere. 60 Bilag 3 UDVÆLGELSESKRITERIER FOR LANDESTIKPRØVER Af tids- og ressourcemæssige årsager såvel som på grund af opgavens kompleksitet var det ikke praktisk at sende spørgeskemaet ud til 86. 000 enkeltstuderende. Denne undersøgelse blev derfor baseret på en stikprøve, hvilket er standardmetoden for denne type socioøkonomiske undersøgelser. Stikprøven (20. 000 studerende) blev valgt som værende repræsentativ for hele bestanden af ERASMUS-studerende. Island, Luxembourg og Liechtenstein deltog ikke i undersøgelsen. Med henblik på sammensætningen af stikprøven blev de enkelte nationale ERASMUS-kontorer anmodet om at udvælge en stikprøve af videregående uddannelsesinstitutioner i deres respektive lande på grundlag af kriterier foreslået af Styregruppen. I forbindelse med udvælgelsen af de videregående uddannelsesinstitutioner til stikprøven blev de nationale kontorer bedt om at sikre, at de tilsammen var repræsentative for deltagelsesmønstret for de udrejsende ERASMUS-studerende i landet. De blev blandt andet bedt om at sikre, at stikprøven af videregående uddannelsesinstitutioner var repræsentativ med hensyn til: (cid:1) (cid:1) (cid:1) Institutionstype (universitet over for ikke-universitet) Institutionens størrelse Fagområder repræsenteret ved institutionen (herunder en passende balance mellem institutioner, der udbyder ét fagområde og institutioner, der udbyder mange) Rejsemål (for udrejsende ERASMUS-studerende) Beliggenhed (by- i modsætning til landområde) Institutionens finansiering (offentlig i modsætning til privat finansiering) Institutionens deltagelse i ERASMUS-programmet (aktiv i modsætning til passiv) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) De udvalgte institutioner blev derefter bedt om at udsende det socioøkonomiske spørgeskema til alle studerende, der deltog i SOCRATES/ERASMUS-mobilitet i det akademiske år 1997/98. 61 Bilag 4 STYREGRUPPENS SAMMENSÆTNING 1 – Medlemmer af styregruppen: (cid:1) Mr Michel BOSQUET, Service des Relations Extérieurs, Facultés Universitaires Notre-Dame de la Paix, Namur, Belgien (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) Prof. Dr. Patrick CLANCY, Associate Professor of Sociology, University College, Dublin, Irland Mrs. Arlette DELHAXHE, Eurydice Central Unit, Bruxelles, Belgien Mrs. Maria Emilia GALVÃO, Deputy Director, Gabinete de Assuntos Europeus e Relações Internacionais, Ministério da Educação, Lisboa, Portugal Mr. Michel JOUVE, leder af det nationale franske SOCRATES-kontor, Bordeaux, Frankrig Prof. Dr. Socrates KAPLANIS, President of the Technological and Educational Institute of Patras, Grækenland Prof. Dr. José-Ginés MORA, Department of Applied Economics, University of Valencia, Spanien Mr Antti PENTIKÄINEN, National Unions of Students in Europe (ESIB), National Union of Finnish Students, Helsinki, Finland Mr John REILLY, leder af det nationale britiske SOCRATES/ERASMUS-kontor, University of Kent, Canterbury, UK Mr Dieter SCHÄFERBARTHOLD, European Council for Student Affairs, generalsekretær for Deutsches Studentenwerk, Bonn, Tyskland 2 - Mr. Pedro de SOUSA, akademisk koordinator af projektet. 3 - Mr. Friedhelm MAIWORM, statistiker. 