title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2778/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Nykyisten työpaikkojen säilyttämättä jättäminen pastantuottaja MISKO Oy:n tukea saavassa yksikössä.

eurovoc_concepts:
Community support framework
European Works Council
Greece
fight against unemployment
labour law
reassignment
transfer of businesses
worker consultation
worker information

text: 3. 7. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 187 E/1 I (Tiedonantoja) EUROOPAN PARLAMENTTI KIRJALLISET KYSYMYKSET JA VASTAUKSET (2001/C 187 E/001) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2778/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Nykyisten ty(cid:246)paikkojen s(cid:228)ilytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) j(cid:228)tt(cid:228)minen pastantuottaja MISKO Oy:n tukea saavassa yksik(cid:246)ss(cid:228) Yritys nimelt(cid:228) (cid:148)MISKO, Pastateollisuus Oy(cid:148), joka on italialaisen Barilla-nimisen yrityksen tyt(cid:228)ryhti(cid:246), on saanut rahoitusta Kreikan kehityslain 1892/90 perusteella perustaakseen uuden tuotantoyksik(cid:246)n Thivaan. Rahoituksen my(cid:246)nt(cid:228)miseen liittyy yrityksen velvoite s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) nykyiset 275 pysyv(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)paikkaa. Yritys sulki Patrasin pastantuotantolaitoksen ennen kuin uuden yksik(cid:246)n rakennusty(cid:246)t saatiin loppuun pakottaen henkil(cid:246)st(cid:246)n joko eroamaan tai hyv(cid:228)ksym(cid:228)(cid:228)n siirron yrityksen muihin yksik(cid:246)ihin. Se ei ole kuitenkaan ilmoittanut siirtoon suostuville ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille, miss(cid:228) ja milloin he t(cid:228)sm(cid:228)lleen aloittavat ty(cid:246)ns(cid:228), mink(cid:228)tyyp- pist(cid:228) ty(cid:246)t(cid:228) he tulevat tekem(cid:228)(cid:228)n ja mik(cid:228) heid(cid:228)n palkkansa tulee olemaan, mitk(cid:228) ovat siirron kustannukset tai edes sit(cid:228), miss(cid:228) he ty(cid:246)skentelev(cid:228)t Patrasin tehtaan sulkemisen, mik(cid:228) tapahtui 10. 9. 1999, ja Thivan uuden yksik(cid:246)n toiminnan alkamisen v(cid:228)lisen(cid:228) aikana. Koska yrityksen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s lakkauttaa Patrasin tehtaan toiminta rikkoo sen velvoitetta s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) nykyiset ty(cid:246)paikat ja tapahtui kuulematta ensin mill(cid:228)(cid:228)n tavoin ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228), vaikka direktiiviss(cid:228) 94/45 (1) t(cid:228)t(cid:228) ehdottomasti edellytet(cid:228)(cid:228)n, komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n: 1. Aiotaanko tuen my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) yrityksen uudelle yksik(cid:246)lle tutkia nykyisten ty(cid:246)paikkojen s(cid:228)ilytt(cid:228)mist(cid:228) koskevan ehdon t(cid:228)yttymisen osalta? 2. Aiotaanko tutkia sit(cid:228), onko direktiivin 94/45 s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), tiedotusvelvollisuutta, ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden kuulemista ja neuvottelemista heid(cid:228)n kanssaan sek(cid:228) Miskon ty(cid:246)ntekij(cid:228)yhdistyksen osallistumista Barillan, Miskon emoyhti(cid:246)n, eurooppalaiseen yritysneuvostoon, noudatettu? jotka koskevat (1) EYVL L 254, 30. 9. 1994, s. 64. (2001/C 187 E/002) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2779/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Toiseen ty(cid:246)paikkaan siirtym(cid:228)(cid:228)n pakotettavien Misko-nimisen yrityksen ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden tukeminen Yritys nimelt(cid:228) (cid:148)Misko, Pastateollisuus Oy(cid:148), joka on italialaisen Barilla-nimisen yrityksen tyt(cid:228)ryhti(cid:246), on saanut rahoitusta Kreikan kehityslain 1892/90 perusteella perustaakseen uuden tuotantoyksik(cid:246)n Thivaan. Rahoituksen my(cid:246)nt(cid:228)miseen liittyy yrityksen velvoite s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) nykyiset 275 pysyv(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)paikkaa. Yritys sulki


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2848/99 från Bartho Pronk (PPE-DE) till kommissionen. Skyldighet att bära identitetshandlingar i Nederländerna.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

formats: html pdf print

text: C 280 E/146 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/164) SKRIFTLIG FR¯GA E-2845/99 fr(cid:229)n Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Omstrukturering av Europeiska gemenskapens kontor f(cid:246)r humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd Flera f(cid:246)r(cid:228)ndringar av den driftsm(cid:228)ssiga, politiska och administrativa strukturen f(cid:246)r Europeiska gemen- skapens kontor f(cid:246)r humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd (ECHO) har genomf(cid:246)rts inom kommissionen under de senaste (cid:229)ren. Nu senast, under den f(cid:246)reg(cid:229)ende kommissionens mandatperiod, ingick det i beh(cid:246)righetsomr(cid:229)det f(cid:246)r den kommissionsledamot som har ansvar f(cid:246)r humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd och fiske. Under den nuvarande kommis- sionen ing(cid:229)r det i beh(cid:246)righetsomr(cid:229)det f(cid:246)r den kommissionsledamot som har ansvar f(cid:246)r utveckling och humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd. De tv(cid:229) omr(cid:229)dena (utveckling och samarbete och humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd) har alltid, vad g(cid:228)ller parlamentet, ing(cid:229)tt i beh(cid:246)righetsomr(cid:229)det f(cid:246)r utskottet f(cid:246)r utveckling och samarbete. Enligt vissa k(cid:228)llor planerar man (cid:246)verl(cid:229)ta ansvaret f(cid:246)r det humanit(cid:228)ra bist(cid:229)nd som utf(cid:246)rs av ECHO till EU:s h(cid:246)ge representant f(cid:246)r den gemensamma utrikes- och s(cid:228)kerhetspolitiken. Den nuvarande driftsstrukturen, som f(cid:246)r in ECHO under beh(cid:246)righetsomr(cid:229)det f(cid:246)r den kommissionsledamot som har ansvar f(cid:246)r samarbete och utveckling, Nielson, (cid:228)r resultatet av ett v(cid:228)lgrundat beslut i syfte att (cid:246)ka samst(cid:228)mmigheten inom de tv(cid:229) avdelningarna och g(cid:246)ra deras verksamhet mer enhetlig. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det oroande att konstatera att man trots den korta tid som g(cid:229)tt redan funderar (cid:246)ver en (cid:228)ndring, som inte kan motiveras varken n(cid:228)r det g(cid:228)ller politiskt ansvar eller f(cid:246)rb(cid:228)ttrad samordning och (cid:246)kad effektivitet i f(cid:246)rvaltningen av budgeten. Har kommissionsledamoten med ansvar f(cid:246)r utveckling och samarbete n(cid:229)gon information i detta avseende? Vad anser ber(cid:246)rda kommissionsledamot om m(cid:246)jligheten att genomf(cid:246)ra en s(cid:229)dan omstrukturering och p(cid:229) vilket s(cid:228)tt kan den motiveras? Svar fr(cid:229)n Poul Nielson p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 februari 2000) Kommissionen k(cid:228)nner inte till de k(cid:228)llor som parlamentsledamoten avser, enligt vilka man planerar att l(cid:229)ta det humanit(cid:228)ra bist(cid:229)nd som beviljas av Europeiska gemenskapens kontor f(cid:246)r humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd (ECHO) sortera under den h(cid:246)ge representanten f(cid:246)r den gemensamma utrikes- och s(cid:228)kerhetspolitiken. Det har inte vid n(cid:229)got tillf(cid:228)lle varit fr(cid:229)ga om att (cid:246)verl(cid:229)ta ansvaret f(cid:246)r f(cid:246)rvaltningen av det humanit(cid:228)ra bist(cid:229)ndet till r(cid:229)det. Kommissionen (cid:246)nskar, som den givit uttryck f(cid:246)r inom ramen f(cid:246)r det meddelande (1) som nyligen (cid:246)verl(cid:228)mnades till r(cid:229)det och parlamentet, forts(cid:228)tta sitt humanit(cid:228)ra bist(cid:229)nd genom ECHO och ytterligare f(cid:246)rb(cid:228)ttra kvaliteten p(cid:229) detta, och har inga planer p(cid:229) en s(cid:229)dan omstrukturering som parlaments- ledamoten n(cid:228)mner. Kommissionen (cid:228)r h(cid:246)gst medveten om den f(cid:246)rdel som det inneb(cid:228)r att de tv(cid:229) portf(cid:246)ljerna utvecklingssam- arbete och humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd har f(cid:246)rts samman hos en enda kommissionsledamot. I det meddelande r(cid:246)rande sammanfogande av hj(cid:228)lpaktioner och (cid:229)terh(cid:228)mtnings- och utvecklingsbist(cid:229)nd som man planerar att l(cid:228)gga fram i juli 2000 avser man att betona f(cid:246)rdelen av att dessa tv(cid:229) portf(cid:246)ljer knyts n(cid:228)rmare till varandra. (1) KOM(1999) 468 slutlig. (2000/C 280 E/165) SKRIFTLIG FR¯GA E-2848/99 fr(cid:229)n Bartho Pronk (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Skyldighet att b(cid:228)ra identitetshandlingar i Nederl(cid:228)nderna Sedan den 1 juni 1994 g(cid:228)ller i Nederl(cid:228)nderna en skyldighet att b(cid:228)ra identitetshandlingar. Justitieministeriet har utgivit en broschyr med titeln (cid:148)Alles over identificatieplicht(cid:148) ((cid:148)Allt om skyldigheten att b(cid:228)ra identitets- handlingar(cid:148)). Denna broschyr tj(cid:228)nar inte bara (cid:228)ndam(cid:229)let att informera den stora allm(cid:228)nheten utan den anv(cid:228)nds ocks(cid:229) av s(cid:229)dana institutioner som handelskammare, institutioner f(cid:246)r social trygghet, arbetsgivare, notarier etc. 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/147 P(cid:229) sida 12 i denna broschyr st(cid:229)r att l(cid:228)sa vilka identitetsbevis som (cid:228)r till(cid:229)tna. Det enda icke-nederl(cid:228)ndska dokument som (cid:228)r till(cid:229)tet (cid:228)r pass fr(cid:229)n andra l(cid:228)nder (cid:228)n Nederl(cid:228)nderna. Det g(cid:246)rs ingen skillnad mellan EU- medborgare och medborgare i l(cid:228)nder utanf(cid:246)r EU. Anser kommissionen att den till(cid:228)mpning av nederl(cid:228)ndsk lagstiftning som framkommit i broschyren 1. strider mot EU:s lagstiftning inom detta omr(cid:229)de, s(cid:228)rskilt mot stadgandena om fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r personer och principen om icke-diskriminering? ˜r det fr(cid:229)ga om diskriminering nu, n(cid:228)r ett nederl(cid:228)ndskt k(cid:246)rkort duger som identitetshandling men 2. d(cid:228)remot inte ett k(cid:246)rkort fr(cid:229)n n(cid:229)gon annan medlemsstat? 3. ˜r det fr(cid:229)ga om diskriminering nu, n(cid:228)r identitetskort fr(cid:229)n andra EU-stater inte erk(cid:228)nns, utan endast pass, trots att dessa identitetskort erk(cid:228)nns som resedokument och Nederl(cid:228)nderna nog erk(cid:228)nner sina egna identitetskort? I vissa fall duger det inte med bara ett pass utan i passet m(cid:229)ste ocks(cid:229) finnas uppeh(cid:229)llstillst(cid:229)nd. ˜r det 4. inte heller i dessa fall fr(cid:229)ga om diskriminering? 5. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar kommissionen vidta f(cid:246)r att f(cid:229) till st(cid:229)nd en f(cid:246)r(cid:228)ndring av situationen? 6. Om det f(cid:246)rh(cid:229)ller sig s(cid:229), att Nederl(cid:228)ndernas lagstiftning st(cid:228)mmer (cid:246)verens med EU-f(cid:246)rdraget, men broschyren d(cid:228)remot inte g(cid:246)r det, kan kommissionen i s(cid:229) fall se till att texten i broschyren (cid:228)ndras, d(cid:229) ju denna broschyr i praktiken uppfattas som bindande instruktioner? Svar fr(cid:229)n Ant(cid:243)nio Vitorino p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (7 februari 2000) Kommissionen kommer att kontakta nederl(cid:228)ndska myndigheter f(cid:246)r att f(cid:229) en f(cid:246)rklaring av den situation parlamentsledamoten tar upp. Ett f(cid:246)rfarande kan komma att inledas enligt artikel 226 (tidigare artikel 169) i EG-f(cid:246)rdraget. (2000/C 280 E/166) SKRIFTLIG FR¯GA E-2849/99 fr(cid:229)n Bartho Pronk (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Beslut om utvidgning och begr(cid:228)nsning av socialf(cid:246)rs(cid:228)kringens omfattning (nytt KB 746) I Nederl(cid:228)nderna tr(cid:228)dde den 1 januari en utvidgning och begr(cid:228)nsning av socialf(cid:246)rs(cid:228)kringens omfattning i kraft, enligt en (cid:228)ndring av ett kungligt beslut (nytt KB 746). Enligt detta beslut kommer personer som inte l(cid:228)ngre (cid:228)r aktiva inom f(cid:246)rv(cid:228)rvslivet, som l(cid:228)nge mottagit bidrag och som bor i andra EU-medlemsstater att betraktas som utf(cid:246)rs(cid:228)krade. Enligt m(cid:229)ngas (cid:229)sikt strider detta beslut mot f(cid:246)rordning 1408/71 (1) och mot europeisk r(cid:228)ttspraxis. 1. Nederl(cid:228)ndernas regering inst(cid:228)mmer inte med detta, vilket framg(cid:229)r av statssekreterare Hoogervorsts svar p(cid:229) en parlamentsfr(cid:229)ga fr(cid:229)n ledamoten av andra kammaren, Verburg. Statssekreteraren (cid:229)beropar sig p(cid:229) Europeiska gemenskapens domstols dom av den 11 juni 1998 i m(cid:229)let C-275/96 A. Kuusij(cid:228)rvi mot Riksf(cid:246)rs(cid:228)kringsverket och p(cid:229) texten i f(cid:246)rordningen, med de (cid:228)ndringar som f(cid:246)retagits i den 1991. Inst(cid:228)mmer kommissionen med detta resonemang och kan kommissionen tala om vad m(cid:229)let C-275/96 har med den aktuella fr(cid:229)gan att g(cid:246)ra? Undertecknad kan inte omedelbart inse att det skulle finnas n(cid:229)got sammanhang mellan m(cid:229)let C-275/96 och den ifr(cid:229)gavarande (cid:228)ndringen av beslutet. Om kommissionen anser att den omtvistade (cid:228)ndringen av beslutet kan leda till att det uppst(cid:229)r en 2. konflikt med europeiska (cid:229)tg(cid:228)rder, vilka (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker kommissionen i s(cid:229) fall vidta? (1) EGT L 149, 5. 7. 1971, s. 2


