title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2815/99 från Jan Wiersma (PSE) till kommissionen. Problemet med romerna.

eurovoc_concepts:
European social policy
Roma
accession to the European Union
ethnic discrimination

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/137 T(cid:228)nker kommissionen f(cid:246)resl(cid:229) en helt ny strategi som g(cid:246)r man ist(cid:228)llet f(cid:246)r att transportera levande 4. boskapsdjur l(cid:229)nga str(cid:228)ckor, b(cid:246)rjar handla med k(cid:246)tt och djurkroppar? I detta sammanhang kan man konstatera att protokollet fastst(cid:228)ller att djur (cid:228)r f(cid:246)rnimmande varelser och inga varor. D(cid:228)rmed st(cid:229)r det klart att djur inte l(cid:228)ngre b(cid:246)r omfattas av gemenskapens best(cid:228)mmelser om fri handel med varor. (1) EGT L 340, 11. 12. 1991, s. 33. Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (23 februari 2000) Det st(cid:228)mmer att djur erk(cid:228)nns som f(cid:246)rnimmande varelser i det aktuella protokollet och sedan det antogs har kommissionen tagit allt st(cid:246)rre h(cid:228)nsyn till den h(cid:228)r aspekten n(cid:228)r man drar upp riktlinjerna f(cid:246)r sin politik. Under 2000 r(cid:228)knar kommissionen med att l(cid:228)gga fram viktiga f(cid:246)rslag f(cid:246)r att fr(cid:228)mja djurens v(cid:228)lbefinnande n(cid:228)r det g(cid:228)ller svinuppf(cid:246)dning och djurtransporter. Kommissionen kommer bl. a. att l(cid:228)gga fram ett f(cid:246)rslag om skydd av svin i samband med uppf(cid:246)dning, vilket inneb(cid:228)r en (cid:228)ndring av r(cid:229)dets direktiv 91/630/EEG av den 19 november 1991 om fastst(cid:228)llande av l(cid:228)gsta djurskyddskrav vid svinh(cid:229)llning. Kommissionens utkast kan komma att bl. a. inneh(cid:229)lla krav p(cid:229) att suggor skall uppf(cid:246)das i grupp samt att de skall f(cid:229) s(cid:228)rskilt avgr(cid:228)nsade utrymmen s(cid:229) att de kan f(cid:246)lja sitt naturliga beteende. F(cid:246)r blivande f(cid:246)retag kan kommissionen f(cid:246)resl(cid:229) att dessa nya (cid:229)tg(cid:228)rder skall till(cid:228)mpas omedelbart. Experter kommer att (cid:246)verv(cid:228)ga hur snabbt de h(cid:228)r best(cid:228)mmelserna skall inf(cid:246)ras f(cid:246)r befintliga f(cid:246)retag och d(cid:229) bl. a. ta h(cid:228)nsyn till de socioekonomiska konsekvenserna. Gemenskapslagstiftningen om skyddet av djur under transport bygger p(cid:229) resultat fr(cid:229)n vetenskaplig forsk- ning och praktiska erfarenheter, som b(cid:229)da visar att djurtransporter kan genomf(cid:246)ras under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att man f(cid:246)ljer vissa djurskyddsbest(cid:228)mmelser. De krav som st(cid:228)lls i r(cid:229)dets direktiv 91/628/EEG, (cid:228)ndrat genom direktiv 95/29/EEG av den 29 juni 1995 om skydd av djur vid transport (1), beh(cid:246)ver emellertid ses (cid:246)ver med h(cid:228)nsyn till senare information. St(cid:228)ndiga veterin(cid:228)rkommittØn tillsatte nyligen en arbetsgrupp f(cid:246)r att unders(cid:246)ka vissa problem i samband med till(cid:228)mpningen av detta direktiv. Beroende p(cid:229) slutsatserna fr(cid:229)n denna arbetsgrupp utesluter kommissionen inte att det under 2000 kan komma att utarbetas ett f(cid:246)rslag om (cid:228)ndring av den nuvarande gemenskapslagstiftningen. Kommissionen h(cid:229)ller dessutom p(cid:229) att utarbeta ett f(cid:246)rslag p(cid:229) grundval av yttrandet fr(cid:229)n Vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r djurs h(cid:228)lsa och v(cid:228)lbefinnande, d(cid:228)r man fastst(cid:228)ller normer f(cid:246)r mekanisk ventilation i djurtransportfordon. Detta f(cid:246)rslag ber(cid:228)knas vara klart under det f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 2000. (1) EGT L 148, 30. 6. 1995. (2000/C 280 E/149) SKRIFTLIG FR¯GA E-2815/99 fr(cid:229)n Jan Wiersma (PSE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Problemet med romerna 1. I samband med utvidgningen har kommissionen med r(cid:228)tta prioriterat fr(cid:229)gan om att romerna skall behandlas b(cid:228)ttre i ett antal kandidatl(cid:228)nder f(cid:246)r anslutning. Kan kommissionen n(cid:228)rmare ange vilka problem som d(cid:228)rvid m(cid:229)ste angripas? C 280 E/138 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 Har kommissionen n(cid:229)gon (cid:246)versikt (cid:246)ver vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits i dessa l(cid:228)nder f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra 2. situationen f(cid:246)r denna minoritet? P(cid:229) vilket s(cid:228)tt har EU d(cid:228)rvid medverkat? 3. I den fr(cid:229)ga jag st(cid:228)llde ovan avser jag inte bara b(cid:228)ttre lagstiftning inom omr(cid:229)det i fr(cid:229)ga utan ocks(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r en helhetssyn p(cid:229) problematiken: undervisning, information, upplysning som syftar till (cid:246)kat medvetande om situationen etc. Har kommissionen k(cid:228)nnedom om vad som gjorts i detta h(cid:228)nseende? F(cid:246)rekommer det n(cid:229)got informationsutbyte mellan de ber(cid:246)rda l(cid:228)nderna? Har de n(cid:229)gra samarbets- 4. projekt? Anlitas det d(cid:228)rvid expertis p(cid:229) omr(cid:229)det fr(cid:229)n EU:s medlemsstater? Finns det n(cid:229)gon (cid:246)versikt av problematiken kring romer som uppeh(cid:229)ller sig i EU:s nuvarande 5. medlemsstater? Har kommissionen uppst(cid:228)llt n(cid:229)gra exakta m(cid:229)l som kandidatl(cid:228)nderna f(cid:246)r anslutning m(cid:229)ste str(cid:228)va 6. efter? ˜r kommissionen beredd att ocks(cid:229) sj(cid:228)lv investera i projekt som avser att 7. situation? f(cid:246)rb(cid:228)ttra romernas 8. 9. Samarbetar kommissionen med Europar(cid:229)det? Spelar romerna en roll inom f(cid:246)rbindelserna med Ukraina och Moldova? Svar fr(cid:229)n G(cid:252)nter Verheugen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (7 februari 2000) 1. Av de kandidatl(cid:228)nder som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)r anslutningsf(cid:246)rhandlingar med gemenskapen har Tjeckien, Bulgarien, Ungern, Polen, Rum(cid:228)nien, Slovakien och Slovenien romska minoriteter. De st(cid:246)rsta problem som den romska befolkningen st(cid:229)r inf(cid:246)r (cid:228)r diskriminerande behandling, d(cid:229)liga bostadsf(cid:246)rh(cid:229)llan- den, bristande h(cid:228)lsostandard, h(cid:246)g arbetsl(cid:246)shet, l(cid:229)g utbildningsniv(cid:229) och segrering av de romska barnen i skolorna. I kommissionens sammanfattning till rapporten om kandidatl(cid:228)ndernas framsteg p(cid:229) v(cid:228)gen mot 2. och 3. anslutning fr(cid:229)n oktober 1999 (1) anges f(cid:246)ljande: (cid:148)I vissa kandidatl(cid:228)nder har det skett en uppmuntrande utveckling, med s(cid:228)rskilda program avsedda att f(cid:246)rb(cid:228)ttra romernas levnadsf(cid:246)rh(cid:229)llanden. Det kr(cid:228)vs dock (cid:228)nnu en samlad anstr(cid:228)ngning f(cid:246)r att se till att dessa program verkligen genomf(cid:246)rs(cid:148). Kommissionen f(cid:246)ljer uppm(cid:228)rksamt de initiativ som tas av kandidatl(cid:228)nderna i syfte att f(cid:246)rb(cid:228)ttra romernas situation och granskar i sina (cid:229)terkommande rapporter de konkreta framsteg som gjors av vart och ett av kandidatl(cid:228)nderna. 4. Kandidatl(cid:228)nderna och medlemsstaterna deltar i och utbyter sakkunskap i samband med de m(cid:246)ten som h(cid:229)lls i Europar(cid:229)dets expertgrupp om romerna och i andra internationella fora som (cid:228)gnar sig (cid:229)t denna fr(cid:229)ga. Kommissionen k(cid:228)nner inte till att det skulle finnas n(cid:229)gra samarbetsprojekt om romerna kandidat- l(cid:228)nderna emellan. 5. De romska minoriteternas situation i medlemsstaterna (cid:246)vervakas av Europar(cid:229)det. 6. I K(cid:246)penhamnskriterierna anges f(cid:246)ljande: (cid:148)ett medlemskap f(cid:246)ruts(cid:228)tter att kandidatlandet har uppn(cid:229)tt en institutionell stabilitet som garanterar [bland annat] m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter och respekt f(cid:246)r och skydd av minoriteter [(cid:133)](cid:148). Romernas situation beaktas d(cid:228)rf(cid:246)r vid bed(cid:246)mningen av ans(cid:246)karl(cid:228)ndernas f(cid:246)rm(cid:229)ga till medlemskap i unionen. I partnerskapen f(cid:246)r anslutning betr(cid:228)ffande Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Rum(cid:228)nien och Slovakien, som antogs av r(cid:229)det i december 1999 (2), anges att konkreta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r den fortsatta integreringen av romerna (cid:228)r en prioritering p(cid:229) kort sikt. 7. Phare-programmet (cid:228)r det viktigaste medlet n(cid:228)r det g(cid:228)ller gemenskapens st(cid:246)d till den romska befolkningen i kandidatl(cid:228)nderna. 1998 togs cirka 3 miljoner euro i anspr(cid:229)k fr(cid:229)n Phare-programmet f(cid:246)r projekt till st(cid:246)d f(cid:246)r den romska befolkningen i de fem mest ber(cid:246)rda l(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa. ¯r 1999 var beloppet 10 miljoner euro. Dessutom l(cid:228)mnas st(cid:246)d till romerna i kandidatl(cid:228)nderna genom det europeiska initiativet f(cid:246)r demokrati och m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter, som ocks(cid:229) f(cid:246)rvaltas av kommissionen, framf(cid:246)r allt genom projekt som l(cid:228)ggs fram av icke-statliga organisationer. Inom ramen f(cid:246)r Sokrates- och Ungdom f(cid:246)r Europa-programmen ges ocks(cid:229) st(cid:246)d till projekt f(cid:246)r romerna. Broschyren (cid:148)EU-st(cid:246)d till romska 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/139 grupper i Central- och (cid:214)steuropa(cid:148) skickas direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat. Ytterligare uppgifter (cid:229)terfinns p(cid:229) webbsidan: http://europa. eu. int/comm/dgs/enlarge- ment/index. htm. Kommissionen deltar i de m(cid:246)ten som h(cid:229)lls tv(cid:229) g(cid:229)nger om (cid:229)ret i Europar(cid:229)dets expertgrupp om 8. romerna. 1999 undertecknades ett avtal med Europar(cid:229)det vars syfte (cid:228)r att fr(cid:228)mja ett n(cid:228)ra samarbete mellan det europeiska centrumet f(cid:246)r (cid:246)vervakning av rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet och Europar(cid:229)dets kommission mot rasism och intolerans (ECRI). I samband d(cid:228)rmed har gemensamma program betr(cid:228)ffande romernas situationen i Europa f(cid:246)reslagits. Den romska minoritetens situation behandlas i kontakterna med Ukraina och Moldova och kommis- 9. sionen har st(cid:246)tt program som syftar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra romernas situation i dessa l(cid:228)nder. (1) (2) KOM(1999) 500 slutlig. KOM(1999) 531 slutlig, KOM(1999) 530 slutlig, KOM(1999) 525 slutlig, KOM(1999) 521 slutlig. (2000/C 280 E/150) SKRIFTLIG FR¯GA E-2824/99 fr(cid:229)n Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Transport av stora m(cid:228)ngder farligt avfall fr(cid:229)n Ungern till EU-l(cid:228)nder Under de n(cid:228)rmaste dagarna kommer (cid:246)ver 14 000 ton avfall och jordrester som inneh(cid:229)ller PCB att transporteras fr(cid:229)n Gare i Ungern till EU-l(cid:228)nder f(cid:246)r f(cid:246)rbr(cid:228)nning, trots att Ungern har tillr(cid:228)cklig kapacitet f(cid:246)r f(cid:246)rbr(cid:228)nning och slutlagring av avfallet. Vet kommissionen om och i vilken omfattning f(cid:246)rordning (EEG) nr 259/93 (1) om (cid:246)vervakning och 1. kontroll av avfallstransporter inom, till och fr(cid:229)n EG redan har inf(cid:246)rlivats i den nationella lagstiftningen och genomf(cid:246)rts i kandidatl(cid:228)nderna, t. ex. Ungern, Slovakien och Tjeckien (det sistn(cid:228)mnda som transitland)? Vet kommissionen om transportvillkoren i 2. f(cid:246)rordning (EEG) nr 259/93 verkligen efterlevs av transportf(cid:246)retag och de myndigheter som skall godk(cid:228)nna s(cid:229)dana farliga avfallstransporter, n(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)rebyggande milj(cid:246)skydd, allm(cid:228)n ordning och s(cid:228)kerhet samt skydd av h(cid:228)lsan? 3. Har kommissionen uppfyllt sin kontrolluppgift och i s(cid:229) fall med vilka resultat? Anser kommissionen att principen om n(cid:228)rhet har prioriterats d(cid:229) man fattat beslut om f(cid:246)rbr(cid:228)nnings- 4. ort i samband med transporten av ytterst farligt avfall fr(cid:229)n Gare till mer avl(cid:228)gsna EU-l(cid:228)nder? (cid:129) Om svaret (cid:228)r ja (cid:129) hur motiverar kommissionen detta? (cid:129) Om svaret (cid:228)r nej (cid:129) vad (cid:228)mnar kommissionen g(cid:246)ra f(cid:246)r att skydda befolkningen och milj(cid:246)n mot dessa faror? (1) EGT L 30, 6. 2. 1993, s. 1. Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 februari 2000) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 259/93 av den 1 februari 1993 om (cid:246)vervakning och kontroll av avfallstrans- porter inom, till och fr(cid:229)n Europeiska gemenskapen g(cid:228)ller som s(cid:229)dan inte i tredje land. Oberoende av den