62 Bilag 5 SPØRGESKEMA Et eksempel på spørgeskemaet er vedlagt på det nationale sprog, som denne rapport foreligger i. 63 EUROPA-KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII Uddannelse og Ungdomsanliggender UNDERSØGELSE AF ERASMUS-STUDERENDES SOCIALE OG ØKONOMISKE FORHOLD Danmark 64 OPLYSNINGER TIL BRUG VED UDFYLDELSE AF SPØRGESKEMAET Oplysningerne i dette spørgeskema vil blive analyseret ved hjælp af optisk læsning. Sæt "x" eller andre symboler i de relevante rubrikker, og brug en sort kuglepen. Du bedes så vidt muligt anvende den skrivemåde, der er vist her. X 1 2 3 4 5 6 7 8 9 0 Afgiv venligst kun ét svar, medmindre andet er angivet (“der kan sættes kryds i flere rubrikker”). Venligst returner ORIGINALEN (ikke fotokopier) af dette spørgeskema, MÅ IKKE BØJES, KLIPSES eller HÆFTES KODER FOR ERASMUS-EMNEOMRÅDER LANDBRUGSVIDENSKABER 01 Landbrugsvidenskaber Landbrug Landbrugsøkonomi Levnedsmiddelvidenskab, - teknologi Havebrug Fiskeri Skovbrug Husdyrhold Tropisk/subtropisk landbrug Andet inden for landbrugsvidenskaber 02 ARKITEKTUR, BY- OG REGIONALPLANLÆGNING Arkitektur, by- og regionalplanlægning Arkitektur Indendørsarkitektur Byplanlægning Regionalplanlægning Landskabsarkitektur Transport- og trafikstudier Andet inden for arkitektur, by- og regionalplanlægning 03 KUNST OG DESIGN Kunst og design Kunst (maleri, billedhuggeri og grafik) Musik og musikvidenskab Udøvende kunstarter Fotografi og filmvidenskab Design (grafisk design, industrielt design, mode og tekstiler Kunsthistorie Andet inden for kunst og design 04 ERHVERVSSTUDIER OG MANAGEMENT Erhvervsstudier og management Erhvervsstudier med sprog Erhvervsstudier med teknologi Regnskabsføring, finansiel styring Turisme, catering, hoteldrift Industrielle relationer og personalestyring Sekretærstudier Markedsføring og salg Andet inden for erhvervsstudier og management 05 UDDANNELSE OG LÆRERUDDANNELSE Uddannelse og læreruddannelse Læreruddannelse Underskolen Mellemskole og gymnasium Erhvervsuddannelser og tekniske uddannelser Voksenuddannelse Specialundervisning Pædagogik og komparativ pædagogik Uddannelsespsykologi Andet inden for uddannelse og læreruddannelse INGENIØRVIDENSKAB OG 06 TEKNOLOGI Ingeniørvidenskab og teknologi Maskiningeniør Elektroingeniør Kemiingeniør Bygningsingeniør Elektroingeniør, telekommunikation Fremstillingsvidenskaber (CAD, CAM og CAE) Materialelære Luftfart Andet inden for ingeniørvidenskab og teknologi 07 GEOGRAFI OG GEOLOGI Geografi og geologi Geografi Miljøvidenskab og økologi Geologi Jordbunds- og vandvidenskab Geodæsi, kartografi og remote sensing Meteorologi Andet inden for geografi og geologi 08 HUMANIORA Humaniora Filosofi Teologi Historie Arkæologi Andet inden for humaniora 09 SPROG OG FILOLOGI Sprog EF-sprog Almen og sammenlignende litteratur Lingvistik Oversættelse og tolkning Klassisk filologi udbredte sprog Andet inden for sprog og filologi Ikke-EF-sprog Mindre 10 JURA Jura Sammenlignende ret, jura med sprog Folkeret Borgerlig ret Kriminalret, kriminologi Forfatningsret, stats- og statsforvaltningsret Offentlig administration EF/EU-ret Andet inden for jura 11 MATEMATIK OG DATALOGI Matematik og datalogi Matematik Statistik Datalogi og edb Kunstig intelligens Aktuarvidenskab Andet inden for matematik og datalogi 12 MEDICINSKE VIDENSKABER Medicinske videnskaber Medicin Psykiatri og klinisk psykologi Odontologi Veterinærmedicin Farmaci Sygepleje, jordemoderuddannelse og fysioterapi Offentlig sundhedspleje Medicinsk teknologi Andet inden for medicinske videnskaber 13 NATURVIDENSKABER Naturvidenskaber Biologi Fysik Kemi Mikrobiologi og bioteknologi Kerne- og højenergifysik Biokemi Astronomi og astralfysik Oceanografi Andet inden for naturvidenskaber 14 SAMFUNDSVIDENSKABER Samfundsvidenskaber