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2745/99 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Mahdollinen yhteisön lainsäädännön rikkominen.

eurovoc_concepts:
Greece
directive (EU)
distributor
infringement of EU law
marketing
medical device

text: 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/199 (2000/C 225 E/225) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2742/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Luxemburgin harjoittama syrjint(cid:228) v(cid:228)himm(cid:228)ispalkka-asiassa Edellisen komission j(cid:228)sen Padraig Flynn ilmoitti 29. hein(cid:228)kuuta 1999 luxemburgilaiselle ammattiliitolle OGBL, ett(cid:228) h(cid:228)n aikoo EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan nojalla aloittaa rikkomusmenettelyn Luxemburgin suurherttuakuntaa vastaan, koska 29. huhtikuuta 1999 annettu laki sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), jotka ovat ristiriidassa tasavertaista kohtelua koskevan oikeuden kanssa ja saattavat rikkoa ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden vapaata liikkuvuutta koskevan asetuksen (ETY) 1612/68 (1) 7 artiklan 2 kohtaa sek(cid:228) EY:n perustamissopi- muksen 43 artiklaa. Edell(cid:228) mainitulla uudella lailla todellakin lievennettiin, mutta ei poistettu vaatimusta, joka koskee v(cid:228)him- m(cid:228)isoleskeluaikaa Luxemburgissa, jotta syntyy oikeus taattuun v(cid:228)himm(cid:228)ispalkkaan. N(cid:228)in Luxemburgin kansalaiset asetetaan edullisempaan asemaan kuin Luxemburgissa asuvat toisten j(cid:228)senvaltioiden kansalaiset. jotta Onko komissio aloittanut edell(cid:228) mainitun menettelyn? Jos ei ole, mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228), Luxemburg saadaan kunnioittamaan oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen ja soveltamaan t(cid:228)ll(cid:228) alalla voimassa olevaa yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)(cid:228)? (1) EYVL L 257, 19. 10. 1968, s. 2. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2000) Komissio p(cid:228)(cid:228)tti joulukuussa 1999 antaa perustellun lausunnon, joka koskee Luxemburgissa my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) oikeutta v(cid:228)himm(cid:228)istuloon. Luxemburgin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaan etuuden my(cid:246)nt(cid:228)minen edel- lytt(cid:228)(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n viiden vuoden oleskelua maassa. N(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset eiv(cid:228)t kuitenkaan komission mielest(cid:228) ole yhteensopivia perustamissopimuksen 39 ja 43 artiklaan (ent. 48 ja 52 artikla) sek(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden vapaasta liikkuvuudesta yhteis(cid:246)n alueella 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/ 68 (1) 7 artiklaan sis(cid:228)ltyv(cid:228)n yhdenvertaisen kohtelun periaatteen kanssa. Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen viittasi kysymyksess(cid:228)(cid:228)n edell(cid:228) mainittuihin yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n kohtiin. (1) EYVL L 257, 19. 10. 1968, s. 2(cid:129)12. (2000/C 225 E/226) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2745/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Mahdollinen yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n rikkominen Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) julkaistussa neuvoston 14. kes(cid:228)kuuta 1993 antamassa direktiiviss(cid:228) 93/42/ETY (1) edellytet(cid:228)(cid:228)n valmistajalta laatuj(cid:228)rjestelm(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoa, soveltamista ja yll(cid:228)pitoa, direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti, tuotteen markkinoille saattamiseen saakka. Terveys- ja sosiaalihuoltoministeri(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen E 3/833/22. 6. 99 mukaan (hallituksen virallinen lehti 1329/osa 2/29. 6. 99) valmistajaa koskevia vaatimuksia laajennettiin, direktiivin 93/42 vastaisesti, koskemaan kyseisi(cid:228) tuotteita myyvi(cid:228) yrityksi(cid:228) ja lis(cid:228)ttiin velvollisuus, jonka mukaan niiden on otettava laatuj(cid:228)rjestelm(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vuoden kuluessa edell(cid:228) mainitun ministeri(cid:246)p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen julkaisemisesta, eli viimeist(cid:228)(cid:228)n 30. kes(cid:228)kuuta 2000. Edell(cid:228) esitettyjen seikat huomioon ottaen kysyn komissiolta seuraavaa: (cid:129) On kyseess(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vastainen toiminta? (cid:129) Mihin toimiin Euroopan komissio aikoo ryhty(cid:228) Kreikan hallituksen suhteen edell(cid:228) mainituista uudistuksista aiheutuvien haitallisten vaikutusten poistamiseksi? (1) EYVL L 169, 12. 7. 1993, s. 1. C 225 E/200 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 2000) Komissiolla ei ole ollut tietoa arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemasta Kreikan ministeri(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228), joka laajentaisi l(cid:228)(cid:228)kinn(cid:228)llisist(cid:228) laitteista 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/42/ ETY nojalla valmistajille kuuluvat velvollisuudet koskemaan my(cid:246)s jakelijoita. Komissio suorittaa tarvittavat tiedustelut saadakseen selville kaikki esiin tuodun asian yksityiskohdat ja aloittaa tarvittaessa EY:n perus- tamissopimuksen 226 artiklassa (entinen 169 artikla) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn rikkomisesta johtuvan menettelyn. (2000/C 225 E/227) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2752/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (7. tammikuuta 2000) Aihe: Kirjojen hintasidonnaisuus Komissio k(cid:228)sittelee parhaillaan saksalais-it(cid:228)valtalaista kirjojen hintasidonnaisuusj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) koskevaa vali- tusta. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Katsooko komissio, ett(cid:228) nykyinen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228) kirjojen hintasidonnaisuus on, kilpailun toissijainen asema huomioon ottaen, Euroopan unionin j(cid:228)senvaltioiden kulttuurien kehitt(cid:228)mistavoitteen (EY:n perustamissopimuksen 151 artikla) mukainen ja ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) tavoitetta on pidett(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)mp(cid:228)n(cid:228) kuin kilpailulains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n liittyvi(cid:228) ongelmia? 2. Muussa tapauksessa, katsooko komissio ett(cid:228) kansalliset kirjojen hintasidonnaisuusj(cid:228)rjestelm(cid:228)t ja s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, joissa otetaan huomioon j(cid:228)lleenmyyntiin liittyv(cid:228)t ongelmat, ovat sopusoinnussa yhteis(cid:246)n oikeuden kanssa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2000) Saksalaiset ja it(cid:228)valtalaiset kustantajat ilmoittivat vuonna 1993 komissiolle kiinteiden kirjahintojen rajat- ylitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228). Ilmoituksen j(cid:228)lkeen j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) on tehty lukuisia valituksia. Komissio aikoo tehd(cid:228) alaa koskevan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, jota varten se on tutkinut usean vuoden ajan j(cid:228)senvaltioiden kirja-alaa. Tutkimuksessaan se on k(cid:228)ytt(cid:228)nyt l(cid:228)hteen(cid:228) muun muassa Saksan ja It(cid:228)vallan kirjakustantajia ja -kauppiaita. Se on tehnyt my(cid:246)s alaa koskevan markkinatutkimuksen. Tutkimuksen aikana ilmoituksen ja valituksen tehneill(cid:228) osapuolilla on ollut tilaisuus toimittaa komissiolle tietoja yhteis(cid:246)n kirjamarkkinoiden tilanteesta. Komissio ei ole viel(cid:228) saanut p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen kyseisi(cid:228) tapauksia koskevaa analyysiaan. Se ei voi n(cid:228)in ollen ennakoida tulevaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) k(cid:228)ynniss(cid:228) olevissa menettelyiss(cid:228). Se voi kuitenkin vastata arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) kysymyksess(cid:228) k(cid:228)siteltyihin yleisiin aiheisiin. 1. Komissio haluaa muistuttaa, ett(cid:228) se voi tehd(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) ainoastaan EY:n perustamissopimuksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen oikeudellisten puitteiden mukaisesti ja yhteis(cid:246)n tuomioistuinten tulkintaa noudattaen. Niinp(cid:228) kiinteiden kirjahintojen rajatylitt(cid:228)vi(cid:228) j(cid:228)rjestelmi(cid:228) tarkasteltaessa on otettava huomioon EY:n perustamisso- pimuksen 81 artiklan (entinen 85 artikla) ja sit(cid:228) seuraavien artikloiden kilpailus(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t sek(cid:228) saman sopimuksen 151 artiklan (entinen 128 artikla) 4 kohdan kulttuurilauseke. Kyseisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksien pohjalta ja ottaa huomioon kaikki olennaiset seikat kuten voidaan analysoida kutakin tapausta perusteellisesti ja niihin liittyv(cid:228) oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) (1) kulttuurikysymykset. Komission alalla aiemmin tekem(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset antavat edustavan kuvan t(cid:228)st(cid:228) l(cid:228)hestymistavasta. EY:n perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohdassa velvoitetaan komissio ottamaan kulttuuriin liittyv(cid:228)t n(cid:228)k(cid:246)kohdat huomioon muiden EY:n perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisessa toiminnassaan erityi- sesti kulttuurien monimuotoisuuden vaalimiseksi ja edist(cid:228)miseksi yhteis(cid:246)ss(cid:228). Kun komissio soveltaa EY:n


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2792/99 från Ulpu Iivari (PSE) till kommissionen. Målinriktningen av utvecklingssamarbetsprojekt avsedda att genomföras i Nicaragua.