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2864/99 di María Sornosa Martínez (PSE) alla Commissione. Violazione della direttiva televisione senza frontiere in Spagna.

eurovoc_concepts:
Spain
advertising
audiovisual communications policy
audiovisual programme
broadcasting
consumer movement
infringement procedure (EU)
national implementing measure
television

formats: html pdf print

text: 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/213 dell(cid:146)industria marittima e alle autorit(cid:224) pubbliche di ottenere, in tempo reale, un quadro preciso della qualit(cid:224) delle navi (si tratta della base Equasis, il cui sviluppo Ł attualmente frutto della stretta collaborazione tra la Commissione e le autorit(cid:224) marittime francesi). (2000/C 225 E/243) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2864/99 di Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Violazione della direttiva «televisione senza frontiere» in Spagna L(cid:146)organizzazione spagnola dei consumatori OCU ha recentemente denunciato che nell(cid:146)attuale campagna pubblicitaria di Natale la maggior parte delle televisioni spagnole sta trasmettendo una media di 1000 spot al giorno nella fascia oraria destinata all(cid:146)infanzia e che inoltre il 5 % di questi spazi pubblicitari non rispetta la normativa vigente. La revisione della direttiva «televisione senza frontiere», il cui termine di trasposizione per gli Stati membri scadeva il 30 dicembre 1998, prevede fra le altre cose: (cid:129) che la pubblicit(cid:224) televisiva e la televendita devono essere chiaramente riconoscibili e distinte dal resto della programmazione, (cid:129) che sono vietate le tecniche subliminali e la televendita clandestina, (cid:129) che la pubblicit(cid:224) non pu(cid:242) essere inserita all(cid:146)interno di notiziari, programmi sportivi, documentari e programmi se non esistono intervalli naturali degli stessi, (cid:129) che il tempo di trasmissione degli spot non deve superare il 20 % di una determinata ora d(cid:146)orologio di trasmissione, (cid:129) che la pubblicit(cid:224) non pu(cid:242) basarsi su contenuti discriminatori per motivi di sesso, razza, ecc. Nell(cid:146)attuale panorama televisivo spagnolo, nessuna delle regole summenzionate viene presumibilmente rispettata, come dimostrano i dati resi noti dall(cid:146)OCU e come ci si pu(cid:242) rendere conto semplicemente seguendo il palinsesto di programmazione di qualunque canale spagnolo. fronte all(cid:146)evidenza di questi Di consumatori spagnoli? fatti: Ł a conoscenza la Commissione della pubblica denuncia dei ¨ in possesso di dati che le consentano di stabilire se in Spagna le televisioni stanno rispettando le norme della direttiva comunitaria? Non ritiene che in attesa della data del 31 dicembre 2000, entro la quale secondo la direttiva deve essere presentata una relazione sull(cid:146)applicazione della stessa negli Stati membri, sarebbe opportuno accelerare le indagini sullo stato di applicazione della legislazione in questione? Sarebbe disposta ad intervenire presso le autorit(cid:224) spagnole per sollecitarle all(cid:146)osservanza della legislazione comunitaria in materia di radiodiffusione? Risposta della sig. ra Reding a nome della Commissione (22 febbraio 2000) La Commissione ha ricevuto varie denunce relative a una presunta mancata osservanza, in alcuni Stati membri, delle regole applicabili in materia di pubblicit(cid:224). La Commissione sta procurandosi gli elementi necessari per valutare in quale misura i fatti in questione possano costituire infrazioni da parte degli Stati membri interessati, in vista di adottare tutti i provvedimenti correttivi del caso. i problemi riguardano in particolare le prassi seguite da alcuni centri radioemittenti. Una In Spagna, procedura d(cid:146)infrazione per inosservanza dell(cid:146)art. 226 (ex art. 169) del trattato CE Ł in corso per quanto riguarda la mancata osservanza, in Spagna, delle regole in materia di pubblicit(cid:224) di cui alla direttiva «Televisione senza frontiere» (89/552/CEE del Consiglio, del 3 ottobre 1989, mirante al coordinamento di alcune disposizioni legislative, regolamentari e amministrative degli Stati membri relative all(cid:146)esercizio di attivita(cid:146) di radiodiffusione televisiva (1), modificata dalla direttiva 97/36/CE del Parlamento e del Consiglio del 30 giugno 1997 (2)). (1) GU L 298 del 17. 10. 1989. (2) GU L 202 del 30. 7. 1997