Statskundskab Sociologi Økonomi Psykologi og adfærdsvidenskab Socialrådgivere Internationalt samvær, europæiske studer og områdestudier Antropologi Udviklingslære Andet inden for samfundsvidenskaber 15 KOMMUNIKATIONS- OG INFORMATIONSVIDENSKABER Kommunikations- og informationsvidenskaber Journalistik Radio/TV udsendelser Pressemeddelelser, reklame og annoncering Biblioteksvidenskaber Dokumentation og arkivering Museumsstudier og konservatorieuddannelse Andet inden for kommunikations- og informationsvidenskaber 16 ANDRE FAGOMRÅDER Andre fagområder Legemsøvelser og sport Fritidsstudier Husholdningslære og ernæring Nautisk videnskab og navigation Andet inden for andre fagområder 65 EUROPA-KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII UNDERSØGELSE AF ERASMUS- -STUDERENDES SOCIALE OG ØKONOMISKE FORHOLD DK DK A FOR COMMISSION USE ONLY BE Belgien GR Grækenland AT Østrig Island IS Italien DK Danmark IT PT Portugal FL Liechtenstein LANDEKODER DE Tyskland IE FI NO Norge Italien Finland ES Spanien LU Luxembourg SW Sverige FR Frankrig NL Nederlandene UK Det Foren. Kong. I hvilket land tilbragte du ERASMUS-studieperioden 1997/98? (sæt ikke kryds ved dit hjemland) BE DK DE ES FR GR IT IE LU NL AT PT FI SW UK IS FL NO Angiv venligst ERASMUS-koden for det emneområde, du studerede (Du finder en liste over emneområderne på indsiden af omslaget - Læste du f. eks. historie, skal du skrive "08" i rubrikkerne) Hvor længe var du ERASMUS-studerende? (i nærmeste hele antal måneder) 3 måneder 4 måneder 5 måneder 6 måneder 7 måneder 8 måneder 9 måneder 10 måneder 11 måneder 12 måneder Hvordan ville du beskrive dine erfaringer med ERASMUS fra et fagligt synspunkt Meget positive Positive Negative Meget negative fra et socialt og kulturelt synspunkt Meget positive Positive Negative Meget negative Havde du økonomiske problemer som ERASMUS-studerende? Ja Nej Hvis svaret er “Ja”, bedes du angive årsagen hertil (der kan sættes kryds i flere rubrikker) Umuligt at få overført et nationalt legat eller lån Forældres bidrag var utilstrækkeligt Fraflytning af bolig i hjemlandet Måtte opgive lønnet arbejde ERASMUS-stipendiet var utilstrækkeligt Hvor bor du normalt som studerende (i dit hjemland) Hos dine forældre I et lejet værelse/på kollegium I en lejlighed, som du deler med andre studerende Andet Andet 66 EUROPA-KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII UNDERSØGELSE AF ERASMUS- -STUDERENDES SOCIALE OG ØKONOMISKE FORHOLD DK DK B FOR COMMISSION USE ONLY Angiv venligst dine gennemsnitlige MÅNEDLIGE udgifter som studerende i 1997/98 I danske kroner DKK Angiv venligst, hvor stor en procentdel af ovenstående beløb du ca. brugte på (der kan sættes kryds i flere rubrikker - kun de relevante rubrikker udfyldes) HJEMME I UDLANDET I dit hjemland HJEMME Som ERASMUS-studerende I UDLANDET Dettefeltertildineberegninger (huskatoverføreresultaternetil rubrikkerne) Bolig Rejseaktiviteter Mad Kursusafgifter Bøger og andre undervisningsmaterialer (herunder edb-udstyr og software) Tøj, andre personlige genstande, fritidsaktiviteter Andre udgifter (herunder forsikring, opsparing osv. ) % % % % % % % % % % % % % % Angiv venligst dine gennemsnitlige MÅNEDLIGE indtægter som studerende i 1997/98 I danske kroner DKK Angiv venligst, hvor stor en procentdel af ovenstående beløb du ca. modtog i form af (der kan sættes kryds i flere rubrikker - kun de relevante rubrikker udfyldes) HJEMME I UDLANDET I dit hjemland HJEMME Som ERASMUS-studerende I