eurovoc_concepts:
EU aid
Nicaragua
cooperation policy
fact-finding mission
management audit
project evaluation

text: C 225 E/208 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Sker det en f(cid:246)rvr(cid:228)ngning av de konkurrensbest(cid:228)mmelser som det (cid:229)ligger kommissionen att fr(cid:228)mja 3. och f(cid:246)rsvara? ˜r det i detta fall motiverat med kraftfulla (cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:229)n kommissionen, p(cid:229) samma s(cid:228)tt som d(cid:229) den 4. portugisiska regeringen motsatte sig avtalet mellan Champalimaud /Santander Central Hispano? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (1 februari 2000) Vodafone Airtouchs fientliga bud p(cid:229) det tyska f(cid:246)retaget Mannesmann kommer att bed(cid:246)mas enligt gemenskapens konkurrensregler och i synnerhet enligt r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av f(cid:246)retagskoncentrationer (1) i dess (cid:228)ndrade lydelse (koncentrationsf(cid:246)r- ordningen). S(cid:229) sker med alla koncentrations(cid:228)renden som kommissionen handl(cid:228)gger. Enligt koncentrationsf(cid:246)rordningen kan den tyska regeringen stoppa koncentrationen med h(cid:228)nvisning till intressen som allm(cid:228)n s(cid:228)kerhet, mediernas m(cid:229)ngfald och tillsynsregler. Om den tyska regeringen finner att ett annat allm(cid:228)nt intresse hotas av transaktionen skall kommissionen meddelas. Efter en inledande granskning av det anm(cid:228)lda st(cid:246)det till Holzmann enligt riktlinjerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till unds(cid:228)ttning och omstrukturering av f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter fann kommissionen att det f(cid:246)rel(cid:229)g tvivel om st(cid:246)dets f(cid:246)renlighet med den gemensamma marknaden. D(cid:228)rf(cid:246)r inledde kommissionen den 18 januari 2000 en f(cid:246)rdjupad granskning av st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna. Parlamentsledamoten kan utg(cid:229) ifr(cid:229)n att (cid:228)rendet granskas noggrant. (1) EGT L 395, 30. 12. 1989 (svensk specialutg(cid:229)va, till(cid:228)gg s. 16), i dess (cid:228)ndrade lydelse enligt EGT L 40, 13. 2. 1998. (2000/C 225 E/237) SKRIFTLIG FR¯GA E-2792/99 fr(cid:229)n Ulpu Iivari (PSE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: M(cid:229)linriktningen av utvecklingssamarbetsprojekt avsedda att genomf(cid:246)ras i Nicaragua Vid utv(cid:228)rderingen av vissa utvecklingssamarbetsprojekt som finansieras av EU:s medlemsl(cid:228)nder i Nicaragua har uppm(cid:228)rksamheten inriktats p(cid:229) att det inte bara varit de fattigaste medborgarna som dragit nytta av projekten utan dessutom ocks(cid:229) personer som h(cid:246)r till de kretsar som st(cid:229)r regeringen n(cid:228)rmast samt f(cid:246)retag som (cid:228)gs av dessa personer. Dessutom har projekten m(cid:229)linriktats p(cid:229) de omr(cid:229)den d(cid:228)r den nuvarande regeringen har sitt starkaste st(cid:246)d oavsett om behovet varit st(cid:246)rre inom andra omr(cid:229)den. Har liknande problem framkommit ocks(cid:229) i samband med EU-finansierade projekt i Nicaragua och, om s(cid:229) (cid:228)r fallet, vad har kommissionen d(cid:229) gjort f(cid:246)r att avhj(cid:228)lpa dem? Svar fr(cid:229)n Christopher Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (4 februari 2000) Kommissionens samarbetsprojekt i Nicaragua g(cid:229)s noggrant igenom i syfte att p(cid:229) grundval av de behov som konstaterats och de uppst(cid:228)llda m(cid:229)len fastst(cid:228)lla vilka projektomr(cid:229)den som skall prioriteras. Mottagarna av gemenskapsbist(cid:229)ndet (cid:228)r s(cid:229)ledes befolkningarna i de projektomr(cid:229)den som uppfyller projektens villkor och m(cid:229)l. F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att dessa principer till(cid:228)mpas korrekt och att projekten genomf(cid:246)rs i enlighet med vad som fastst(cid:228)llts och (cid:246)verenskommits till(cid:228)mpar kommissionen f(cid:246)r de st(cid:246)rre projekten ett system som k(cid:228)nnetecknas av att europeiska experter deltar i projektledningsgrupperna, vilka ansvarar f(cid:246)r att gemenskapsbist(cid:229)ndet genomf(cid:246)rs p(cid:229) ett korrekt s(cid:228)tt. Det faktum att kommissionen har en delegation i Managua underl(cid:228)ttar dessutom uppf(cid:246)ljningen av verksamheten och f(cid:246)rb(cid:228)ttrar kontrollen p(cid:229) plats. Tack vare detta system har kommissionen vid flera tillf(cid:228)llen kunnat g(cid:246)ra demarscher till Nicaraguas regering i syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att de som undertecknats av kommissionen iakttas till fullo


title: PREGUNTA ESCRITA E-2815/99 de Jan Wiersma (PSE) a la Comisión. Problemas de los roma.

eurovoc_concepts:
European social policy
Roma
accession to the European Union
ethnic discrimination

text: 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/137 ¿Piensa proponer un cambio sustancial de pol(cid:237)tica, sustituir el transporte a larga distancia de los 4. animales de cr(cid:237)a vivos por un comercio de carne y de reses en canal? En este contexto, cabe seæalar que el Protocolo clasifica a los animales como seres sensibles y no como mercanc(cid:237)as. Por lo tanto, es evidente que los animales vivos no deber(cid:237)an estar sujetos a las normas comunitarias sobre la libre circulaci(cid:243)n de mercanc(cid:237)as. (1) DO L 340 de 11. 12. 1991, p. 33. Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (23 de febrero de 2000) El Protocolo mencionado reconoce a los animales como seres dotados de sensibilidad y, desde su adopci(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n se esfuerza cada vez mÆs a fin de que se tengan en cuenta estas exigencias en la definici(cid:243)n de sus pol(cid:237)ticas. As(cid:237), tiene previsto presentar en el aæo 2000 importantes propuestas en materia de bienestar de los animales relativas a la cr(cid:237)a de cerdos y al transporte de animales. En concreto, la Comisi(cid:243)n presentarÆ una propuesta relativa a la protecci(cid:243)n de los cerdos de cr(cid:237)a, destinada a modificar la Directiva 91/630/CEE del Consejo, de 19 de noviembre de 1991, relativa a las normas m(cid:237)nimas para la protecci(cid:243)n de cerdos. El proyecto de la Comisi(cid:243)n podr(cid:237)a incluir, en especial, una serie de exigencias destinadas a hacer obligatorio la cr(cid:237)a de cerdas en grupo, as(cid:237) como a establecer Æreas diferenciadas que les permitan realizar su comportamiento natural. La Comisi(cid:243)n podr(cid:237)a proponer la aplicaci(cid:243)n rÆpida de estas nuevas medidas a las futuras explotaciones. En cuanto al plazo para la aplicaci(cid:243)n de estas disposiciones en las estructuras existentes, se debatirÆ entre expertos, que deberÆn tener especialmente en cuenta las repercusiones socioecon(cid:243)micas. La legislaci(cid:243)n comunitaria en materia de protecci(cid:243)n de los animales durante el transporte se basa en los resultados de las investigaciones cient(cid:237)ficas y en la experiencia prÆctica, todos los cuales indican que, siempre que se cumplan determinadas condiciones de protecci(cid:243)n de los animales, el transporte de animales es realizable. No obstante, es preciso reevaluar, en funci(cid:243)n de las informaciones mÆs recientes, las exigencias de la Directiva 91/628/CEE del Consejo, modificada por la Directiva 95/29/CE del Consejo, de 29 de junio de 1995, sobre la protecci(cid:243)n de los animales durante el transporte (1). Se ha creado recientemente un grupo de trabajo dentro del ComitØ veterinario permanente a fin de estudiar determinadas dificultades de aplicaci(cid:243)n de la Directiva mencionada. La Comisi(cid:243)n no descarta la posibilidad de preparar durante el aæo 2000 una propuesta de modificaci(cid:243)n de la legislaci(cid:243)n comunitaria actual en funci(cid:243)n de las conclusiones de este grupo de trabajo. AdemÆs, la Comisi(cid:243)n estÆ elaborando un proyecto basado en el dictamen del ComitØ cient(cid:237)fico de la salud y bienestar de los animales, en el que se establecen normas sobre la ventilaci(cid:243)n mecÆnica de los veh(cid:237)culos que transportan animales. Esta propuesta estÆ prevista para el primer semestre de 2000. (1) DO L 148 de 30. 6. 1995. (2000/C 280 E/149) PREGUNTA ESCRITA E-2815/99 de Jan Wiersma (PSE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Problemas de los roma 1. En el marco de la ampliaci(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n otorga una prioridad justificada a un mejor trato de los roma en algunos Estados candidatos a la adhesi(cid:243)n. ¿Puede especificar la Comisi(cid:243)n cuÆles son los problemas que deben afrontarse? C 280 E/138 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 10. 2000 ¿Dispone la Comisi(cid:243)n de una lista de las medidas adoptadas en esos pa(cid:237)ses para mejorar la posici(cid:243)n 2. de esta minor(cid:237)a? ¿De quØ forma interviene la UE al respecto? 3. Teniendo en cuenta que no se trata œnicamente de mejorar la legislaci(cid:243)n en este Æmbito, sino tambiØn de adoptar medidas para una estrategia integrada: educaci(cid:243)n, informaci(cid:243)n, sensibilizaci(cid:243)n, etc. , ¿prevØ la Comisi(cid:243)n la adopci(cid:243)n de medidas a este respecto? ¿Existen intercambios entre los pa(cid:237)ses afectados? ¿Existen proyectos de cooperaci(cid:243)n entre esos pa(cid:237)ses? 4. ¿Se recurre a expertos de los Estados miembros de la UE en este Æmbito? ¿Existe un estudio de los problemas de los roma que residen en los actuales Estados miembros de la 5. UE? ¿Ha formulado la Comisi(cid:243)n unos objetivos concretos que deberÆn alcanzar los pa(cid:237)ses candidatos a la 6. adhesi(cid:243)n? 7. 8. 9. ¿EstÆ dispuesta la Comisi(cid:243)n a invertir en proyectos destinados a mejorar la situaci(cid:243)n de los roma? ¿Coopera la Comisi(cid:243)n con el Consejo de Europa? ¿Desempeæan los roma algœn papel en las relaciones con Ucrania y Moldova? Respuesta del Sr. Verheugen en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de febrero de 2000) 1. Dentro de los pa(cid:237)ses candidatos que negocian actualmente su adhesi(cid:243)n a la Comunidad, existen minor(cid:237)as de c(cid:237)ngaros en la Repœblica Checa, Bulgaria, Hungr(cid:237)a, Polonia, Rumania, Eslovaquia y Eslovenia. Los problemas mÆs significativos con que se enfrenta esta poblaci(cid:243)n son la discriminaci(cid:243)n, las condiciones de alojamiento y sanitarias, las altas tasas de desempleo, los bajos niveles de educaci(cid:243)n y la segregaci(cid:243)n de los niæos c(cid:237)ngaros en el sistema escolar. En su documento de s(cid:237)ntesis publicado en octubre de 1999 (1), sobre el progreso hacia la 2. y 3. adhesi(cid:243)n de los pa(cid:237)ses solicitantes, la Comisi(cid:243)n declara que «aunque se han efectuado progresos alentadores en algunos de los pa(cid:237)ses candidatos, con la adopci(cid:243)n de programas especiales dirigidos a mejorar la situaci(cid:243)n de los c(cid:237)ngaros, todav(cid:237)a hace falta un esfuerzo concertado para asegurarse de que estos programas se aplican realmente». La Comisi(cid:243)n sigue de cerca las iniciativas de los pa(cid:237)ses solicitantes para mejorar la situaci(cid:243)n de los c(cid:237)ngaros y analiza en sus informes peri(cid:243)dicos los progresos concretos realizados por cada uno de los pa(cid:237)ses solicitantes. 4. Estos œltimos pa(cid:237)ses, as(cid:237) como los Estados miembros, participan e intercambian experiencias en el grupo de expertos sobre c(cid:237)ngaros del Consejo de Europa y en otros foros internacionales dedicados a este problema. La Comisi(cid:243)n no estÆ al tanto de ningœn proyecto actual de cooperaci(cid:243)n entre los pa(cid:237)ses solicitantes sobre el problema de los c(cid:237)ngaros. 5. El Consejo de Europa supervisa la situaci(cid:243)n de las minor(cid:237)as de c(cid:237)ngaros en sus Estados miembros. Los criterios de Copenhague establecen que la «calidad de miembro requiere que el pa(cid:237)s candidato 6. haya logrado una estabilidad institucional que garantice [entre otras cosas] el respeto de los derechos humanos y la protecci(cid:243)n de las minor(cid:237)as [. ]». La situaci(cid:243)n de los c(cid:237)ngaros se toma por lo tanto en consideraci(cid:243)n al evaluar la capacidad de los pa(cid:237)ses solicitantes de convertirse en miembros de la Uni(cid:243)n. Las asociaciones para la adhesi(cid:243)n con Bulgaria, la Repœblica Checa, Hungr(cid:237)a, Rumania y Eslovaquia, adoptadas por el Consejo en diciembre de 1999 (2), estipulan medidas concretas para la mayor integraci(cid:243)n de los c(cid:237)ngaros como prioridad a corto plazo. 7. El programa PHARE es el principal canal de apoyo comunitario a las poblaciones de c(cid:237)ngaros en los pa(cid:237)ses solicitantes. En 1998, se comprometieron alrededor de 3 millones de € con cargo a PHARE para proyectos de apoyo a dichas poblaciones en los cinco pa(cid:237)ses mÆs afectados de Europa Central y Oriental. Esta cifra alcanz(cid:243) los 10 millones de € en 1999. AdemÆs, la iniciativa europea para la democracia y los derechos humanos, tambiØn gestionada por la Comisi(cid:243)n, apoya a las comunidades de c(cid:237)ngaros en los pa(cid:237)ses candidatos, sobre todo a travØs de proyectos presentados por organizaciones no gubernamentales. TambiØn se apoyan otros proyectos destinados a estas comunidades en programas como S(cid:243)crates y 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/139 Juventud por Europa. Remitimos directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento el folleto titulado «Apoyo de la UE a las comunidades de c(cid:237)ngaros en Europa Central y Oriental». Para mÆs detalles, vØase el siguiente sitio de Internet: http://europa. eu. int/comm/dgs/enlargement/index. htm. La Comisi(cid:243)n participa en el grupo de expertos sobre c(cid:237)ngaros del Consejo de Europa, que se reœne 8. cada dos aæos. En 1999, se firm(cid:243) un acuerdo con el Consejo de Europa para promover una estrecha colaboraci(cid:243)n entre el Observatorio Europeo del Racismo y la Xenofobia y la Comisi(cid:243)n contra el Racismo y la Intolerancia del Consejo de Europa. En este contexto, se han propuesto programas conjuntos sobre la situaci(cid:243)n de la c(cid:237)ngaros en Europa. 9. La situaci(cid:243)n de la minor(cid:237)a de c(cid:237)ngaros se tiene en cuenta en el marco de las relaciones con Ucrania y Moldavia, y la Comisi(cid:243)n ha apoyado programas dirigidos a mejorar la situaci(cid:243)n de estas comunidades en dichos pa(cid:237)ses. (1) COM(1999) 500 final. (2) COM(1999) 531 final, COM(1999) 530 final, COM(1999) 525 final, COM(1999) 521 final. (2000/C 280 E/150) PREGUNTA ESCRITA E-2824/99 de Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Transporte de gran cantidad de residuos peligrosos de Hungr(cid:237)a a pa(cid:237)ses de la UE Durante los pr(cid:243)ximos d(cid:237)as se transportarÆn desde la poblaci(cid:243)n de GarØ (Hungr(cid:237)a) a pa(cid:237)ses de la UE mÆs de 14 000 toneladas de residuos y tierras contaminadas con PCB para su incineraci(cid:243)n, a pesar de que Hungr(cid:237)a tiene capacidad suficiente para incinerar y evacuar definitivamente tales residuos. 1. ¿Sabe la Comisi(cid:243)n en quØ medida pa(cid:237)ses candidatos como Hungr(cid:237)a, Eslovaquia o la Repœblica Checa (esta œltima en cuanto corredor de transporte) han asumido o incorporado al Derecho nacional el Reglamento (CEE) no 259/93 (1) relativo a la vigilancia y al control de los traslados de residuos en el interior, a la entrada y a la salida de la Comunidad Europea? ¿Tiene constancia la Comisi(cid:243)n de que se respetarÆn los criterios del Reglamento (CEE) no 259/93 en 2. lo relativo a las condiciones de transporte, las empresas de transporte y las autoridades que deben aprobar tales transportes de residuos peligrosos, a fin de evitar que se causen daæos al medio ambiente, garantizar la seguridad y orden pœblicos y proteger la salud pœblica? 3. ¿Ha ejercido la Comisi(cid:243)n su cometido de control? En caso afirmativo, ¿con quØ resultado? ¿Considera la Comisi(cid:243)n que, en el caso de este transporte de residuos muy peligrosos desde GarØ a lugar de 4. pa(cid:237)ses muy distantes de la UE, ha primado el principio de cercan(cid:237)a a la hora de decidir el incineraci(cid:243)n? (cid:129) En caso afirmativo, ¿que argumentaci(cid:243)n aduce al respecto? (cid:129) En caso negativo, ¿que medidas proyecta adoptar para evitar riesgos a la poblaci(cid:243)n y al medio ambiente? (1) DO L 30 de 6. 2. 1993, p. 1. Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) El Reglamento (CEE) no 259/93 del Consejo, de 1 de febrero de 1993, relativo a la vigilancia y al control de los traslados de residuos en el interior, a la entrada y a la salida de la Comunidad Europea, no se aplica