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2743/99 af Emilia Müller (PPE-DE) til Kommissionen. Særlige støttemidler til Frankrig.

eurovoc_concepts:
Aquitaine
Corsica
EU aid
EU financing arrangements
France
Languedoc-Roussillon
Midi-Pyrenées
Provence-Alpes-Côte d'Azur
Rhône-Alpes
Spain
accession to the European Union
frontier region

text: C 374 E/12 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/014) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2743/99 af Emilia M(cid:252)ller (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: S(cid:230)rlige stłttemidler til Frankrig I forbindelse med Spaniens og Portugals tiltr(cid:230)delse fik Frankrig i medfłr af R(cid:229)dets forordning af 7. oktober 1980 (E(cid:216)F nr. 2615/80) (1) tildelt s(cid:230)rlige stłttemidler til regionaludvikling for omr(cid:229)det ved gr(cid:230)nsen til Spanien. Hvor omfattende var stłtten, og for hvilket tidsrum og for hvilke omr(cid:229)der blev den ydet? (1) EFT L 271 af 15. 10. 1980, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (3. februar 2000) Ifłlge R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2615/80 af 7. oktober 1980 om gennemfłrelse af en s(cid:230)rlig f(cid:230)lles- skabsaktion, der skal bidrage til udviklingen i visse franske og italienske regioner i forbindelse med udvidelsen af F(cid:230)llesskabet, (1) skulle hver af de p(cid:229)g(cid:230)ldende lande forel(cid:230)gge Kommissionen et s(cid:230)rligt program. Med henblik p(cid:229) iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af denne f(cid:230)llesskabsaktion vedtog R(cid:229)det forordning (E(cid:216)F) nr. 2088/85 af 23. juli 1985 om de integrerede Middelhavsprogrammer (2). Denne forordning indeholder bl. a. bestemmelserne om programmeringsperioden, den finansielle stłtte fra F(cid:230)llesskabet og det geografiske anvendelsesomr(cid:229)de for de integrerede middelhavsprogrammer. For perioden 1986-1992 er den finansielle stłtte fra F(cid:230)llesskabet til gennemfłrelsen af de n(cid:230)vnte middelhavsprogrammer fastsat til et samlet belłb p(cid:229) 4 100 mio. EUR, heraf 844 mio. EUR til Frankrig. Middelhavsprogrammernes geografiske anvendelsesomr(cid:229)de omfatter for Frankrigs vedkommende regio- nerne Languedoc-Roussillon, Korsika, Provence-Alpes-C(cid:244)te-d(cid:146)Azur, Aquitaine og Midi-PyrØnØes og departe- menterne Dr(cid:244)me og ArdŁche, bortset fra de store byomr(cid:229)der Marseille, Bordeaux og Toulouse og kystomr(cid:229)det med sammenh(cid:230)ngende bym(cid:230)ssig bebyggelse og lłbende turistaktiviteter. (1) EFT L 271 af 15. 10. 1980, s. 1. (2) EFT L 197 af 27. 7. 1985, s. 1. (2000/C 374 E/015) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2762/99 af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Den Russiske Fłderations ultimatum til Groznij Den Russiske Fłderations milit(cid:230)re og politiske myndigheders brutale ultimatum til de 50. 000 indbyggere og til modstandsgrupperne i Groznij er blevet modtaget med afsky verden over, mens formandskabet for Den Europ(cid:230)iske Union, den hłjtst(cid:229)ende repr(cid:230)sentant for den f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerhedspolitik og Kommissionen kun har givet udtryk for misbilligelse og bekymring, fremsat advarsler og udtalt, at man vil undersłge, om der eventuelt skal tr(cid:230)ffes modforanstaltninger. De (cid:230)ndringer i ultimatummet, som de russiske myndigheder gav meddelelse om den 7. december, (cid:230)ndrer ikke noget ved truslen om at tilintetgłre i titusindvis af civile, hvis evakuering under bombardementerne er en komplet umulighed. Mener R(cid:229)det ikke, at det i stedet for ord błr skride til handling og midlertidigt, men straks, suspendere partnerskabs- og samarbejdsaftalerne med Moskva samt enhver form for direkte og indirekte bistand til Den Russiske Fłderation?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2723/99 van Rosa Miguélez Ramos (PSE) aan de Commissie. Herstel van de visgronden.

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
fishery resources

text: 3. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 280 E/113 Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (22 februari 2000) De Spaanse wolvenpopulatie ten noorden van de Duero is in bijlage V van Richtlijn 92/43/EEG van de Raad van 21 mei 1992 inzake de instandhouding van de natuurlijke habitats en de wilde flora en fauna opgenomen als soort waarvoor het onttrekken aan de natuur en de exploitatie aan beheersmaatregelen kunnen worden onderworpen. De Spaanse autoriteiten hebben voor deze populaties ten noorden van de Duero uitzonderlijke beheers- maatregelen genomen, zoals de mogelijke jacht in bepaalde omstandigheden. Deze maatregelen zijn genomen om te veel schade aan de veestapel te vermijden. Artikel 14 van Richtlijn 92/43/EEG lijkt te zijn nageleefd. Volgens de informatie waarover de Commissie beschikt, neemt de Spaanse wolvenpopulatie ten noorden van de Duero toe. Spanje is de lidstaat met de grootste wolvenpopulatie. In verband met deze populaties zijn actieplannen voor het geven van schadevergoedingen, radio-opsporingsstudies en studies van het effect op de infrastruc- tuur aan de gang. Bovendien worden in gebieden van Castilla y Le(cid:243)n, zoals de Sierra de la Culebra, specifiek op de instandhouding van de wolf afgestemde landbouw- en milieumaatregelen ten uitvoer gelegd. (2000/C 280 E/119) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2723/99 van Rosa MiguØlez Ramos (PSE) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Herstel van de visgronden De Europese Gemeenschap streeft, via een evenwichtig beheer van de visbestanden, naar instandhouding van bepaalde vissoorten op de visgronden. Desalniettemin, en ondanks dat, wordt op bepaalde traditionele communautaire visgronden een afname van de visbestanden geconstateerd. Zou de Commissie wetenschappelijk kunnen laten onderzoeken of deze traditionele visgronden weer kunnen worden hersteld? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (4 februari 2000) De belangrijkste mogelijkheden voor het herstel van vispopulaties zijn de bestanden kunstmatig aan te vullen door het uitzetten van vis of instandhoudingsmaatregelen zodat voldoende volwassen vissen kunnen paaien. Uitzetten van vis in open zee is over het algemeen ondoeltreffend gebleken; in enkele gevallen, zoals voor Baltische zalm, is er daardoor een risico ontstaan dat wilde populaties uitsterven. Studies over het herstel van vispopulaties door middel van instandhoudingsmaatregelen zijn in de visserij- wetenschap gewoon en worden meestal uitgevoerd op verzoek van de Commissie. Deze studies omvatten onderzoek door de Internationale Raad voor het onderzoek van de zee (ICES) en werkgroepen, studie- groepen, comitØs en andere organen daarvan, werkzaamheden door het Wetenschappelijk, Technisch en Economisch ComitØ voor de Visserij (WTECV) en organen daarvan, onderzoek ter ondersteuning van het gemeenschappelijk visserijbeleid in het kader van begrotingslijn B2-1810, en studies naar aanleiding van ad-hocverzoeken op basis van een specifieke behoefte aan wetenschappelijke gegevens. De resultaten van al deze studies zijn beschikbaar voor de leden van het Parlement en worden op verzoek toegezonden


title: PERGUNTA ESCRITA E-2735/99 apresentada por Carlo Fatuzzo (PPE-DE) à Comissão. Entrada livre nos museus para cidadãos comunitários da segunda idade.