UDLANDET Dettefeltertildineberegninger ERASMUS-stipendium Offentligt legat Offentligt lån Privat legat Privat lån (huskatoverføreresultaternetil rubrikkerne) Bidrag fra medlemmer af din familie (herunder forældre, ægtefælle, partner) Dit eget bidrag (ferie-/deltidsjob, opsparing osv. ) Andre former for støtte % % % % % % % % % % % % % % % % 67 EUROPA-KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII UNDERSØGELSE AF ERASMUS- -STUDERENDES SOCIALE OG ØKONOMISKE FORHOLD DK DK C FOR COMMISSION USE ONLY Hvad (hvis forældrene er pensionerede, bedes du angive deres hovederhverv, inden de blev pensioneret) forældres dine er hovederhverv? Fader Moder Personer med udøvende beføjelser (regeringsmedlemmer, parlamentsmedlemmer), overordnede embedsmænd og ledende personale i den offentlige administration For eksempel regeringsmedlemmer, parlamentsmedlemmer, overordnede embedsmænd i det offentlige; ledende personale i erhvervslivet (direktører og medlemmer af ledelsen, ansvarlige for produktionen samt ledende personale inden for andre områder); ledende personale i mindre virksomheder Personer med intellektuel eller videnskabelig virksomhed For eksempel fysikere, matematikere, personale inden for ingeniørvirksomhed (fysikere, kemikere, matematikere, statistikere, edb- specialister, arkitekter, ingeniører); specialister inden for naturvidenskab og på sundhedsområdet (naturvidenskabeligt personale, læger og lignende, sygeplejersker og jordemødre); personer inden for uddannelsessektoren (undervisere på universiteter og højere læreanstalter samt på gymnasieuddannelser, folkeskolelærere og børnehaveklassepædagoger); andre personer inden for intellektuel jurister, arkivarer, bibliotekarer, virksomhed (personale med administrative og erhvervsrettede funktioner dokumentalister, forfattere samt udøvende og skabende kunstnere, medlemmer af gejstligheden, overordnet administrativt personale inden for det offentlige) i virksomheder, Personer med teknisk virksomhed For eksempel teknikere (konsoloperatører og andre operatører af edb-anlæg, teknikere der betjener optiske og elektroniske apparater, teknikere inden for skibs- og luftfart, ejendomsinspektører, personale inden for sikkerhed, hygiejne og kvalitetskontrol); andet personale med korterevarende uddannelse (inden for bankvæsen og handel, handelsagenter og mæglere, personale med korterevarende uddannelse inden for told- og skatteadministration o. l. , kriminalassistenter og opdagere, personale med korterevarende uddannelse inden for socialvæsenet, personale med korterevarende uddannelse med tilknytning til underholdning og sport (belysningsmestre, regissører o. l. ). Personer med kontoruddannelse o. l. For eksempel kontorpersonale (sekretærer og tasteoperatører, bibliotekspersonale, personale beskæftiget inden for postfordeling o. l. ); kontorpersonale med kundekontakt o. l. (personale der tager imod og informerer kunder) Beskæftigede i servicefag, handelspersonale og sælgere For eksempel personale inden for servicefag og handel, herunder personer der er beskæftigede med opfølgende arbejde o. l. (inspektører og restaurationspersonale, plejepersonale o. l. , sikkerhedspersonale); modeller, sælgere og demonstratører/tricer (mannequiner og andre modeller, sælgere og demonstratører/tricer i forretninger, på stande og på markeder) Faglærte arbejdere inden for landbrug og fiskeri For eksempel faglærte arbejdere inden for landbrug og akvakultur (ej opdræt); faglærte arbejdere