title: 2000/63/EG: Kommissionens beslut av den 18 januari 2000 om ändring av beslut 96/627/EG i fråga om genomförande av artikel 2 i rådets direktiv 77/311/EEG beträffande bullernivån på förarplatsen i hjulburna jordbruks- eller skogstraktorer [delgivet med nr K(1999) 3546] (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
agricultural vehicle
drivers
noise level
noise protection
occupational health
tractor

text: L 22/66 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 1. 2000 KOMMISSIONENS BESLUT av den 18 januari 2000 om ändring av beslut 96/627/EG i fråga om genomförande av artikel 2 i rådets direktiv 77/311/EEG beträffande bullernivån på förarplatsen i hjulburna jordbruks- eller skogstraktorer [delgivet med nr K(1999) 3546] (Text av betydelse för EES) (2000/63/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets direktiv 77/311/EEG av den 29 mars 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om bullernivån på förarplatsen i hjulburna jordbruks- eller skogstraktorer (1), särskilt artikel 2. 2 i detta, senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/54/EG (2), och av följande skäl: 1. 2. Det är för nästan alla traktorer utan förarhytt från teknisk synpunkt omöjligt att iaktta utgången av den övergångsperiod, som fastställs i kommissionens beslut 96/627/EG (3). Det är under dessa förhållanden nödvändigt att för dessa fordon senarelägga slutet av den övergångsperiod som anges i det nämnda beslutet. De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Kommittén för anpassning till den tekniska utvecklingen av direktiven om att avskaffa tekniska handelshinder inom sektorn för jordbruks- och skogstraktorer. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 i beslut 96/627/EG skall ersättas med följande: ”Artikel 1 Artikel 1 Den övergångsperiod som fastställas i artikel 2. 2 i direktiv 77/311/EG skall — den 1 oktober 2001 för alla nya traktortyper, — den 1 oktober 2003 för alla nya traktorer. ” löpa ut Medlemsstaterna skall anta de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta beslut senast den 30 september 2001. De skall genast underrätta kommissionen om detta. Artikel 2 Artikel 3 Deeta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den 18 januari 2000. På kommissionens vägnar Erkki LIIKANEN Ledamot av kommissionen (1) EGT L 105, 28. 4. 1977, s. 1. (2) EGT L 277, 10. 10. 1997, s. 24. (3) EGT L 282, 1. 11. 1996, s. 72


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0100/00 von Theresa Zabell (PPE-DE) an die Kommission. Soziale Sicherheit der Sportler.

eurovoc_concepts:
EU Member State
disability insurance
legal basis
social security
sport

text: C 46 E/4 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 Mit diesen Ma(cid:223)nahmen soll schrittweise eine Absenkung der L(cid:228)rmbelastung der Bev(cid:246)lkerung und damit ein verbessertes Gesundheitsschutzniveau entsprechend den Kompetenzen erreicht werden, die der Kom- mission durch den Artikel 152 (fr(cid:252)herer Artikel 129) des EG-Vertrags (cid:252)bertragen worden sind. (1) ABl. L 344 vom 6. 12. 1986. (2) ABl. L 137 vom 24. 5. 1986. (3) KOM(94) 284 endg. (4) KOM(96) 540 endg. (5) ABl. C 219 vom 30. 7. 1999. (2001/C 46 E/005) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0100/00 von Theresa Zabell (PPE-DE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Soziale Sicherheit der Sportler Kann die Europ(cid:228)ische Kommission dem Europ(cid:228)ischen Parlament mitteilen, welche Sozialversicherungs- systeme es in den verschiedenen L(cid:228)ndern der Europ(cid:228)ischen Union f(cid:252)r Sportler gibt, die als Amateure gelten, aber trotzdem olympische Sportarten betreiben und/oder an wichtigen Wettbewerben teilnehmen? 1. Wie sind sie w(cid:228)hrend und nach der sportlichen T(cid:228)tigkeit abgesichert? 2. Welche Anspr(cid:252)che haben sie, wenn sie vor(cid:252)bergehend oder dauernd erwerbsunf(cid:228)hig werden? 3. Welche europ(cid:228)ischen Rechtsvorschriften gibt es diesbez(cid:252)glich? Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (7. Februar 2000) F(cid:252)r Personen, die Sport als Amateure betreiben, gelten die gleichen Rechtsvorschriften wie f(cid:252)r Arbeit- nehmer oder selbst(cid:228)ndig Erwerbst(cid:228)tige, und ihre Beitr(cid:228)ge werden nach den Vorschriften der einzelnen Mitgliedstaaten, in denen sie versichert sind, an die nationalen Sozialversicherungssysteme abgef(cid:252)hrt. F(cid:252)r n(cid:228)here Informationen zu den Sozialschutzsystemen in den Mitgliedstaaten verweist die Kommission auf ihren MISSOC-Bericht (Gegenseitiges Informationssystem (cid:252)ber den Sozialschutz in der Europ(cid:228)ischen Union) auf der Europa-Website unter folgender Adresse: http://europa. eu. int/comm/dg05/soc-prot/missoc98 Die Anspr(cid:252)che von Personen, die Sport als Amateure betreiben und innerhalb der Mitgliedstaaten zu- und abwandern, sind koordiniert durch die Verordnung EWG Nr. 1408/71, ge(cid:228)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 118/97 des Rates vom 2. Dezember 1996 zur ˜nderung und Aktualisierung der Verordnung (EWG) Nr. 1408/71 zur Anwendung der Systeme der sozialen Sicherheit auf Arbeitnehmer und Selbst(cid:228)n- dige sowie deren Familienangeh(cid:246)rige, die innerhalb der Gemeinschaft zu- und abwandern, und der Verordnung (EWG) Nr. 574/72 (cid:252)ber die Durchf(cid:252)hrung der Verordnung (EWG) Nr. 1408/71 (1), die auch das Invalidit(cid:228)tsrisiko abdeckt. (1) ABl. L 28 vom 30. 1. 1997. (2001/C 46 E/006) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0183/00 von Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) an die Kommission (31. Januar 2000) Betrifft: Verschmutzung des Grundwassers in verschiedenen Regionen Griechenlands Unl(cid:228)ngst erschienenen griechischen Presseberichten zufolge finden sich im Grundwasser f(cid:252)nf griechischer Regionen (cid:129) dem thessalischen Becken sowie den Tiefebenen von Elis, Messenien, Thessaloniki und Thessalien (cid:129) Nitratkonzentrationen, die die zul(cid:228)ssigen H(cid:246)chstwerte erheblich (cid:252)berschreiten


title: Proposta alterada de Directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa ao acesso à actividade das instituições de crédito e ao seu exercício - (versão codificada) (COM(1999) 109 - C5-0067/1999 - 1997/0357(COD))

eurovoc_concepts:
banking
credit institution
right of establishment

formats: pdf print

text: 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 304/53 TEXTOS APROVADOS Terça-feira, 18 de Janeiro de 2000 1. Acesso à actividade dos estabelecimentos de crédito ***I (processo sem relató- rio) C5-0067/1999 Proposta alterada de directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa ao acesso à activi- dade das instituições de crédito e ao seu exercício (versão codificada) (COM(1999) 109 3 C5-0067/ 1999 3 1997/0357(COD)) (Processo de co-decisão: primeira leitura) Esta proposta é aprovada. 2. Rotulagem, apresentação e publicidade dos géneros alimentícios ***I (pro- cesso sem relatório) C4-0212/1999 Proposta de directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa à aproximação das legislações dos Estados-membros respeitantes à rotulagem, apresentação e publicidade dos géneros alimentí- cios (versão codificada) (COM(1999) 113 3 C4-0212/1999 3 1999/0090(COD)) (Processo de co-decisão: primeira leitura) Esta proposta é aprovada. 3. Sistema de recursos próprios das Comunidades * (processo sem relatório) C4-0018/1998 Proposta de regulamento (CE, Euratom) do Conselho relativo à aplicação da Decisão 94/728/CE Euratom relativa ao sistema de recursos próprios das Comunidades (versão codificada) (COM(1997) 652 3 C4-0018/1998 3 1997/0352(CNS)) (Processo de consulta) Esta proposta é aprovada. 4. Acordo de pescas CE-São Tomé e Príncipe * (processo sem debate) A5-0106/1999 Proposta de regulamento do Conselho relativo à celebração do Protocolo que fixa as possibilidades de pesca e a contrapartida financeira previstas no acordo entre a Comunidade Europeia e o Governo da República Democrática de São Tomé e Príncipe respeitante à pesca ao largo de São Tomé e Príncipe para o período compreendido entre 1 de Junho de 1999 e 31 de Maio de 2002 (COM(1999) 550 3 C5-0305/1999-1999/0228(CNS)) Esta proposta é aprovada


title: QUESTION ÉCRITE E-2776/99 posée par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à la Commission. Financement d'une école pour guides touristiques.

eurovoc_concepts:
EU financing
European social policy
Greece
civil servant
exclusion from public-sector employment
tourist profession
vocational education
vocational training