eurovoc_concepts:
cultural policy
culture
museum
tourism

text: C 26 E/8 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 26. 1. 2001 controlo das bagagens e dos passaportes, etc. ). Ao contrÆrio do que parece indicar a Senhora Deputada, as autoridades italianas transmitiram (cid:224) Comissªo as informa(cid:231)ıes solicitadas sobre a realiza(cid:231)ªo das obras e dos melhoramentos em causa. Estas informa(cid:231)ıes sªo actualmente objecto de anÆlise pela Comissªo. (1) Decisªo da Comissªo de 16 de Setembro de 1998 relativa a um processo de aplica(cid:231)ªo do Regulamento (CEE) no 2408/92 do Conselho (Processo VII/AMA/11/98 (cid:129) Aplica(cid:231)ªo das regras italianas de reparti(cid:231)ªo do trÆfego pelo sistema aeroportuÆrio de Milªo), JO L 337 de 12. 12. 1998. (2001/C 26 E/009) PERGUNTA ESCRITA E-2735/99 apresentada por Carlo Fatuzzo (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Entrada livre nos museus para cidadªos comunitÆrios da segunda idade O turismo cultural da segunda idade na Europa Ø fonte de enriquecimento cultural, de ocupa(cid:231)ªo sª do tempo livre e de cria(cid:231)ªo de um grande nœmero de postos de trabalho. Tenciona a Comissªo intervir com uma directiva para incrementar e facilitar o acesso a esse tipo de turismo? Pode, alØm disso, a Comissªo solicitar ao ministro italiano Melandri que modifique o regulamento publicado no JO italiano no 253, de 27 de Outubro de 1999, que limita (cid:224)s pessoas com mais de 65 anos a entrada livre em monumentos, museus, escava(cid:231)ıes, parques, etc. , para o alargar tambØm aos cidadªos comunitÆrios de idade compreendida entre os 55 e os 65 anos? Resposta dada por Erkki Liikanen em nome da Comissªo (13 de Mar(cid:231)o de 2000) A Comissªo estÆ a par da import(cid:226)ncia do turismo cultural enquanto fonte de potencial cria(cid:231)ªo de emprego. Contudo, nªo tem qualquer inten(cid:231)ªo de emitir uma directiva sobre esta questªo. A questªo do grupo etÆrio que beneficia da entrada livre em atrac(cid:231)ıes culturais em ItÆlia Ø da competŒncia do pr(cid:243)prio Estado-membro, decorrente do princ(cid:237)pio da subsidiariedade. (2001/C 26 E/010) PERGUNTA ESCRITA P-2750/99 apresentada por Dorette Corbey (PSE) (cid:224) Comissªo Objecto: Tartarugas, conserva(cid:231)ªo da natureza e adesªo: Chipre (7 de Janeiro de 2000) 1. EstarÆ a Comissªo a par do debate que tem lugar em Chipre sobre a protec(cid:231)ªo da pen(cid:237)nsula de Akamas, que constitui uma importante zona de nidifica(cid:231)ªo para tartarugas marinhas? Entre estas incluem- -se espØcies vulnerÆveis e em vias de extin(cid:231)ªo, de acordo com a lista da Uniªo Internacional para a Conserva(cid:231)ªo da Natureza (IUCN). TerÆ a Comissªo conhecimento das medidas de protec(cid:231)ªo da pen(cid:237)nsula de Akamas, aprovadas pelo Parlamento cipriota em 1998, mas ainda nªo adoptadas pelo Conselho de Ministros? TerÆ a Comissªo conhecimento do facto de prosseguir a constru(cid:231)ªo de unidades hoteleiras na regiªo? 2. Face (cid:224) futura adesªo de Chipre, terÆ a Comissªo entabulado conversa(cid:231)ıes relativas (cid:224) conveniŒncia de inclusªo da pen(cid:237)nsula de Akamas, nomeadamente das praias de Asprokremmos, Lara e Toxeftra, na rede Natura 2000 de zonas protegidas, criada ao abrigo das directivas relativas aos «habitats» naturais e (cid:224)s aves selvagens (92/43/CEE de 21 de Maio de 1992 (1) e 79/409/CEE de 2 de Abril de 1979 (2), respectivamente)


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2745/99 från Ioannis Marínos (PPE-DE) till kommissionen. Eventuellt brott mot gemenskapslagstiftningen.

eurovoc_concepts:
Greece
directive (EU)
distributor
infringement of EU law
marketing
medical device

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/199 (2000/C 225 E/225) SKRIFTLIG FR¯GA E-2742/99 fr(cid:229)n Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Diskriminering av r(cid:228)tten att erh(cid:229)lla garanterad minimil(cid:246)n i Luxemburg Den 29 juli 1999 meddelade f. d. kommissionsledamot Padraig Flynn OGB-L (Onofh(cid:228)ngege Gewerkschafts- bond-Lºtzebuerg) att han (cid:228)mnade inleda ett (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande mot Storhertigd(cid:246)met Luxemburg i enlighet med artikel 226 i EG-f(cid:246)rdraget, eftersom lagen av den 29 april 1999 inneh(cid:229)ller best(cid:228)mmelser som inte (cid:228)r f(cid:246)renliga med r(cid:228)tten till lika behandling och som kan betraktas som ett brott mot artikel 7. 2. i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1612/68 (1) om arbetskraftens fria r(cid:246)rlighet inom gemenskapen samt mot artikel 43 i EG-f(cid:246)rdraget. Den nya lagen av den 29 april lindrade, men avl(cid:228)gsnade inte, kravet p(cid:229) att man skall ha bott i Luxemburg en viss tid innan man har r(cid:228)tt att f(cid:229) garanterad minimil(cid:246)n. Detta krav gynnar de luxemburgska medborgarna j(cid:228)mf(cid:246)rt med medborgare fr(cid:229)n andra medlemsstater som (cid:228)r bosatta i Luxemburg. Jag skulle vilja fr(cid:229)ga kommissionen om det utlovade f(cid:246)rfarandet inletts. Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet undrar jag vad kommissionen (cid:228)mnar g(cid:246)ra f(cid:246)r att fri r(cid:246)rlighet och f(cid:246)r att gemenskapslagstiftningen skall respekteras ocks(cid:229) p(cid:229) detta omr(cid:229)de. f(cid:229) Luxemburg att respektera r(cid:228)tten till (1) EGT L 257, 19. 10. 1968, s. 2. Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 februari 2000) I december 1999 beslutade kommissionen att avge ett motiverat yttrande om de best(cid:228)mmelser i den luxemburgiska lagen om r(cid:228)tt till garanterad minimiinkomst enligt vilka denna f(cid:246)rm(cid:229)n endast kan utges till personer som varit bosatta i Luxemburg i minst fem (cid:229)r. Kommissionen anser att dessa best(cid:228)mmelser strider mot den r(cid:228)tt till likabehandling som stadf(cid:228)sts i artiklarna 39 och 43 (f. d. artiklarna 48 och 52) i EG- f(cid:246)rdraget liksom mot artikel 7 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1612/68 av den 15 oktober 1968 om arbetskraftens fria r(cid:246)rlighet inom gemenskapen (1) (cid:129) det (cid:228)r ocks(cid:229) de texter som parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till. (1) EGT L 257, 19. 10. 1968, s. 2-12. (2000/C 225 E/226) SKRIFTLIG FR¯GA E-2745/99 fr(cid:229)n Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Eventuellt brott mot gemenskapslagstiftningen Genom r(cid:229)dets direktiv 93/42/EEG av den 14 juni 1993 om medicintekniska produkter, offentliggjort i EGT (1), (cid:229)l(cid:228)ggs tillverkarna att inr(cid:228)tta, till(cid:228)mpa och underh(cid:229)lla kvalitetssystem, p(cid:229) det s(cid:228)tt som det fastst(cid:228)lls i direktivet, (cid:228)nda fram till saluf(cid:246)randet p(cid:229) marknaden. Men genom h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rdsministeriets beslut E 3/833/22-6-99 (grekiska regeringens officiella organ 1329/del II/29-6-99) utvidgades tillverkarnas f(cid:246)rpliktelser, genom ett brott mot ovanst(cid:229)ende direktiv 93/42, att (cid:228)ven g(cid:228)lla f(cid:246)retag som handlar med s(cid:229)dana produkter. Dessutom blev det obligatoriskt med ett intyg utf(cid:228)rdat av dem senast inom ett (cid:229)r efter offentligg(cid:246)randet av detta ministerbeslut (dvs. f(cid:246)re den 30 juni 2000). Med anledning av ovanst(cid:229)ende skulle jag vilja fr(cid:229)ga kommissionen: (cid:129) ˜r detta ett brott mot gemenskapslagstiftningen? (cid:129) Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser kommissionen att vidta gentemot den grekiska regeringen f(cid:246)r att f(cid:229) bort de skadliga effekterna av ovann(cid:228)mnda ordning? (1) EGT L 169, 12. 7. 1993, s. 1. C 225 E/200 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 februari 2000) Kommissionen k(cid:228)nde inte till det grekiska ministeriebeslut som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren h(cid:228)nvisar till, enligt vilket distribut(cid:246)rer skall uppfylla samma krav som dem som (cid:229)ligger tillverkare i enlighet med r(cid:229)dets direktiv 93/ 42/EEG av den 14 juni 1993 om medicintekniska produkter. Kommissionen kommer att h(cid:246)ra sig f(cid:246)r i syfte att samla in de uppgifter som kr(cid:228)vs i fr(cid:229)gan, och om s(cid:229) (cid:228)r befogat kommer den inte att tveka att inleda ett (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande enligt artikel 226 (f. d. artikel 169) i EG-f(cid:246)rdraget. (2000/C 225 E/227) SKRIFTLIG FR¯GA P-2752/99 fr(cid:229)n Gerhard Hager (NI) till kommissionen (7 januari 2000) ˜mne: Fasta bokpriser Europeiska kommissionen tar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande st(cid:228)llning till ett klagom(cid:229)l mot det system med fasta bokpriser som existerar i Tyskland och (cid:214)sterrike. Kommissionen st(cid:228)lls mot denna bakgrund f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Anser kommissionen, med h(cid:228)nsyn till att konkurrensen skall ha en fr(cid:228)mjande funktion, att de gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande fasta bokpriserna (cid:246)verensst(cid:228)mmer med Europeiska unionens (cid:229)tagande att bidra till kulturell m(cid:229)ngfald (artikel 151 i EG-f(cid:246)rdraget) och att detta (cid:229)tagande b(cid:246)r prioriteras h(cid:246)gre (cid:228)n konkurrensr(cid:228)ttsliga problem? 2. Om inte, anser kommissionen att ett system med fasta bokpriser p(cid:229) nationell niv(cid:229) tillsammans med ett regelverk som beaktar problemen med (cid:229)terimport (cid:228)r f(cid:246)renligt med gemenskapsr(cid:228)tten? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 januari 2000) Under 1993 anm(cid:228)lde tyska och (cid:246)sterrikiska f(cid:246)rlag systemet med gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande fasta bokpriser i Tyskland och (cid:214)sterrike till kommissionen. Till f(cid:246)ljd av anm(cid:228)lan riktades ett flertal klagom(cid:229)l mot systemet. Inf(cid:246)r antagandet av ett beslut, har kommissionen under flera (cid:229)r genomf(cid:246)rt en omfattande unders(cid:246)kning om boksektorn inom medlemsstaterna. Olika k(cid:228)llor har r(cid:229)dfr(cid:229)gats, inklusive f(cid:246)rlag och bokl(cid:229)dor i Tyskland och (cid:214)sterrike och en marknadsunders(cid:246)kning har utf(cid:246)rts. Under unders(cid:246)kningens g(cid:229)ng har b(cid:229)de de anm(cid:228)lande och de klagande parterna i det p(cid:229)g(cid:229)ende f(cid:246)rfarandet f(cid:229)tt tillf(cid:228)lle att l(cid:228)mna utt(cid:246)mmande uppgifter om bokmarknaden inom gemenskapen. Kommissionen har (cid:228)nnu inte avslutat sin analys av fallen i fr(cid:229)ga och kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte f(cid:246)regripa sitt eventuella beslut i de p(cid:229)g(cid:229)ende f(cid:246)rfarandena. Den kan dock svara p(cid:229) de allm(cid:228)nna fr(cid:229)gor som parlaments- ledamoten tagit upp. 1. Kommission vill p(cid:229)peka att varje beslut som den antar endast kan fattas inom g(cid:228)llande r(cid:228)ttsram i EG- f(cid:246)rdraget och s(cid:229)som den tolkas i gemenskapens domstolar. Inom denna r(cid:228)ttsram skall man, vad avser unders(cid:246)kningen av systemet med gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande fasta bokpriser, beakta g(cid:228)llande konkurrensbest(cid:228)m- melser i artikel 81 (f. d. artikel 85) och f(cid:246)ljande i EG-f(cid:246)rdraget samt kulturklausulen i artikel 151. 4 (f. d. artikel 128. 4) i EG-f(cid:246)rdraget. Best(cid:228)mmelserna g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att grundligt analysera varje (cid:228)rende och inklusive kulturaspekterna. Kommissionens tidigare beslut i s(cid:229)dana d(cid:228)rvid beakta alla relevanta inslag, fr(cid:229)gor och den r(cid:228)ttspraxis som h(cid:228)rigenom utvecklats (1) (cid:228)r exempel p(cid:229) denna metod. Genom artikel 151. 4 i EG-f(cid:246)rdraget (cid:229)l(cid:228)ggs kommissionen att beakta de kulturella aspekterna d(cid:229) den handlar enligt andra best(cid:228)mmelser i f(cid:246)r att respektera och fr(cid:228)mja gemenskapens kulturella m(cid:229)ngfald. N(cid:228)r kommissionen till(cid:228)mpar EG-f(cid:246)rdragets konkurrensregler unders(cid:246)ker den p(cid:229) ett f(cid:246)rdraget, s(cid:228)rskilt