inden for opdræt (landbrug og akvakultur); beskæftigede inden for skovbrug o. l. ; fiskere og jægere Arbejdere i håndværk og lignende erhverv For eksempel arbejdere i mine- og bygningsindustri (minearbejdere, arbejdere i stenbrud, sprængningsmestre og stenhuggere, bygningsarbejdere o. l. , malere, facadepudsere o. l. ); arbejdere i metal- og maskindustri o. l. (formstøbere, svejsere, pladesmede, arbejdere der er beskæftigede med konstruktion af metalstativer o. l. , grovsmede, værktøjsmagere o. l. ); maskinmontører, montører af elektriske og elektroniske apparater, finmekanikere inden for metal og lignende materialer, pottemagere, glaspustere, arbejdere inden for træ, tekstiler og lignende materialer, arbejdere der er beskæftigede med forarbejdning af læder, skind og sko Maskin- og anlægsoperatører, samlebåndsarbejdere For eksempel arbejdere der betjener stationære maskinanlæg o. l. (arbejdere der betjener anlæg til minedrift og udvinding af mineraler, arbejdere der betjener anlæg til metalforarbejdning, arbejdere der betjener anlæg inden for glas og keramikindustrien o. l. , arbejdere der betjener anlæg inden for fremstilling af trævarer og papir, arbejdere der betjener anlæg til behandling af kemiske produkter, arbejdere der betjener anlæg til energifremstilling o. l. , arbejdere der betjener industrirobotter); maskinoperatører, samlebåndsoperatører, operatører af mobile anlæg og løfteanlæg og -transportører (kranførere o. l. ). Anden beskæftigelse For eksempel gadesælgere o. l. , skopudsere og anden gadehandel (hushjælp og anden form for hjælp, beskæftigede på renserier og vaskerier, viceværter, vinduespolerere o. l. , bude, dragere, vagter, portnere, renovationsarbejdere o. l. ); ufaglærte landbrugs- og fiskeri- arbejdere o. l. ; ufaglærte arbejdere i mineindustri, byggeindustri, fremstillingsindustri og transportfag Forsvar Personer der ikke udfører lønnet arbejde, ikke er arbejdssøgende (beskæftigelse i hjemmet, hjemmegående) Arbejdsløse, arbejdssøgende 68 EUROPA-KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII UNDERSØGELSE AF ERASMUS- -STUDERENDES SOCIALE OG ØKONOMISKE FORHOLD DK DK D FOR COMMISSION USE ONLY Angiv venligst, hvor dine forældres indkomst ligger i forhold til det gennemsnitlige indkomstniveau i dit hjemland Væsentligt højere end gennemsnittet Væsentligt gennemsnittet lavere end ++ + Ø - - - Angiv det højeste uddannelsesniveau som hver enkelt af den studerendes forælder har opnået? (kun ét svar) Fader Moder Folkeskole op til 8. klasse Afsluttet folkeskole 9. eller 10. klassetrin Afsluttet gymnasie eller Højere Forberedelseseksamen uddannelse Kortere og mellemlange videregående uddannelser af mindre end 3 års varighed Mellemlange og længerevarende uddannelser af 3 års varighed eller derover Din personlige baggrund Din alder Køn år Mand Hvor mange år har du læst Kvinde Civilstand Ugift Gift Antal børn 0 1 2 Flere Oplysninger om forældre og søskende Antal søskende Læser de eller har de læst på en videregående uddannelse? Studerer de eller har de studeret i udlandet? Hvor mange børn blev forsørget af den studerendes forældre i den periode, hvor han eller hun deltog i ERASMUS-programmet? (medtag i givet fald den studerende ) Er du det første medlem af din familie, der har studeret i udlandet? På forhånd tak for dit samarbejde. 0 Ja Ja 0 Ja 1 Nej Nej 1 Nej 2 2 Flere Flere HUSK VENLIGST at returnere spørgeskemaet i udfyldt stand senest den 16. 12. 1998 til følgende adresse: 69