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/109 2. 3. les 619 manquements graves sur les tron(cid:231)ons Sintagma-Sepolia et Sintagma-Ethniki Amyna si (DØfense nationale), dont il est question dans le rapport de l(cid:146)association concessionnaire M(cid:201)TRO de l(cid:146)ATTIQUE (ATTIKO METRO) et dont le quotidien Eleftherotypia du 5 dØcembre 1999 s(cid:146)est fait l(cid:146)Øcho, seront surmontØs et ne constitueront pas un obstacle (cid:224) la mise en activitØ de l(cid:146)ouvrage au dØbut du mois de janvier comme prØvu; et si elle convient que, si l(cid:146)on avait appliquØ le modŁle de construction mis en (cid:156)uvre pour l(cid:146)aØrodrome de Spata (une seule entreprise concessionnaire au lieu d(cid:146)une association d(cid:146)entreprises concessionnaires, utilisØe pour la construction du mØtro, autofinancement et exploitation de l(cid:146)ouvrage d(cid:146)art par le constructeur), les rØsultats seraient meilleurs tant en ce qui concerne la date d(cid:146)achŁvement qu(cid:146)en ce qui concerne la qualitØ de la construction? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (28 fØvrier 2000) 1. Sur la base du contrat signØ en 1991, le budget initial du projet du mØtro d(cid:146)AthŁnes s(cid:146)Ølevait (cid:224) 261 500 millions de drachmes (prix novembre 1991). Suite (cid:224) l(cid:146)inflation, il a ØtØ rØajustØ (cid:224) 420 000 mil- lions de drachmes (prix dØcembre 1999), selon les dispositions prØvues par le contrat prØcitØ. (cid:192) ce jour, le budget total de ce projet a ØtØ portØ (cid:224) 530 000 millions de drachmes (prix dØcembre 1999) pour deux raisons. En 1994, le parlement grec a approuvØ une augmentation de 14,64 % du montant du contrat afin d(cid:146)apporter certaines amØliorations au projet, surtout au niveau des stations. Un accroissement du budget de 10 % (prix mars 1998) a ØtØ acceptØ, conformØment aux termes du contrat, pour faire face aux conditions gØologiques difficiles et imprØvues ainsi qu(cid:146)aux exigences de sØcuritØ renforcØe pour les b(cid:226)timents de la ville. Les 619 problŁmes techniques constatØs en novembre 1999 ont ØtØ rØsolus et le fonctionnement du 2. mØtro a dØbutØ le 28 janvier 2000. 3. Eu Øgard (cid:224) la diffØrence de nature existant entre le projet de mØtro d(cid:146)AthŁnes d(cid:146)une part, et celui de l(cid:146)aØroport de Spata, d(cid:146)autre part, la Commission n(cid:146)est pas en mesure de se prononcer dans le sens suggØrØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire. NØanmoins, en ce qui concerne certaines extensions ultØrieures du mØtro d(cid:146)AthŁnes (cid:224) cofinancer par les fonds communautaires, la possibilitØ de procØder (cid:224) leur construction via d(cid:146)autres moyens, par exemple des contrats de concession est examinØe par les autoritØs grecques, selon les informations dont dispose la Commission. (2000/C 303 E/106) QUESTION (cid:201)CRITE E-2776/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Financement d(cid:146)une Øcole pour guides touristiques (18 janvier 2000) Il n(cid:146)existe en GrŁce aucune Øcole pour former les guides touristiques et les connaissances que possŁdent aujourd(cid:146)hui les guides touristiques professionnels sont le fruit de leur expØrience et de sØminaires internes organisØs par leurs employeurs. Dans ces conditions, la Commission pourrait-elle rØpondre aux questions suivantes: 1. Serait-elle disposØe (cid:224) cofinancer la crØation d(cid:146)une Øcole pour guides touristiques du type post- secondaire? 2. Quels ont ØtØ les sØminaires internes pour guides touristiques qui ont ØtØ financØs en GrŁce par l(cid:146)Union europØenne entre 1996 et 1999, et quels montant cela a-t-il reprØsentØ? 3. Quel a ØtØ le nombre de participants (cid:224) ces sØminaires? 4. ConsidØrant que des plaintes ont ØtØ dØposØes selon lesquelles certains des participants (cid:224) ces sØminaires ne pourraient exercer ensuite le mØtier de guide touristique parce que la fonction qu(cid:146)ils exercent dØj(cid:224), comme celle de fonctionnaire, la Commission pourrait-elle confirmer que l(cid:146)interdit, pareils cas ne se sont pas produits pour les personnes ayant participØ aux sØminaires entre 1996 et 1999? C 303 E/110 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 RØponse complØmentaire donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (21 mars 2000) La Commission n(cid:146)a pas ØtØ saisie (cid:224) ce jour d(cid:146)une demande de cofinancement pour la construction d(cid:146)une Øcole pour guides touristiques au titre du cadre communautaire d(cid:146)appui pour la GrŁce pour la pØriode de programmation 1994-1999. Il est d(cid:146)ailleurs (cid:224) rappeler que le choix et la proposition des projets (cid:224) cofinancer relŁvent de la compØtence de l(cid:146)(cid:201)tat membre. Au titre du programme opØrationnel «Tourisme et Culture» du 2e cadre communautaire d(cid:146)appui (CCA) pour la GrŁce, le Fonds social europØen (FSE) a fourni un cofinancement pour la formation d(cid:146)environ 5 500 personnes rØparties entre 480 cours de formation pour un coßt total de 7,2 millions d(cid:146)euros. Ces cours de formation organisØs par des centres de formation agrØØs couvraient plusieurs thŁmes portant sur la gestion et l(cid:146)exploitation des Øquipements touristiques dans les activitØs de divertissement, les activitØs sportives et culturelles. Selon les informations fournies par les autoritØs grecques, ch(cid:244)meurs et les personnes employØes dans le secteur du tourisme, mais menacØes de ch(cid:244)mage. les groupes cibles de ces cours Øtaient les (2000/C 303 E/107) QUESTION (cid:201)CRITE E-2786/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: (cid:201)croulement d(cid:146)un pont sur la route de l(cid:146)Attique (cid:224) Marcopoulos (18 janvier 2000) L(cid:146)Øcroulement rØcent d(cid:146)un pont en construction sur la route de l(cid:146)Attique, qui a entra(cid:238)nØ la mort de deux ouvriers et en a blessØ dix autres, suscite de graves prØoccupations quant (cid:224) la viabilitØ de l(cid:146)ouvrage et (cid:224) la sØcuritØ qu(cid:146)il offre aux citoyens. (cid:201)tant donnØ qu(cid:146)il faudrait au moins que les ouvrages qui sont financØs par l(cid:146)Union europØenne fassent la Commission ne peut faire moins que veiller (cid:224) ce qu(cid:146)une enquŒte soit menØe sur l(cid:146)accident et (cid:224) ce que toutes les incertitudes soient levØes dans l(cid:146)affaire. De nombreux experts ont dØj(cid:224) soulevØ certaines questions trŁs graves en s(cid:146)interrogeant sur les causes de l(cid:146)accident et sur les moyens de prØvenir de nouveaux accidents d(cid:146)une importance similaire, voire plus grande encore. l(cid:146)objet d(cid:146)un maximum de soins, de surveillance et de transparence, 1. Les Øtudes menØes ont-elles tenu compte des particularitØs gØologiques du site? Une Øtude a-t-elle ØtØ faite sur le coffrage imposØ et, dans l(cid:146)affirmative, ses conclusions ont-elles ØtØ 2. rØellement appliquØes? Suite au sØisme du 7 septembre 1999, une vØrification du coffrage a-t-elle ØtØ rØalisØe et, plus 3. gØnØralement, du mode de construction de l(cid:146)ouvrage? 4. 5. 6. IndØpendamment de l(cid:146)Øtude, les Øchafaudages et les assemblages Øtaient-ils suffisants? La surveillance voulue a-t-elle ØtØ assurØe par l(cid:146)organe compØtent? Quelles ont ØtØ les causes de l(cid:146)Øcroulement, selon cet organe? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (28 fØvrier 2000) La Commission ne dispose pas des informations demandØes sous les points 1 (cid:224) 6 de la question posØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire, qui relŁvent des relations contractuelles entre l(cid:146)(cid:201)tat grec, en particulier le ministŁre des Travaux Publics, et les entrepreneurs qui assurent la construction de l(cid:146)avenue Stavros-Elefsina, suivant le contrat en vigueur. La Commission a demandØ aux autoritØs hellØniques de lui transmettre le rapport final de la commission les conclusions de cette d(cid:146)enquŒte qu(cid:146)elles ont constituØe, afin d(cid:146)examiner les causes de l(cid:146)accident. Si


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2793/99 υποβολή: Herbert Bösch (PSE) προς την Επιτροπή. Σχέδιο κατά της ξενοφοβίας.