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2749/99 af Gérard Deprez (PPE-DE) til Kommissionen. Europæisk kampagne til bekæmpelse af vold mod kvinder.

eurovoc_concepts:
Belgium
EU Member State
EU initiative
EU programme
position of women
public awareness campaign
violence

text: C 280 E/122 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/129) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2747/99 af GØrard Deprez (PPE-DE) til R(cid:229)det (13. januar 2000) Om: F(cid:230)lles regler under ordningen for kompensation til passagerer, der afvises p(cid:229) grund af overbookning Mange passagerer synes for łjeblikket at blive ofre for de mangelfulde regler i den g(cid:230)ldende ordning for kompensation til ruteflypassagerer, der afvises p(cid:229) grund af overbookning (R(cid:229)dets forordning nr. 295/91 (1)). Eksempelvis er der tilsyneladende kun i nogle f(cid:229) tilf(cid:230)lde blevet udbetalt erstatning i forbindelse med afvisning af passagerer, og luftfartsselskaber og lufthavne har ikke givet korrekte oplysninger. Derudover er charterflyvninger og flyvninger, hvortil der ikke behłves billet (»vouchers«), undtaget fra forordningens anvendelsesomr(cid:229)de, og mange passagerer, der afvises p(cid:229) grund af overbookning, har derfor ikke ret til kompensation. Et nyt forslag, der skal afhj(cid:230)lpe disse mangler, blev forelagt R(cid:229)det i juli 1998. Vil R(cid:229)det oplyse, hvorfor det endnu ikke har udtalt sig om denne for alle passagerer meget vigtige tekst, og hvorn(cid:229)r det agter at głre det? (1) EFT L 36 af 8. 2. 1991, s. 5. Svar (16. marts 2000) R(cid:229)det er opm(cid:230)rksom p(cid:229) den situation, som det (cid:230)rede medlem omtaler. Generelt er det R(cid:229)dets opfattelse, at denne situation i mange tilf(cid:230)lde skyldes mangel p(cid:229) ordentlig information, og at passagererne i hłjere grad burde głres opm(cid:230)rksom p(cid:229) de rettigheder, som de allerede har i henhold til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 295/91 om en ordning for kompensation til rutepassagerer, der afvises p(cid:229) grund af overbookning. For at rette op p(cid:229) en r(cid:230)kke mangler i de nuv(cid:230)rende regler, og navnlig for at f(cid:229) de situationer, som opst(cid:229)r i forbindelse med charterflyvninger og flyvninger, hvortil der ikke behłves billet, omfattet, er R(cid:229)det ved at behandle et forslag fra Kommissionen til en forordning om (cid:230)ndring af forordning (E(cid:216)F) nr. 295/91. Dette forslag til forordning indholder ogs(cid:229) bestemmelser, hvori der stilles krav om mere omfattende information af passagererne (cid:129) b(cid:229)de i rejsebureauer og i lufthavne (cid:129) om deres ret til kompensation. Der sker fremskridt i R(cid:229)dets behandling af sagen, men spłrgsm(cid:229)let om forordningens anvendelse p(cid:229) Gibraltars lufthavn er endnu ulłst. P(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt er det ikke muligt at angive datoer, s(cid:229)dan som det (cid:230)rede medlem anmoder om. (2000/C 280 E/130) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2749/99 af GØrard Deprez (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Europ(cid:230)isk kampagne til bek(cid:230)mpelse af vold mod kvinder Kan Kommissionen i tilknytning til Daphne-initiativet og den europ(cid:230)iske kampagne til bek(cid:230)mpelse af vold mod kvinder, der er en opfłlgning af Parlamentets beslutning fra 1997 om vold mod kvinder (A4-0250/97 (1)), oplyse fłlgende: 1. Hvilke projekter er der ydet stłtte til i 1999, herunder i Belgien? 2. Mener Kommissionen, at disse projekter har haft en reel indvirkning p(cid:229) volden mod kvinder? 3. Hvad agter Kommissionen om fornłdent at głre for at forbedre virkningerne af disse to initiativer? 4. Hvilke projekter er allerede udarbejdet og godkendt for (cid:229)r 2000 under denne kampagne? (1) EFT C 304 af 6. 10. 1997, s. 55. 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/123 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (2. marts 2000) I forbindelse med den europ(cid:230)iske kampagne til bevidstgłrelse af offentligheden om vold mod kvinder har Kommissionen i Belgien stłttet et forslag om oprettelse af et r(cid:229)d med national d(cid:230)kning for fransktalende kvinder i Belgien samt et forslag om oprettelse af en europ(cid:230)isk kvindelobby med tv(cid:230)rnational d(cid:230)kning. Det er umuligt for Kommissionen p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt at evaluere disse projekters resultater, fordi de fłrst er ved at blive gennemfłrt. Den europ(cid:230)iske kampagne blev iv(cid:230)rksat i marts 1999 og vil blive afsluttet i maj 2000. Der afholdes en afsluttende konference i samarbejde med det portugisiske formand- skab i Lissabon i dagene 4. -6. maj 2000. I forbindelse med denne konference vil der blive fremlagt en rapport om evaluering af kampagnen. Dens resultater vil blive taget i betragtning i udarbejdelsen af alle kommende aktioner p(cid:229) omr(cid:229)det. Kommissionen minder det (cid:230)rede medlem om, at den i forbindelse med Daphne-initiativet (1997-1999) har overv(cid:230)ret 150 aktioner gennemfłrt af organisationer, som arbejder med bek(cid:230)mpelse af vold mod kvinder, heraf flere i Belgien, og at den fortsat vil arbejde p(cid:229) dette omr(cid:229)de inden for rammerne af Daphne- programmet (2000-2003). Der vil blive sendt en liste over godkendte projekter i forbindelse med denne kampagne direkte til det (cid:230)rede medlem og Parlamentets Generalsekretariat. (2000/C 280 E/131) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2753/99 af Ole Krarup (EDD) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Kriminelles brug af store euro-sedler Undersłgelser fra USA har vist, at den samlede m(cid:230)ngde trykte 100-dollars-sedler kun delvist benyttes i den officielle indenlandske amerikanske łkonomi og at det derfor m(cid:229) konkluderes, at disse sedler indg(cid:229)r p(cid:229) anden vis i andre łkonomier, herunder den sorte łkonomi og som łkonomisk transaktionsmiddel i forbindelse med narkotikatransport. Kan Kommissionen oplyse, hvilke overvejelser den har gjort sig omkring de store euro-sedler (der kan have over 5 gange v(cid:230)rdien p(cid:229) den stłrste dollar-seddel), med hensyn til den internationale rolle som euroen kan indtage i kriminelle kredse, navnlig som transportmiddel for euroer til betaling for narkotika. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (25. februar 2000) Nogle af de deltagende medlemslande (cid:129) Belgien, Tyskland, Italien, Luxembourg, Nederlandene og (cid:216)strig (cid:129) har i łjeblikket store pengesedler, der lyder p(cid:229) mellem 200 og 600 EUR. I Tyskland er der for eksempel en pengeseddel p(cid:229) 1 000 DEM i omlłb. En del af europ(cid:230)erne er derfor vant til at benytte store pengesedler til transaktioner eller som v(cid:230)rdireserve. De store eurosedler aflłser derfor store pengesedler i de nationale valutaer. N(cid:229)r eurosedlerne er indfłrt vil de sandsynligvis komme i omlłb i betydelige m(cid:230)ngder uden for eurozonen, da euroen er en af de fłrende valutaer i verden. Det er naturligvis vanskeligt at vurdere, i hvilket omfang euroen vil blive anvendt i ulovlige transaktioner. Det er endnu vanskeligere at forudsige, om 200- og 500-eurosedler vil have nogen indflydelse p(cid:229) en s(cid:229)dan anvendelse. Som n(cid:230)vnt spiller dollaren tilsyneladende en vigtig rolle i den sorte łkonomi og inden for narkotikahandelen, til trods for at den ikke findes i store sedler. Kommissionen vil inden for rammerne af sine befłjelser forsłge at undersłge, hvorvidt eurosedlerne bliver anvendt i ulovlige transaktioner efter 2001


title: WRITTEN QUESTION E-2735/99 by Carlo Fatuzzo (PPE-DE) to the Commission. Free entry to museums for Community citizens between the ages of 55 and 65.

text: C 26 E/8 Official Journal of the European Communities EN 26. 1. 2001 improving the capacity for luggage and passport control etc. ). Contrary to the view held by the honourable Member, the Italian authorities have indeed sent the information which the Commission had asked to receive on carrying out work and improvements. The Commission is currently checking this information. (1) Commission Decision of 16 September 1998 on a procedure relating to the application of Council Regulation (EEC) No 2408/92 (Case VII/AMA/11/98 (cid:129) Italian traffic distribution rules for the airport system of Milan). OJ L 337, 12. 12. 1998. (2001/C 26 E/009) WRITTEN QUESTION E-2735/99 by Carlo Fatuzzo (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Free entry to museums for Community citizens between the ages of 55 and 65 Cultural tourism among the 55- to 65-year old age group in Europe is a source of cultural enrichment, a healthy way of using free time and a source of many new jobs. Does the Commission intend to issue a directive to boost this type of tourism and to make it more accessible? In addition, can the Commission ask the Italian minister Mr Melandri to amend the regulation published in the Italian Official Journal No 253, 27. 10. 1999, which restricts free entry to monuments, museums, archaeological sites, and parks etc. to those over the age of 65, so that it includes Community citizens between the ages of 55 and 65? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (13 March 2000) The Commission is aware of the importance of cultural tourism as a source of potential job creation. However, there is no intention to issue a directive on this matter. The question of the age group benefiting from free entry to cultural attractions in Italy is a matter for the Member State itself, following the principle of subsidiarity. (2001/C 26 E/010) WRITTEN QUESTION P-2750/99 by Dorette Corbey (PSE) to the Commission (7 January 2000) Subject: Turtles, nature conservation and accession: Cyprus Is the Commission aware of the debate in Cyprus about the protection of the Akamas Peninsula, 1. which is an important nesting area for sea turtles? These turtle species include vulnerable and endangered species, according to the International Union for the Conservation of Nature (IUCN) list. Has the Commission been informed about measures to protect Akamas which were approved by the Cypriot Parliament in 1998, but have not yet been accepted by the Cabinet of Ministers? Is the Commission also aware of the fact that hotel development in the area has meanwhile continued? 2. In view of the upcoming accession of Cyprus, has the Commission entered into discussions regarding the suitability of the Akamas Peninsula, and particularly that the Asprokremmos, Lara and Toxeftra beaches be included in the Natura 2000 network of protected sites, established under the Habitats and Birds Directives (resp. 92/43 (1) of 21 May 1992 and 79/409 (2) of 2 April 1979)?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2735/99 von Carlo Fatuzzo (PPE-DE) an die Kommission. Freier Eintritt von älteren Gemeinschaftsbürgern in Museen.

text: C 26 E/8 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 26. 1. 2001 Beh(cid:246)rden haben, anders als es die Frau Abgeordnete darzustellen scheint, der Kommission sehr wohl die angeforderten Informationen (cid:252)ber die entsprechenden Arbeiten und Verbesserungen (cid:252)bermittelt. Diese Informationen werden zur Zeit von der Kommission gepr(cid:252)ft. (1) Entscheidung der Kommission vom 16. September 1998 in einem Verfahren zur Anwendung der Verordnung (EWG) Nr. 2408/92 des Rates (Sache VII/AMA/11/98 (cid:129) Italienische Verkehrsaufteilungsregeln f(cid:252)r das Mail(cid:228)nder Flughafensystem) ABl. L 337 vom 12. 12. 1998. (2001/C 26 E/009) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2735/99 von Carlo Fatuzzo (PPE-DE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Freier Eintritt von (cid:228)lteren Gemeinschaftsb(cid:252)rgern in Museen Der Kulturtourismus reiferer Jahrg(cid:228)nge in Europa ist eine kulturelle Bereicherung, gleichzeitig eine sinnvolle Freizeitgestaltung und schafft zudem noch viele neue Arbeitspl(cid:228)tze. Wird die Kommission diesen Tourismus mit einer Richtlinie noch weiter steigern bzw. den Zugang dazu erleichtern? Kann die Kommission den italienischen Minister Melandri ferner auffordern, die im Italienischen Amtsblatt Nr. 253 vom 27. 10. 1999 ver(cid:246)ffentlichte Regelung, wonach der freie Eintritt f(cid:252)r Denkm(cid:228)ler, Museen, Ausgrabungen, Parks usw. auf (cid:252)ber 65j(cid:228)hrige beschr(cid:228)nkt, dahingehend zu (cid:228)ndern, da(cid:223) der freie Eintritt auch f(cid:252)r die Altersgruppe der 55-65j(cid:228)hrigen gilt? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (13. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission ist sich der Bedeutung des Kulturtourismus als Faktor f(cid:252)r die Schaffung von Arbeits- pl(cid:228)tzen bewu(cid:223)t. Allerdings ist nicht beabsichtigt, eine Richtlinie dazu zu erarbeiten. Die Frage, f(cid:252)r welche Altersgruppe in Italien freier Eintritt in kulturelle Sehensw(cid:252)rdigkeiten gew(cid:228)hrt wird, f(cid:228)llt nach dem Subsidiarit(cid:228)tsprinzip allein in die Zust(cid:228)ndigkeit des Mitgliedstaates. (2001/C 26 E/010) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2750/99 von Dorette Corbey (PSE) an die Kommission Betrifft: Schildkr(cid:246)ten, Naturschutz und Beitritt: Zypern (7. Januar 2000) 1. Ist der Kommission die Debatte in Zypern (cid:252)ber den Schutz der Halbinsel Akamas bekannt, eines wichtigen Nistgebiets f(cid:252)r Meeresschildkr(cid:246)ten? Zu dieser Schildkr(cid:246)tenart geh(cid:246)ren empfindliche und gef(cid:228)hr- dete Spezies, die auf der Liste der Internationalen Union f(cid:252)r Naturschutz (IUCN) stehen. Wurde die Kommission (cid:252)ber Ma(cid:223)nahmen zum Schutz von Akamas unterrichtet, die 1998 vom zypriotischen Parlament angenommen, jedoch nicht vom Kabinett der Minister akzeptiert wurden? Ist der Kommission ferner bekannt, da(cid:223) in diesem Gebiet der Bau von Hotelanlagen inzwischen fortgesetzt wird? 2. Hat die Kommission angesichts des bevorstehenden Beitritts Zyperns Gespr(cid:228)che (cid:252)ber die Eignung der Halbinsel Akamas und insbesondere der Str(cid:228)nde von Asprokremmos, Lara und Toxeftra f(cid:252)r die Aufnahme in das Natura 2000-Netzwerk gesch(cid:252)tzter Gebiete aufgenommen, das im Rahmen der Habitat-Richtlinie bzw. der Vogelrichtlinie (92/43 vom 21. Mai 1992 (1) bzw. 79/409 vom 2. April 1979 (2)) eingerichtet wurde?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2811/99 från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen. Lagstiftning och genomförandebestämmelser.