eurovoc_concepts:
Austria
EU Member State
EU financing
racism

text: C 280 E/130 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 10. 2000 Sy·mfvna me ton k. Colomer, h ypoxre·vsh na xrhsimopoiei·tai apokleistika· h glv·ssa miaw glvssikh·w perioxh·w poy sth sygkekrime·nh peri·ptvsh sympi·ptei me to e·dafow eno·w kra·toyw me·loyw apotelei· empo·dio stiw emporike·w antallage·w. Pa·ntote sy·mfvna me ton k. Colomer, to Dikasth·rio e·xei h·dh ypodei·jei se prohgoy·menew apofa·seiw o·ti mia glv·ssa ey·kola katanohth· apo· ton katanalvth· den anafe·retai kat(cid:146) ana·gkh sthn epi·shmh h· thn perifereiakh· glv·ssa. Mporei· h Epitroph· na anafe·rei ea·n symmeri·zetai thn ana·lysh ayth·; Apa·nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (2 Febroyari·oy 2000) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy anafe·retai sta sympera·smata toy Genikoy· Eisaggele·a k. Damaso Ruiz (cid:129) Jarabo Colomer poy ypoblh·uhkan stiw 25 Noembri·oy 1999 gia thn ypo·uesh C 366/98 eisaggelikh· arxh· kata· Yannick Geffroy. H Epitroph· den epiuymei· na sxolia·sei sto plai·sio thw paroy·saw apa·nthshw thn ana·lysh poy ane·ptyje o Geniko·w Eisaggele·aw, poly· perisso·tero poy to Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio den e·xei ako·mh ekdo·sei thn apo·fash· toy gia thn en lo·gv ypo·uesh. H Epitroph· kate·uese h i·dia grapte·w parathrh·seiw sto plai·sio thw en lo·gv ypo·ueshw. H Epitroph· ype·deije eidiko·tera sto Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio, stiw grapte·w parathrh·seiw tiw opoi·ew ype·bale, o·ti h eunikh· nomouesi·a dy·natai kata· geniko· kano·na na epiba·lei th xrh·sh thw eunikh·w glv·ssaw, ypo· thn proy¤ po·uesh o·ti h en lo·gv apai·thsh den epiba·lletai systhmatika· kai o·ti mporei· na aruei· efo·son, o·tan pro·keitai gia idiai·terh e·ndeijh h opoi·a pre·pei na anagra·fetai ypoxrevtika· sthn etike·ta, h plhrofo·rhsh toy agorasth· mporei· na diasfalistei· katallh·lvw me e·ndeijh poy anagra·fetai se a·llh glv·ssa h· me a·llon tro·po (o·pvw to eikono·gramma). (2000/C 280 E/141) GRAPTH ERVTHSH E-2793/99 ypobolh·: Herbert Bösch (PSE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Sxe·dio kata· thw jenofobi·aw Sthn perioxh· apo· thn opoi·a kata·gomai, to Vorarlberg thw Aystri·aw, programmati·zetai sxe·dio me ti·tlo: «Aga·ph, po·lemow kai peripe·teia: anixney·ste tiw ri·zew saw!». H sta·sh thw koinvni·aw maw prow toyw «je·noyw» ephrea·zetai se mega·lo baumo· apo· to fo·bo. (cid:201)naw tro·pow gia na jeperastei· ayto· to synai·suhma ei·nai na anixney·soyme tiw ri·zew toy topikoy· plhuysmoy·. H proe·leysh tvn shmerinv·n katoi·kvn mporei· na paroysiasuei· me ba·sh ta sygkekrime·na paradei·gmata oikogeneiv·n. Sto·xow toy sxedi·oy aytoy· ei·nai na paroysiasuoy·n oi polysxidei·w tro·poi symbolh·w tvn prv·hn «je·nvn» sthn ana·ptyjh miaw koino·thtaw h· miaw po·lhw kauv·w kai me poio tro·po e·xoyn gi·nei oi apo·gonoi tvn prv·hn metanastv·n «ayto·xuonew» ka·toikoi. Se polle·w oikoge·neiew yph·rjan pro·gonoi poy ei·xan metanastey·sei h· syggenei·w poy metoi·khsan «sta je·na». Apoktv·ntaw gnv·seiw sxetika· me thn oikogeneiakh· toyw istori·a ua apokth·soyn ta a·toma katano·hsh kai anoxh· gia toyw shmerinoy·w «je·noyw». Gia to lo·go ayto· ervtv· thn Epitroph·: (cid:201)xei h·dh yposthri·jei paremferh· progra·mmata; Apa·nthsh thw kaw Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w (22 Febroyari·oy 2000) H Eyrvpai¤kh· Epitroph· e·xei kata· to pareluo·n xrhmatodoth·sei shmantiko· ariumo· energeiv·n me sto·xo thn ensvma·tvsh tvn metanastv·n kai thn katapole·mhsh toy ratsismoy· kai thw jenofobi·aw, orisme·na apo· ta opoi·a aforoy·san th symbolh· kai to uetiko· ro·lo tvn eunikv·n meionoth·tvn sthn (cid:201)nvsh. Den e·xei o·mvw yposthri·jei sxe·dio ana·logo me ayto· poy perigra·fei o ky·riow boyleyth·w. 3. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 280 E/131 (cid:221)stera apo· thn ky·rvsh thw synuh·khw toy `msterntam h koinotikh· dra·sh o·son afora· to ratsismo· enta·ssetai sto geniko·tero plai·sio thw efarmogh·w toy a·ruroy 13 (prv·hn a·ruro 6A) thw synuh·khw EK, poy afora· tiw diakri·seiw lo·gv fy·loy, fylh·w h· eunikh·w katagvgh·w, urhskei·aw h· pepoiuh·sevn, anaphri·aw, hliki·aw h· geneth·sioy prosanatolismoy·. Sto plai·sio proparaskeyastikv·n energeiv·n gia thn efarmogh· progra·mmatow dra·shw ston en lo·gv tome·a h Eyrvpai¤kh· Epitroph· dhmosi·eyse to 1999 kai pro·keitai na dhmosiey·sei epi·shw to 2000 prosklh·seiw ypobolh·w prota·sevn, oi opoi·ew ua epitre·coyn thn yposth·rijh sto me·tro tvn diaue·simvn po·rvn prota·sevn oi opoi·ew ti·uentai se efarmogh· ba·sei dieunikh·w synergasi·aw, kaly·ptoyn toyla·xiston dy·o apo· tiw morfe·w diakri·sevn poy parati·uentai sto a·ruro 13 thw synuh·khw EK, paroysia·zoyn koinotiko· endiafe·ron kai mporoy·n na symba·lloyn shmantika· sthn metagene·sterh ana·ptyjh kai efarmogh· thw koinotikh·w politikh·w ston en lo·gv tome·a. (2000/C 280 E/142) GRAPTH ERVTHSH E-2794/99 ypobolh·: Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Dhmosi·eysh kai koinopoi·hsh o·lvn tvn me·trvn thw Koinh·w Alieytikh·w Politikh·w thw EE gia thn diath·rhsh tvn alieytikv·n po·rvn Fai·netai o·ti ypa·rxei genikh· abebaio·thta, to·so sthn Eyrv·ph, o·so kai dieunv·w, o·son afora· thn poikili·a, bary·thta kai aysthro·thta toy syno·loy episthmonikv·n, texnikv·n, elegktikv·n kai diaxeiristikv·n me·trvn poy synistoy·n toyw dia·foroyw pylv·new thw KAP kai aposkopoy·n sthn proa·spish kai diath·rhsh tvn alieytikv·n po·rvn sthn Koino·thta, sta mh koinotika· xvrika· y·data kai genikv·w sto periba·llon. Se polle·w periptv·seiw, h E. E. xorhgei· eni·sxysh kai boh·ueia gia ta me·tra ayta· me tro·poyw poy, eni·ote lanuasme·nvw, xarakthri·zontai vw epidoth·seiw poy odhgoy·n sthn yperekmeta·lleysh tvn alieytikv·n po·rvn. Den fronei· a·rage h Epitroph· o·ti apaitei·tai h e·kdosh kai h eyrei·a dianomh· enhmervtikoy· fylladi·oy sto opoi·o ua skiagrafoy·ntai synto·mvw plhn safv·w kai katanohtv·w o·la ta eyre·a kai eni·ote peri·ploka me·tra poy ryumi·zoyn thn Koinh· Alieytikh· Politikh· kai aposkopoy·n oysiastikv·w sthn diath·rhsh tvn alieytikv·n po·rvn kauv·w kai sthn a·skhsh ypey·uynhw alieytikh·w politikh·w sth E. E. ; Den fronei· a·rage h Epitroph· o·ti mia· te·toia e·kdosh ua h·tan xrh·simh prokeime·noy na ypa·rjei eyry·terh syneidhtopoi·hsh to·so sthn Eyrv·ph, o·so kai dieunv·w, tvn shmantikv·n arxv·n kai symfvniv·n poy e·xoyn egkriuei· gia thn diath·rhsh tvn uala·ssivn po·rvn kai ta sxetikv·w synafh· me·tra poy eni·ote sygxe·ontai me tiw epidoth·seiw gia yperekmeta·lleysh tvn alieytikv·n po·rvn; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (8 Febroyari·oy 2000) Sto plai·sio thw dra·shw thw epikoinvni·aw kai plhrofo·rhshw sxetika· me thn koinh· alieytikh· politikh· (KAlP), h Epitroph· synta·ssei kai moira·zei taktika· epejhgh·seiw sxetika· me tiw dia·forew ptyxe·w thw politikh·w ayth·w. Oi plhrofori·ew ayte·w apeyuy·nontai kyri·vw ston alieytiko· kla·do kauv·w kai a·lloyw endiaferome·noyw ky·kloyw, idiai·tera ta ejeidikeyme·na me·sa epikoinvni·aw poy apoteloy·n mi·a apo· tiw ky·riew phge·w enhme·rvshw gia toyw epaggelmati·ew toy alieytikoy· kyklv·matow kai to endiafero·meno koino·. Diane·montai ypo· morfh· graptv·n dhmosiey·sevn, alla· epi·shw me optikoakoystikh· morfh· kai me·sv toy Diadikty·oy. H Epitroph·, efarmo·zontaw to pro·gramma dra·shw gia thn eni·sxysh toy dialo·goy me ton alieytiko· kla·do kai toyw a·lloyw endiaferome·noyw ky·kloyw, to opoi·o pro·sfata paroysi·ase sto Koinoboy·lio, proti·uetai na enisxy·sei th dra·sh thw epikoinvni·aw, me·sv idi·vw miaw eystoxo·terhw epike·ntrvshw thw plhrofo·rhshw kai miaw kaly·terhw antapo·krishw toy epejhghmatikoy· ylikoy· stiw ana·gkew toy koinoy· sto opoi·o apeyuy·netai. Ypa·rxei sxe·dio apo· ayto· to yliko· na sygkrothuoy·n enhmervtikoi· fa·keloi sxetika· me tiw dia·forew ptyxe·w thw KAlP, thw opoi·aw ta me·tra diath·rhshw tvn po·rvn synistoy·n basikh· pleyra·. Oi fa·keloi aytoi· ua ejetastoy·n epi·shw sto plai·sio miaw seira·w magnhtoskophme·nvn tainiv·n me skopo· ta uemeliv·dh stoixei·a thw KAlP na ejhghuoy·n me safh·neia, symperilambanome·nhw kai thw xrh·shw grafikv·n kinoy·menvn sxedi·vn


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2776/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione. Finanziamento di una scuola per accompagnatori turistici.

eurovoc_concepts:
Greece
aid system
educational institution
tourist profession
vocational training

text: 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/185 200 partecipanti, tra cui le organizzazioni non governative, hanno potuto esprimere le loro opinioni e presentare proposte. Copie del documento di riferimento e della relazione finale della conferenza sono inviate direttamente all(cid:146)onorevole deputato e al Segretariato generale del Parlamento. Il processo di consultazione ha confermato inoltre che l(cid:146)azione volta a combattere l(cid:146)esclusione sociale Ł considerata un mezzo importante per migliorare le condizioni di accesso ai diritti fondamentali. ¨ intenzione della Commissione che questo si rifletta negli obiettivi del programma. (2000/C 219 E/238) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2776/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Finanziamento di una scuola per accompagnatori turistici (18 gennaio 2000) In Grecia non esiste nessuna scuola per accompagnatori turistici e le nozioni possedute attualmente dagli operanti nel settore sono basate sull(cid:146)esperienza e su seminari interni organizzati dai loro datori di lavoro. Pu(cid:242) la Commissione riferire: 1. se potrebbe cofinanziare la fondazione di una scuola post-secondaria per accompagnatori turistici, 2. quali seminari interni per accompagnatori turistici in Grecia sono stati finanziati dall(cid:146)Unione europea dal 1996 al 1999 e a quanto ammontano i relativi finanziamenti, 3. quante persone hanno ricevuto una formazione in tali seminari, 4. se (cid:129) dato che Ł stato denunciato che alcuni dei partecipanti ai suddetti seminari non possono esercitare successivamente la professione di accompagnatore turistico, poichŁ ci(cid:242) non Ł permesso a causa della professione che gi(cid:224) svolgono, per esempio di impiegato statale (cid:129) Ł in grado di confermare che tali persone non hanno seguito i seminari svoltisi dal 1996 al 1999? Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (15 febbraio 2000) La Commissione sta raccogliendo le informazioni necessarie per poter rispondere al quesito. Essa non mancher(cid:224) di comunicare il risultato delle sue ricerche non appena possibile. (2000/C 219 E/239) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2801/99 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Borse di studio europee Considerata la normativa attualmente in vigore in alcuni Stati membri, che impedisce agli studenti l(cid:146)accesso a borse di studio se non hanno risieduto nello Stato membro in questione per un certo lasso di tempo, non ritiene la Commissione che sarebbe opportuno avviare un regime transnazionale volto a fornire assistenza a quegli studenti che non abbiano vissuto nello Stato membro in questione per il periodo richiesto, ma che comunque, in tale periodo, abbiano risieduto nella Comunit(cid:224)?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2866/99 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) komissiolle. Vanhukset Iso-Britanniassa.

eurovoc_concepts:
England
competence of the Member States
death
dependence of elderly persons
elderly person
health care system
medical institution

text: C 225 E/214 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/244) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2866/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Guido Podest(cid:224) (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Vanhukset Iso-Britanniassa Samalla, kun ne kunnioittavat l(cid:228)heisyysperiaatetta kansanterveysalan toimissa, yhteis(cid:246)n toimielimill(cid:228) on velvoite varmistaa, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden kansalaisille takaamat palvelut ovat laadullisesti korkeatasoisia. Kysymyksen esitt(cid:228)j(cid:228) haluaa t(cid:228)t(cid:228) silm(cid:228)ll(cid:228)pit(cid:228)en kiinnitt(cid:228)(cid:228) komission huomion er(cid:228)(cid:228)n tunnetun lontoolaisl(cid:228)(cid:228)- k(cid:228)rin esitt(cid:228)miin syyt(cid:246)ksiin, joista kaikkien j(cid:228)senvaltioiden suurimmat p(cid:228)iv(cid:228)lehdet ovat kertoneet. H(cid:228)nen mukaansa tietyiss(cid:228) englantilaisissa sairaaloissa tehd(cid:228)(cid:228)n (cid:148)tahdonvastaisesti todellisia armokuolemia(cid:148). Koska esitetyt syyt(cid:246)kset ovat hyvin painavia, on mit(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)isimmin p(cid:228)(cid:228)telt(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) tilanne on eritt(cid:228)in vakava. Vanhuksia j(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n kuolemaan ja heilt(cid:228) ev(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n kaikki v(cid:228)h(cid:228)isinkin apu ja jopa ruoka, jotta sairaalavuoteita vapautuisi. (cid:129) Katsooko komissio t(cid:228)m(cid:228)n valossa, ett(cid:228) esitetyt syyt(cid:246)kset kertovat raa(cid:146)asta ihmisoikeuksien rikkomisesta ja ett(cid:228) asia kuuluu komission toimivaltaan? (cid:129) Mihin toimiin ryhtymist(cid:228) se siis pit(cid:228)(cid:228) asianmukaisena t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228)? (cid:129) Eik(cid:246) se pid(cid:228)kin v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n(cid:228) aloittaa yksityiskohtaisia tutkimuksia kaikissa j(cid:228)senvaltioissa, jotta jotka eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) ole voidaan lopulta saada selvyys niist(cid:228) todellisista olosuhteista, itsen(cid:228)isi(cid:228), el(cid:228)v(cid:228)t EU:n j(cid:228)senvaltioissa? joissa vanhukset, Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2000) J(cid:228)senvaltiot voivat j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) terveydenhuoltoj(cid:228)rjestelm(cid:228)ns(cid:228) valitsemallaan tavalla ja p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) edellytyksist(cid:228) saada n(cid:228)iss(cid:228) j(cid:228)rjestelmiss(cid:228) my(cid:246)nnett(cid:228)vi(cid:228) etuuksia. Vaikka komissio ei olekaan tarkastellut mainittuja lehdist(cid:246)ss(cid:228) julkaistuja tietoja, asiaan ei n(cid:228)yt(cid:228) liittyv(cid:228)n yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaista velvoitetta. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) asiassa olisi parempi ottaa suoraan yhteytt(cid:228) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisiin mahdollis- ten lis(cid:228)kysymysten selvitt(cid:228)miseksi. (2000/C 225 E/245) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0006/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (19. tammikuuta 2000) Aihe: Komission puheenjohtaja Prodin tunnettavuus Pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) paikkansa, ett(cid:228) kun Euroopan komission puheenjohtaja saapui Belgian kuninkaallisiin h(cid:228)ihin 4. joulukuuta 1999, Belgian ranskankielisen television (RTBF) selostaja ilmoitti, ett(cid:228) nyt saapuu Portugalin p(cid:228)(cid:228)ministeri? Koska ja mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) sen varmistamiseksi, ett(cid:228) Belgian televisio vastaisuudessa tunnistaa komission puheenjohtajan? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2000) Totta on, ett(cid:228) Romano Prodin saapuessa Belgian kuninkaallisten h(cid:228)iden kirkkoon 4. joulukuuta 1999 Belgian ranskankielisen television RTBF:n selostaja ilmoitti kirkkoon saapuvan Portugalin presidentin (eik(cid:228) p(cid:228)(cid:228)ministerin)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2795/99 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen. Tilskud til den europæiske skibsværftsindustri.

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU industrial policy
Italy
common commercial policy
control of State aid
dumping
shipbuilding
third country

text: C 280 E/132 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Oplysninger vil i łvrigt ogs(cid:229) med regelm(cid:230)ssige mellemrum blive formidlet i form af et tidsskrift, der er rettet mod fiskerikredse og andre berłrte parter. Tidsskrifterne offentliggłres p(cid:229) de elleve officielle sprog i EU og vil v(cid:230)re gratis. De vil ogs(cid:229) indeholde referencer til andre, mere dybg(cid:229)ende informationer om den f(cid:230)lles fiskeripolitik p(cid:229) Europa-serveren, som for tiden er under udvidelse. (2000/C 280 E/143) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2795/99 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Tilskud til den europ(cid:230)iske skibsv(cid:230)rftsindustri Under den seneste drłftelse p(cid:229) Europa-Parlamentets plenarmłde den 19. november 1999 i anledning af lejlighed til at głre opm(cid:230)rksom p(cid:229) den Kommissionens erkl(cid:230)ring om skibsv(cid:230)rftsindustrien fik vi dumpingpraksis p(cid:229) skibsbygningsomr(cid:229)det, der udłves af loyal lande som Korea, og som hindrer konkurrence i skibsv(cid:230)rftssektoren p(cid:229) verdensplan, samt at głre opm(cid:230)rksom p(cid:229) behovet for at opretholde tilskuddene til denne sektor i Europa, indtil verdensmarkederne stabiliseres. S(cid:229) vidt vides har Kommissionen den 16. november 1999 godkendt statstilskud til skibsv(cid:230)rftsindustrien i Italien, n(cid:230)rmere bestemt til oprettelse af to nye skibsv(cid:230)rfter, et i Oristano (Sardinien) og det andet i Belvedere Mar(cid:237)ttimo (Calabrien). Kommissionen bedes oplyse fłlgende. 1. Er denne godkendelse af offentlig europ(cid:230)isk statsstłtte led i en global strategi hos Kommissionen om fortsat at yde tilskud til denne vigtige industri, der har s(cid:229) stor social og regional betydning, i lignende tilf(cid:230)lde i andre medlemsstater? 2. Har Kommissionen efter R(cid:229)dets (industri) konklusioner den 9. november 1999 udarbejdet nogen global strategi p(cid:229) kort sigt for denne vigtige sektor, og kan den i bekr(cid:230)ftende fald oplyse om indholdet af denne strategi? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (21. februar 2000) Det błr indledningsvis siges, at det fłrste af de to tilf(cid:230)lde fra Italien, som det (cid:230)rede medlem henviser til, og som drejer sig om investeringsstłtte til det nye skibsv(cid:230)rft i Oristano, blev godkendt af Kommissionen i henhold til artikel 6 i R(cid:229)dets direktiv 90/684/E(cid:216)F af 21. december 1990 om stłtte til skibsbygnings- industrien (1), der gav mulighed for at yde investeringsstłtte til ny kapacitet, forudsat at denne nye kapacitet var k(cid:230)det sammen med en tilsvarende definitiv nedsk(cid:230)ring af andre v(cid:230)rfters kapacitet i samme medlemsstat i samme periode. I tilf(cid:230)ldet Oristano blev denne nedsk(cid:230)ring af kapacitet tilvejebragt gennem lukning af Clemna-v(cid:230)rftet. I det andet tilf(cid:230)lde fra Italien, der drejede sig om Belvedere-v(cid:230)rftet, drog Kommissionen den konklusion, at dette nye v(cid:230)rfts aktiviteter, der indeb(cid:230)rer bygning af skibe p(cid:229) under 100 brt, ikke ville udgłre skibsbygning som defineret i direktivet. R(cid:229)dets diretiv 90/684/E(cid:216)F er nu aflłst af R(cid:229)dets forordning nr. 1540/98 af 29. juni 1998 om nye regler for stłtte til skibsbygningsindustrien (2), der tr(cid:229)dte i kraft den 1. januar 1999. Under denne forordning falder kontraktbetinget driftsstłtte bort ved udgangen af (cid:229)r 2000. Imidlertid rummer forordningen ogs(cid:229) bestemmelser om en r(cid:230)kke andre former for stłtte, der kan ydes til skibsbygning indtil (cid:229)r 2003 under visse betingelser, herunder stłtte til forskning og udvikling, investeringsstłtte til investeringsstłtte til opgradering eller modernisering af best(cid:229)ende v(cid:230)rfter. I forbindelse med vedtagelsen af denne politik indtog R(cid:229)det det synspunkt, at disse former for stłtte ville v(cid:230)re mere omkostningseffektive end en fortsat ydelse af driftsstłtte, eftersom de hj(cid:230)lper F(cid:230)llesskabets skibsv(cid:230)rfter med at forbedre konkurrenceevnen. lukning og omstrukturering, stłtte til innovation og regional 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/133 I overensstemmelse med forordningens artikel 12 holder Kommissionen markedssituationen under stadigt opsyn og vil om nłdvendigt stille forslag om foranstaltninger til afhj(cid:230)lpning af situationen, hvis det konstateres, at F(cid:230)llesskabets v(cid:230)rfter p(cid:229)virkes af konkurrencebegr(cid:230)nsende praksis. Kommissionens beret- ning til det r(cid:229)dsmłde (industri), der blev afholdt den 9. november 1999, var den fłrste beretning i henhold til artikel 12. Kommissionen er af den opfattelse, at de forskellige foranstaltninger, som R(cid:229)det har vedtaget, udgłr en afbalanceret pakke af foranstaltninger med henblik p(cid:229) at lłse problemet omkring illoyal konkurrence. Disse foranstaltninger fłres nu ud i livet, og Kommissionen har inddraget Korea i en bilateral dialog med det form(cid:229)l at s(cid:230)tte en stopper for de konkurrencebegr(cid:230)nsende former for praksis. P(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt er der ingen planer om yderligere foranstaltninger. Kommissionen vil fortsat holde markedssituationen under observation og vurdere alle de oplysninger og det bevismateriale, der indsamles i medfłr af R(cid:229)dets konklusioner. Kommissionen vil, s(cid:229) snart det skłnnes nłdvendigt, forel(cid:230)gge resultaterne af dette overv(cid:229)gningsarbejde for R(cid:229)det og Parlamentet. (1) (2) EFT L 380 af 31. 12. 1990. EFT L 202 af 18. 7. 1998. (2000/C 280 E/144) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2799/99 af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen (7. januar 2000) Om: Behandlingen af Leonard Peltier Torsdag den 11. februar 1999 erkl(cid:230)rede det dav(cid:230)rende medlem af Kommissionen Brittan, at »Kommis- sionen vil gennem sin repr(cid:230)sentation i Washington nłje undersłge omst(cid:230)ndighederne omkring Peltiers sundhedstilstand og vil głre sit yderste for at stłtte Europa-Parlamentets indsats i denne sag. Vi vil fłlge sagen nłje(cid:133)« Denne erkl(cid:230)ring gik forud for vedtagelsen af en beslutning i Europa-Parlamentet om behandlingen af Leonard Peltier (1). I beslutningen opfordredes der til, at pr(cid:230)sidenten ben(cid:229)dede Peltier, at han fik adgang til juridiske passende medicinsk behandling, og at der blev gennemfłrt en yderligere undersłgelse af uregelm(cid:230)ssigheder i forbindelse med dommen over Peltier. Kommissionen bedes i den forbindelse oplyse fłlgende. Indhentede repr(cid:230)sentationen i Washington oplysninger om Leonard Peltiers sundhedstilstand, s(cid:229)ledes 1. som kommissionsmedlem Brittan lovede den p(cid:229)g(cid:230)ldende torsdag? a) Hvad fandt Kommissionen i givet fald ud af gennem repr(cid:230)sentationens efterforskning af Peltiers sundhedstilstand? b) Hvorfor indhentede repr(cid:230)sentationen i Washington i ben(cid:230)gtende fald ikke oplysninger om Peltiers sundhedstilstand i modstrid med det dav(cid:230)rende medlem af Kommissionen, Brittans, tilsagn? Er den p(cid:229) grundlag af de oplysninger, som indhentedes af repr(cid:230)sentationen i Washington, af den 2. opfattelse, at Leonard Peltier burde have v(cid:230)ret indlagt p(cid:229) et hospital? a) Har Kommissionen i givet fald anmodet de amerikanske myndigheder om at indl(cid:230)gge Peltier p(cid:229) et hospital? Hvis det ikke er tilf(cid:230)ldet, bedes dette begrundet. b) Hvilke oplysninger ligger Kommissionen i ben(cid:230)gtende fald inde med, som kan begrunde, at Leonard Peltier forbliver l(cid:230)ngere i f(cid:230)ngsel? 3. Hvordan og ved hvilke lejligheder har Kommissionen forsvaret de standpunkter, der kom til udtryk i Europa-Parlamentets beslutning af 11. februar 1999, over for den amerikanske Kongres, USA(cid:146)s pr(cid:230)sident og det amerikanske udenrigsministerium? Hvilke reaktioner kom der fra de enkelte instanser p(cid:229) a) anmodningen om en ben(cid:229)dning fra pr(cid:230)sidenten, b) en hensigtsm(cid:230)ssig medicinsk behandling og c) en yderligere undersłgelse af juridiske uregelm(cid:230)ssigheder i forbindelse med dommen over Peltier? (1) EFT C 150 af 28. 5. 1999, s. 384


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0130/00 från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen. Administrativ förvaltning inom OLAF.

eurovoc_concepts:
Denmark
European Anti-fraud Office
duties of civil servants
fraud against the EU
non-governmental organisation
renewable energy
suspension of aid