eurovoc_concepts:
administrative formalities
decentralisation
drafting of EU law

text: 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/115 Man b(cid:246)r ocks(cid:229) n(cid:228)mna det omfattande arbete som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande utf(cid:246)rs av Finansiella aktionsgruppen mot penningtv(cid:228)tt (Financial action task force on money laundering (cid:129) FATF) (5). Gruppen har av G7-l(cid:228)nderna f(cid:229)tt i uppdrag att identifiera de l(cid:228)nder och territorier (b(cid:229)de skatteparadis och andra, vilket (cid:228)ven kan inkludera aktionsgruppens egna medlemmar) som inte samarbetar tillr(cid:228)ckligt i den allm(cid:228)nna kampen mot penningtv(cid:228)tt. Arbetet kommer att omfatta en v(cid:228)rldsomfattande granskning av alla viktigare finansiella centrum enligt vissa kriterier (bl. a. (cid:246)verdriven sekretess). FATF planerar att offentligg(cid:246)ra en lista (cid:246)ver s(cid:229)dana l(cid:228)nder och territorier i juni 2000. (1) EGT L 166, 28. 6. 1991. (2) KOM(1995) 54 slutlig och KOM(1998) 401 slutlig. (3) KOM(1999) 352 slutlig. (4) EGT C 251, 15. 8. 1997. (5) FATF (cid:228)r den mest betydande organisationen i v(cid:228)rlden n(cid:228)r det g(cid:228)ller kampen mot pengar som kommer fr(cid:229)n kriminell verksamhet. Den skapades av G7-l(cid:228)nderna 1989 och har f(cid:246)r n(cid:228)rvarande 28 medlemmar, d(cid:228)ribland kommissionen och samtliga medlemsstater i unionen. (2000/C 303 E/112) SKRIFTLIG FR¯GA E-2811/99 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Lagstiftning och genomf(cid:246)randebest(cid:228)mmelser Lagstiftningsverksamheten i unionen f(cid:229)r inte f(cid:246)rv(cid:228)xlas med regleringen av genomf(cid:246)randebest(cid:228)mmelser. Den f(cid:246)rsta aspekten b(cid:246)r best(cid:229) av att man godk(cid:228)nner ramlagstiftning enligt de f(cid:246)rfaranden som fastst(cid:228)lls i f(cid:246)rdraget. Den senare b(cid:246)r d(cid:228)remot best(cid:229) av att man (cid:228)ndrar f(cid:246)rfarandena och g(cid:246)r den nationella f(cid:246)rvalt- ningen mer direkt delaktig i syfte att avlasta parlamentet fr(cid:229)n alltf(cid:246)r mycket arbete som inte h(cid:246)r till dess verksamhetsomr(cid:229)de. Parlamentet borde i st(cid:228)llet (cid:228)gna mer tid (cid:229)t att diskutera och l(cid:246)sa problem som (cid:228)r mycket viktigare (cid:228)n l(cid:228)ngden p(cid:229) sparris, doften av lupiner, dimensionerna p(cid:229) kondomer eller mekanismerna i spikpistoler. Kan kommissionen besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor med beaktande av att parlamentet (cid:228)r ett politiskt och inte n(cid:229)got tekniskt organ: 1. ˜r kommissionen medveten om hur det missgynnar institutionernas status i medborgarnas (cid:246)gon d(cid:229) pressen rapporterar om best(cid:228)mmelser som Bryssel har drivit igenom och som g(cid:246)r tre eller fyra institutioner delaktiga i fr(cid:229)gor som de ovann(cid:228)mnda? 2. Inst(cid:228)mmer kommissionen i att f(cid:246)rs(cid:246)k att lagstifta om minsta detalj mycket ofta skadar aff(cid:228)rslivet och endast gynnar stora f(cid:246)retag, som (cid:228)r de enda som kan investera i syfte att f(cid:246)lja de nya reglerna, utan att de dock skyddar medborgarna n(cid:228)r det g(cid:228)ller produktkvalitet? 3. Anser kommissionen inte att m(cid:229)nga kategorier av medborgare fj(cid:228)rmar sig allt mer fr(cid:229)n Europa p. g. a. s(cid:229)dana fr(cid:229)gor, tror allt mindre p(cid:229) unionens p(cid:229)st(cid:229)dda vilja att f(cid:246)rena och allt oftare f(cid:246)rd(cid:246)mer dess byr(cid:229)kratiska och centraliserade funktion? 4. Anser kommissionen inte att man b(cid:246)r l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag f(cid:246)r att r(cid:228)tta till denna orimliga utveckling inom ramen f(cid:246)r den planerade institutionsreformen? Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 mars 2000) Kommissionen (cid:228)r medveten om de problem som parlamentsledamoten beskriver. Dessa problem kommer att tas upp i den vitbok om en b(cid:228)ttre statsf(cid:246)rvaltning som kommissionen kommer att l(cid:228)gga fram under 2001. Parlamentsledamoten h(cid:228)nvisas till uttalandena fr(cid:229)n kommissionens ordf(cid:246)randes presentation av kommis- sionens fem(cid:229)riga strategiska m(cid:229)l f(cid:246)r parlamentet den 15 februari 2000


title: QUESTION ÉCRITE E-2758/99 posée par Concepció Ferrer (PPE-DE) à la Commission. Adhésion de la Chine à l'OMC.

eurovoc_concepts:
China
World Trade Organisation
accession to an agreement
clothing industry
economic consequence
leather industry
textile industry
trade agreement (EU)

text: C 303 E/106 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (25 fØvrier 2000) Le plan d(cid:146)action pour la promotion de l(cid:146)esprit d(cid:146)entreprise et de la compØtitivitØ approuvØ par les (cid:201)tats membres le 29 avril 1999 indique en effet que la Commission Ølaborera des rapports pØriodiques sur les avances effectuØes. (cid:201)tant donnØ que la Commission et les (cid:201)tats membres se trouvent au milieu du dØveloppement de la Commission n(cid:146)est pas en mesure de prØsenter un premier rapport avant le Conseil de la l(cid:146)exercice, prØsidence fran(cid:231)aise qui aura lieu (cid:224) la fin de 2000. Il serait dŁs lors prØmaturØ d(cid:146)effectuer une premiŁre Øvaluation. NØanmoins, la Commission est en train de dØvelopper des contacts bilatØraux en collaboration avec les diffØrents (cid:201)tats membres dans l(cid:146)objectif d(cid:146)effectuer un bon suivi des mesures adoptØes. (2000/C 303 E/102) QUESTION (cid:201)CRITE E-2758/99 posØe par Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: AdhØsion de la Chine (cid:224) l(cid:146)OMC (18 janvier 2000) Un accord bilatØral vient d(cid:146)Œtre conclu entre les (cid:201)tats-Unis et la Chine au sujet des conditions d(cid:146)adhØsion de la Chine (cid:224) l(cid:146)OMC. Sachant les rØpercussions qu(cid:146)est susceptible d(cid:146)entra(cid:238)ner cet accord sur le secteur europØen des textiles et de la confection d(cid:146)autant que la Chine est le premier pays exportateur de produits de confection et le second de textiles, la Commission pourrait-elle Øvaluer les effets de cet accord sur les secteurs europØens des textiles, de la confection et du cuir? De quelle maniŁre la Commission envisage-t-elle d(cid:146)orienter, s(cid:146)agissant desdits secteurs, bilatØrales entre l(cid:146)Union europØenne et la Chine dans la perspective de l(cid:146)adhØsion de ce pays (cid:224) l(cid:146)OMC? les nØgociations RØponse donnØe par M. Lamy au nom de la Commission (9 fØvrier 2000) L(cid:146)accord conclu entre les (cid:201)tats-Unis et la Chine au sujet de l(cid:146)adhØsion de cette derniŁre (cid:224) l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (OMC) va dans le sens des relations bilatØrales qu(cid:146)entretiennent les deux pays. Les modalitØs et conditions dØfinitives de l(cid:146)admission de la Chine seront dØfinies au sein de l(cid:146)OMC, notamment au sein du groupe de travail sur le protocole d(cid:146)adhØsion de la Chine. Selon l(cid:146)interprØtation que fait la Commission de l(cid:146)accord entre les (cid:201)tats-Unis et la Chine pour ce qui est de son effet sur le secteur des textiles et des vŒtements, les (cid:201)tats-Unis ont accordØ (cid:224) la Chine les avantages prØvus dans l(cid:146)accord de l(cid:146)OMC sur les textiles et les vŒtements (ATC) (cid:224) compter de la date de son adhØsion jusqu(cid:146)(cid:224) la date butoir du 1er janvier 2005 prØvue pour l(cid:146)intØgration de tous les produits couverts par l(cid:146)ATC. En outre, l(cid:146)accord conclu entre les (cid:201)tats-Unis et la Chine prØconise que, pour une pØriode supplØmentaire de quatre ans dØbutant le 1er janvier 2005, les (cid:201)tats-Unis et les autres membres de l(cid:146)OMC puissent invoquer une clause spØciale de sauvegarde applicable (cid:224) l(cid:146)importation des textiles et des vŒtements de Chine. Cette clause de sauvegarde s(cid:146)inspire Øtroitement de celle instituØe par l(cid:146)accord bilatØral sino-amØricain s(cid:146)appli- quant actuellement aux textiles. D(cid:146)une maniŁre gØnØrale, la Commission salue l(cid:146)accord sino-amØricain et pense qu(cid:146)il constitue une Øtape importante vers l(cid:146)adhØsion de la Chine (cid:224) l(cid:146)OMC. Cependant, cet accord porte sur l(cid:146)adhØsion de la Chine (cid:224) l(cid:146)OMC du point de vue des (cid:201)tats-Unis, et ne prend pas en compte toutes les prioritØs de la CommunautØ. Certains volets de l(cid:146)adhØsion de la Chine (cid:224) l(cid:146)OMC subsistent qui doivent Œtre rØglØs (cid:224) la faveur des nØgociations bilatØrales (cid:224) mener ultØrieurement entre la Chine et la CommunautØ. la Chine est le plus grand des fournisseurs de la En ce qui concerne les textiles et les vŒtements, CommunautØ assujettis (cid:224) des restrictions quantitatives, les importations de ce pays se chiffrant (cid:224) quelque 7 milliards d(cid:146)euros par an. L(cid:146)application de l(cid:146)ATC (cid:224) la Chine devrait susciter une concurrence accrue non seulement pour l(cid:146)industrie europØenne, mais aussi entre fabricants de textiles et de vŒtements exportant vers la CommunautØ et, plus particuliŁrement, dans le segment des produits (cid:224) bas prix. La Chine constitue aussi un grand marchØ potentiel de l(cid:146)industrie textile et de l(cid:146)habillement. Les exportations de la 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/107 CommunautØ vers ce pays sont cependant de l(cid:146)ordre de 300 millions d(cid:146)euros par an. Ce bas niveau d(cid:146)exportation s(cid:146)explique en grande partie par le manque d(cid:146)ouverture du marchØ chinois. Par consØquent, la principale approche (cid:224) adopter par la CommunautØ eu Øgard (cid:224) ce secteur sera de s(cid:146)assurer que l(cid:146)adhØsion de la Chine (cid:224) l(cid:146)OMC se traduise par des rØsultats ØquilibrØs, sous la forme d(cid:146)un accroissement substantiel des dØbouchØs s(cid:146)offrant aux exportations de la CommunautØ dans ce secteur. (2000/C 303 E/103) QUESTION (cid:201)CRITE E-2759/99 posØe par Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Normes d(cid:146)origine dans les accords de libre Øchange (18 janvier 2000) Le 25 novembre dernier a marquØ l(cid:146)achŁvement des nØgociations relatives (cid:224) l(cid:146)accord bilatØral UE-Mexique, d(cid:146)oø une libØralisation totale des Øchanges de produits industriels en 2007 et des produits agricoles en 2010. La conclusion de cet accord s(cid:146)est toutefois soldØe par une sØrie de concessions et dØrogations quant (cid:224) l(cid:146)application des normes d(cid:146)origine communautaire. L(cid:146)industrie europØenne des textiles, de la confection et de la chaussure s(cid:146)est ØlevØe contre ces dØrogations car les exportations vers le Mexique de produits rØputØs d(cid:146)origine communautaire, selon la rØglementation CE, demeureraient assujettis (cid:224) des restrictions, ce qui ne serait pas le cas des produits mexicains. Le mŒme jour, les conseils ministØriels UE-Mercosur et UE-Chili ont officiellement ouvert les nØgociations en vue de la signature de nouveaux accords d(cid:146)association et de libØralisation des Øchanges commerciaux, et sont convenus d(cid:146)un ØchØancier des nØgociations, de la structure et de la mØthodologie (cid:224) suivre. La Commission pourrait-elle confirmer si, s(cid:146)agissant des nØgociations avec Mercosur, d(cid:146)une plus grande portØe que celles conclues avec le Mexique, elle agira autrement qu(cid:146)avec le Mexique et s(cid:146)opposera (cid:224) l(cid:146)adoption de rŁgles d(cid:146)origine diffØrentes des rŁgles d(cid:146)origine communautaire? Dans le cadre de l(cid:146)accord Mercosur et de celui d(cid:146)autres accords Øventuels de libre Øchange, la Commission pourrait-elle confirmer qu(cid:146)il n(cid:146)y aura pas de nouvelles dØrogations, d(cid:146)oø une prolifØration des rŁgles d(cid:146)origine vis-(cid:224)-vis de chacun des pays associØs, ce qui engendrerait la confusion pour l(cid:146)industrie concernØe et contrarierait les efforts de simplification lØgislative entrepris par la CommunautØ? RØponse donnØe par M. Lamy au nom de la Commission (21 fØvrier 2000) Les nØgociations de l(cid:146)accord de libre-Øchange avec le Mexique ont pris fin en novembre 1999 et, de l(cid:146)avis de la Commission, les rØsultats en sont globalement ØquilibrØs, positifs et de vaste portØe du point de vue des intØrŒts de la CommunautØ. L(cid:146)approche finale adoptØe pour certaines questions au cours des nØgociations menØes avec le Mexique ne constitue pas nØcessairement un prØcØdent pour d(cid:146)autres nØgociations. Chaque nØgociation a sa propre dynamique et devra Œtre jugØe de fa(cid:231)on intrinsŁque. En ce qui concerne la rØfØrence au rØgime de l(cid:146)origine prØfØrentielle, la Commission souligne que le Mexique a acceptØ la plupart des rŁgles d(cid:146)origine harmonisØes de la CommunautØ. Dans le cas du Mexique, quand il a fallu trouver des compromis, ceux-ci ont (cid:224) chaque fois ØtØ accompagnØs de mØcanismes garantissant l(cid:146)accŁs au marchØ (cid:224) nos opØrateurs Øconomiques. En ce qui concerne les nØgociations d(cid:146)association avec Mercosur, l(cid:146)objectif de la Commission est d(cid:146)Øtablir un accord final ØquilibrØ, Øclectique et dØfinissant un seul cadre d(cid:146)obligations. En application des directives arrŒtØes pour ces nØgociations, la Commission a re(cid:231)u instruction de nØgocier le problŁme des rŁgles d(cid:146)origine en s(cid:146)inspirant du modŁle proposØ par la CommunautØ pour le processus d(cid:146)harmonisation des rŁgles d(cid:146)origine prØfØrentielle applicables aux pays tiers. Dans la nØgociation d(cid:146)un protocole sur les rŁgles d(cid:146)origine avec Mercosur, les intØrŒts Øconomiques de la CommunautØ dans ses relations commerciales avec les pays de cette rØgion seront pleinement pris en compte. Pour l(cid:146)instant, il est prØmaturØ de prØjuger du dØveloppement des nØgociations avec Mercosur en ce qui concerne cette question des rŁgles d(cid:146)origine. La premiŁre rØunion du comitØ des nØgociations birØgionales CommunautØ-Mercosur se tiendra au cours du mois de mars ou d(cid:146)avril 2000 (cid:224) Buenos Aires et ne se penchera que sur des questions d(cid:146)ordre gØnØral. En principe, ce comitØ des nØgociations birØgionales, ainsi que ses groupes et sous-groupes techniques, se