text: 26. 1. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26 E/13 (2001/C 26 E/015) SKRIFTLIG FR¯GA E-0090/00 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen (26 januari 2000) ˜mne: Mj(cid:246)lkkvoten f(cid:246)r Galicien Enligt uppgifter i galiciska medier har en talesman f(cid:246)r och h(cid:246)gt uppsatt tj(cid:228)nsteman i generaldirektoratet f(cid:246)r jordbruk och fiske, som nyligen utn(cid:228)mnts till generaldirekt(cid:246)r, meddelat att Galiciens mj(cid:246)lkkvoter inte kommer att h(cid:246)jas och att Galicien borde vara tacksamt f(cid:246)r sin begr(cid:228)nsade andel av (cid:246)kningen av den spanska kvoten med 550 000 ton f(cid:246)r (cid:229)ret och efterf(cid:246)ljande (cid:229)r. Han borde dock k(cid:228)nna till, liksom alla kommissionens h(cid:246)gt uppsatta tj(cid:228)nstem(cid:228)n, att Galicien har en helt otillr(cid:228)cklig mj(cid:246)lkkvot. Jordbruket kan inte moderniseras utan att lantbruk med kapacitet att uppn(cid:229) den genomsnittliga europeiska produktions- niv(cid:229)n sl(cid:229)s ut, n(cid:228)r de i st(cid:228)llet kunde ha bidragit till att (cid:246)ka produktionen i Galicien s(cid:229) att den blir j(cid:228)mf(cid:246)rbar med produktionen i andra regioner och l(cid:228)nder, s(cid:229)som Bretagne och Irland. Vilken strategi f(cid:246)r landsbygdsutveckling anser kommissionen att en region som Galicien kan f(cid:246)lja, n(cid:228)r det inte finns n(cid:229)gra m(cid:246)jligheter att (cid:246)ka mj(cid:246)lkproduktionen, vilket trots allt borde vara den huvudsakliga och effektivaste regionala utvecklingsstrategin, tillsammans med en diversifiering som f(cid:246)ljs parallellt? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 februari 2000) I f(cid:246)rordningen om landsbygdens utveckling ing(cid:229)r en rad anpassnings- och utvecklings(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r lands- bygdsomr(cid:229)dena. Det (cid:228)r dock inte kommissionen utan de nationella eller regionala beh(cid:246)riga myndigheterna som skall fastst(cid:228)lla utvecklingsprogrammet f(cid:246)r en region, f(cid:246)resl(cid:229) utvecklingsstrategi och vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som skall genomf(cid:246)ras p(cid:229) medell(cid:229)ng sikt, samtidigt som h(cid:228)nsyn tas till dess speciella socioekonomiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Det som (cid:229)ligger kommissionen (cid:228)r att granska om den genomf(cid:246)rda analysen och de f(cid:246)reslagna (cid:229)tg(cid:228)rderna tillfredsst(cid:228)ller regionens behov av omstrukturering och omst(cid:228)llning. Betr(cid:228)ffande mj(cid:246)lkkvoter h(cid:228)nvisas parlamentsledamoten till svaret p(cid:229) hans skriftliga fr(cid:229)ga E-91/00 (1). (1) EGT C 330 E, 21. 11. 2000. (2001/C 26 E/016) SKRIFTLIG FR¯GA P-0130/00 fr(cid:229)n Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Administrativ f(cid:246)rvaltning inom OLAF Kan kommissionen s(cid:228)kerst(cid:228)lla att tj(cid:228)nstem(cid:228)n inte uttalar sig offentligt i skuldfr(cid:229)gor, i fall d(cid:229) nationella (cid:229)klagarmyndigheter har beslutat att l(cid:228)gga ner utredningar som UCLAF/OLAF ursprungligen tagit initiativ till? Kan kommissionen s(cid:228)kerst(cid:228)lla att anslag som tilldelats till ett projekt inte kan dras tillbaka p(cid:229) grund av att kommissionen misst(cid:228)nker att det finns krav fr(cid:229)n andra projekt, fast(cid:228)n det inte har inletts n(cid:229)gra r(cid:228)ttsliga f(cid:246)rfaranden om n(cid:229)gra krav? Fr(cid:229)gorna st(cid:228)lls mot bakgrund av kommissionens handlande i ett (cid:228)rende som g(cid:228)ller Nordvestjysk Folke- center for Vedvarende Energi, d(cid:228)r en av kommissionens tj(cid:228)nstem(cid:228)n har g(cid:229)tt ut med uppgifter om att centret har gjort sig skyldigt till bedr(cid:228)geri, medan de beh(cid:246)riga myndigheterna i Danmark har konstaterat att det inte finns n(cid:229)gra bevis f(cid:246)r anklagelserna. C 26 E/14 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 26. 1. 2001 Kommissionen har dessutom stoppat utbetalningen av bidrag till en grupp bidragstagare d(cid:228)r centret ing(cid:229)r, och straffar d(cid:228)rmed f(cid:246)retag som inte har n(cid:229)gonting med (cid:228)rendet att g(cid:246)ra. Kompletterande svar fr(cid:229)n Michaele Schreyer p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 april 2000) Kommissionen har inte k(cid:228)nnedom om att en av dess tj(cid:228)nstem(cid:228)n offentligt skulle ha uttalat sig i skuldfr(cid:229)gan i det (cid:228)rende som parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till. Europeiska byr(cid:229)n f(cid:246)r bedr(cid:228)geribek(cid:228)mpning (OLAF) har emellertid uppgett f(cid:246)r kommissionen att en tj(cid:228)nsteman fr(cid:229)n byr(cid:229)n uttalat sig om det faktum att, i detta fall, en (cid:246)verklagan l(cid:228)mnats till riks(cid:229)klagaren enligt Danmarks straffprocesslag mot (cid:229)klagarens beslut att inte v(cid:228)cka (cid:229)tal. Kommissionen p(cid:229)pekar att fr(cid:229)gan om betalningar till mottagare naturligtvis bed(cid:246)ms mot bakgrund av skyddet av gemenskapens finansiella intressen. Andra betalningar till samma mottagare i samband med (cid:228)renden som inneh(cid:229)ller oegentligheter kan vid behov upph(cid:246)ra, eller ge upphov till beslut om uppb(cid:246)rd genom avr(cid:228)kning enligt kommissionens f(cid:246)rordning (Euratom, EKSG, EG) nr 3418/93 av den 9 december 1993 om n(cid:228)rmare best(cid:228)mmelser f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av vissa best(cid:228)mmelser i budgetf(cid:246)rordningen av den 21 december 1977 (1) och de interna f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r uppb(cid:246)rd av fordringar enligt EG-f(cid:246)rdraget och EKSG-f(cid:246)rdraget. Hittills har inga slutliga beslut fattats i det (cid:228)rende som parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till. (1) Kommissionens f(cid:246)rordning (Euratom, EKSG, EG) nr 3418/93 av den 9 december 1993 om n(cid:228)rmare best(cid:228)mmelser f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av vissa best(cid:228)mmelser i budgetf(cid:246)rordningen av den 21 december 1977, EGT L 315, 16. 12. 1993. (2001/C 26 E/017) SKRIFTLIG FR¯GA E-0176/00 fr(cid:229)n Antonio Tajani (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Parkeringsf(cid:246)rbud och inreseavgift i Roms kommun (31 januari 2000) Roms kommun har med anledning av jubel(cid:229)ret beslutat att utf(cid:228)rda parkeringsf(cid:246)rbud f(cid:246)r turistbussar i hela innerstaden och att bel(cid:228)gga dessa bussar med en inreseavgift. Detta beslut kommer att p(cid:229)verka turist- och transportf(cid:246)retagen mycket negativt. Anser kommissionen inte att ett s(cid:229)dant beslut skadar de icke-italienska europeiska turistf(cid:246)retag som har anordnat resor till Rom innan kommunen fattade sitt beslut? Hur t(cid:228)nker kommissionen bem(cid:246)ta protesterna fr(cid:229)n den tyska transportorganisationen BDO? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (29 mars 2000) Fr(cid:229)gan om avst(cid:228)ngningen av Roms innerstad har varit f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r flera fr(cid:229)gor fr(cid:229)n olika organisationer. Kommissionen har svarat tyska transportf(cid:246)rbundet (BDO) med en skrivelse av den 18 januari 2000, och


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2837/99 från Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen. Områden för forskning om klimatförändringar som inte längre ingår i program.

eurovoc_concepts:
EU research policy
climate change

text: C 280 E/144 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/158) SKRIFTLIG FR¯GA E-2834/99 fr(cid:229)n Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Ungef(cid:228)rliga belopp f(cid:246)r finansiering av forskning som har direkt anknytning till klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar Ungef(cid:228)r hur stora belopp anv(cid:228)nds f(cid:246)r finansiering av forskning som har direkt anknytning till klimatf(cid:246)r- (cid:228)ndringar under det f(cid:246)rsta, andra, tredje, fj(cid:228)rde respektive femte ramprogrammet f(cid:246)r forskning och teknisk utveckling? Svar fr(cid:229)n Philippe Busquin p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 februari 2000) De ungef(cid:228)rliga budgetanslagen f(cid:246)r klimatforskning var 17 miljoner ecu i f(cid:246)rsta ramprogrammet, 40 miljo- ner ecu i andra ramprogrammet, 90 miljoner ecu i tredje ramprogrammet, 150 miljoner ecu i fj(cid:228)rde ramprogrammet och 240 miljoner euro i femte ramprogrammet. (2000/C 280 E/159) SKRIFTLIG FR¯GA E-2836/99 fr(cid:229)n Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Framtiden f(cid:246)r forskning om klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar (18 januari 2000) N(cid:228)r f(cid:246)rv(cid:228)ntar sig kommissionen att man inte l(cid:228)ngre beh(cid:246)ver n(cid:229)gon forskning om klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar eller att man kan b(cid:246)rja begr(cid:228)nsa denna forskning till n(cid:229)gra f(cid:229) omr(cid:229)den? Vilka grunder bygger kommissionen sin bed(cid:246)mning p(cid:229)? (2000/C 280 E/160) SKRIFTLIG FR¯GA E-2837/99 fr(cid:229)n Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Omr(cid:229)den f(cid:246)r forskning om klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar som inte l(cid:228)ngre ing(cid:229)r i program Finns det omr(cid:229)den f(cid:246)r forskning om klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar som tidigare har funnits med i program, men som inte l(cid:228)ngre finns med? Vilka (cid:228)r i s(cid:229) fall dessa? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-2836/99 och E-2837/99 ingivet av Philippe Busquin f(cid:246)r kommissionen (10 februari 2000) Forskning om klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar m(cid:229)ste vara l(cid:229)ngsiktig, eftersom den inbegriper dels grundl(cid:228)ggande f(cid:246)rst(cid:229)else f(cid:246)r det komplicerade jordsystemet och f(cid:246)r dess utveckling och f(cid:246)r(cid:228)ndring, dels f(cid:246)ruts(cid:228)gelser, detektering och (cid:246)vervakning eller dokumentation av f(cid:246)r(cid:228)ndringar. Eftersom jordsystemet (cid:228)r icke-linj(cid:228)rt och eftersom fr(cid:229)gan (cid:228)r av stor politisk betydelse (cid:228)r det (cid:246)nskv(cid:228)rt att forts(cid:228)tta med gemenskapsst(cid:246)det p(cid:229) obest(cid:228)md tid. Prioriteringar m(cid:229)ste dock fastst(cid:228)llas, vilket man ocks(cid:229) gjorde i den senaste inbjudan att l(cid:228)mna in f(cid:246)rslag


title: WRITTEN QUESTION E-2804/99 by Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) to the Commission. Concerns felt by the avocado sector as a result of the EU-Mexico agreement.

eurovoc_concepts:
Mexico
competition
customs duties
free-trade agreement
fruit-growing
import (EU)
tariff quota
tariff reduction
trade agreement (EU)
tropical fruit

text: C 330 E/52 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 deteriorated seriously during the investigation period. Indeed, it was found that profitability, sales volume, sales prices, production, etc, during the second half of the investigation period developed so negatively that it had to be qualified as material injury. In addition, it was found that this bad situation persisted in 1999. information also provided concrete explanations as to why there has been a time-lag The additional between the surge in dumped and subsidised imports and the beginning of the deterioration of the economic situation of the Community industry during the IP. The Commission concluded that no other factors other than dumped and subsidised imports were the cause of the injury. The evaluation of all the interests involved on the Community market, the so called Community interest test, showed that no compelling reasons existed against the imposition of measures. On this basis the Commission decided to impose definitive anti-dumping and countervailing measures in the framework of the above proceedings (1). (1) Commission Decision No 283/2000/ECSC of 4 February 2000 (Anti-Dumping) Commission Decision No 284/ 2000/ECSC of 4 February 2000 (Anti-subsidies) (OJ L 31, 5. 2. 2000). (2000/C 330 E/056) WRITTEN QUESTION E-2804/99 by Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Concerns felt by the avocado sector as a result of the EU-Mexico agreement Farmers in the province of Malaga (Spain), one of the main centres for avocado production in the Community, have expressed their concern at the possible consequences of the recent signing of the trade agreement between the EU and Mexico. At present the EU import duty on Mexican avocados is 4 % from January to May, 7,5 % from June to November and 5 % in December. Under the free trade agreement these duties will disappear, causing serious damage to the EU avocado sector. How will the Commission protect the interests of Spanish avocado producers in the face of Mexican imports of this product, given the serious consequences they will suffer as a result of the liberalisation brought about by the entry into force of the EU-Mexico free trade agreement? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (6 March 2000) Under the Free Trade Agreement with Mexico, avocados from that country will indeed benefit from a gradual, linear reduction in ad valorem customs duties on imports into the Community from July 2000 and from the complete abolition of such duties from 2008. This reduction will be applied to basic duties of between 2,7 % and 5,1 % (depending on the months involved). In addition, a 20 000 tonne duty-free quota will apply to Mexican imports during the period from 1 June until 30 September, which is outside the traditional Community production period (October to May). Community production will, therefore, have a substantial period of time to adapt to the dismantling of duties on Community imports of Mexican avocados. Furthermore, since the ad valorem duties currently in force are already low (between 4 % and 5,6 %, depending on the months involved), it seems unlikely that the entry into force of the Free Trade Agreement with Mexico could have a detrimental effect on Community avocado production, which is characterised by a very high degree of competitiveness. 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/53 Adverse effects on Community production are all the less likely in view of the fact that, first, Mexican production is handicapped by rather irregular yields and, second, relatively high demand on the domestic market affects the price and, therefore, the competitiveness of Mexican avocados. Moreover, the progres- sive lifting, since 1997, of plant-health restrictions on imports of Mexican avocados to the United States should gradually result in Mexican avocado exports being redirected to that market. If necessary, however, the Commission may consider implementing the safeguard measures enshrined in the Free Trade Agreement with Mexico in accordance with the conditions laid down in Article 15 of the Agreement. (2000/C 330 E/057) WRITTEN QUESTION E-2807/99 by Jean-Claude Fruteau (PSE) to the Commission (18 January 2000) Subject: COM in bananas On 10 November 1999 the Commission presented a proposal aimed at reforming the common organisa- tion of the market in bananas with a view to complying with WTO rules. The scheme envisaged is organised in two stages, with the tariff quota being retained in the first and an exclusively tariff-based system being automatically introduced as of 1 January 2006. This scheme makes unacceptable concessions to producers in the Latin American countries, while failing the interests of Community producers and undertakings made by the to take genuine account of Community vis-(cid:224)-vis its African, Caribbean and Pacific partners. Furthermore, the Council appears to be very divided on the Commission proposal: France, Spain and Portugal do not regard the tariff approach as a viable basis for negotiation. Tens of thousands of jobs are threatened by it (including 30 000 in the French overseas departments and 35 000 in the Canaries!). How does the Commission intend to ensure that the interests of Community and ACP-country producers are protected? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (11 February 2000) The proposal for amendment of Council Regulation (EEC) No 404/93 of 13 February 1993 on common organisation of the market in bananas (1) was adopted by the Commission on 10 November 1999 (2). The reasoning behind the proposal is set out at length in the accompanying explanatory memorandum. In the Commission(cid:146)s opinion it maintains a balance between the Community(cid:146)s various obligations. A substantial tariff preference for the African, Caribbean and Pacific (ACP) countries should enable them to maintain their traditional export levels. The memorandum also states that additional measures can if necessary be envisaged for the weakest and most banana-dependent ACP countries in particular