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2854/99 von Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) an die Kommission. Skandal im Informationsbüro Stockholm.

eurovoc_concepts:
European Commission
Sweden
fraud against the EU
information centre

text: C 203 E/178 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 Antwort von Herrn Verheugen im Namen der Kommission (1. Februar 2000) Der Herr Abgeordnete wird auf die Antwort verwiesen, die die Kommission in der Fragestunde der Tagung des Parlaments vom des Parlaments vom Dezember 1999 (1) auf die m(cid:252)ndliche Anfrage H-669/99 von Herrn Mar(cid:237)nos erteilt hat. (1) Debatten des Europ(cid:228)ischen Parlaments (Dezember 1999). (2000/C 203 E/231) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2783/99 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Pfusch bei (cid:246)ffentlichen Arbeiten in Griechenland (18. Januar 2000) In ihrer Antwort (P-2120/98) (1) auf meine Anfrage (2) (cid:252)ber die Einhaltung von Qualit(cid:228)tsnormen bei (cid:246)ffentlichen Arbeiten in Griechenland hat die Kommission festgestellt, da(cid:223) der erste Dreimonatsbericht von ESPEL (Spezialstelle f(cid:252)r die Qualit(cid:228)tskontrolle) zu der Auffassung gelangt war, da(cid:223) die erw(cid:228)hnten Probleme in der Tat bestanden. Sie erkl(cid:228)rte, da(cid:223) sie mit einer schnellen Bearbeitung des Dossiers rechne, und hegte die Erwartung, da(cid:223) m(cid:246)gliche finanzielle Auswirkungen k(cid:252)nftig auch disziplinarische, straf- rechtliche oder andere Konsequenzen nach sich ziehen und die Qualit(cid:228)tssituation auf Dauer verbessern d(cid:252)rften. In dem Bericht hie(cid:223) es au(cid:223)erdem, da(cid:223) entsprechend dem Umfang der Pfuscherei die Baupl(cid:228)ne entweder von den Unternehmern nachgebessert oder die entsprechenden Betr(cid:228)ge von den Zahlungen an sie abgezogen werden m(cid:252)(cid:223)ten, oder da(cid:223) die Sch(cid:228)den auf Kosten der Unternehmer selbst zu beheben seien. Vor kurzem (cid:252)bergab ESPEL den Dienststellen des Finanzministeriums Berichte (cid:252)ber 44 (cid:246)ffentliche Vor- haben, aus denen sich ergibt, da(cid:223) lediglich vier Vorhaben alle einschl(cid:228)gigen Vorschriften erf(cid:252)llen. Kann die Kommission mitteilen: welchem Verfahren die festgestellten F(cid:228)lle von Pfusch jeweils unterworfen werden, von denen die 1. Kommission in ihrer Antwort berichtet und f(cid:252)r die sie eine rasche Bearbeitung erwartet? (cid:252)ber welche Angaben (cid:252)ber neue F(cid:228)lle von Pfusch verf(cid:252)gt sie? Welche Ma(cid:223)nahmen sollen ergriffen 2. werden? (1) ABl. L 135 vom 14. 5. 1999, S. 16. (2) E-2592/98, ABl. C 31 vom 5. 2. 1999, S. 151. Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (27. Januar 2000) Die Kommission holt gegenw(cid:228)rtig die zur Beantwortung der Frage erforderlichen Informationen ein. Sie wird das Ergebnis ihrer Nachforschungen unverz(cid:252)glich mitteilen. (2000/C 203 E/232) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2854/99 von Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Skandal im Informationsb(cid:252)ro Stockholm (18. Januar 2000) (cid:132)Die Kommission sollte das B(cid:252)ro in Stockholm schlie(cid:223)en(cid:147), so Per Stenmark, konservativer Europa-Abge- ordneter im (cid:132)Aftonbladet(cid:147) vom 20. November 1999. 18. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 203 E/179 In Schweden ist man (cid:252)ber den j(cid:252)ngsten Skandal im Informationsb(cid:252)ro der Kommission in Stockholm im Zusammenhang mit der Zahlung von Geldern an nicht existierende Personen aufgebracht. Welche Ma(cid:223)nahmen hat die Kommission gegen die f(cid:252)r die inkorrekten Zahlungen Verantwortlichen ergriffen, und ist sie der Auffassung, da(cid:223) der seinerzeitige Leiter des B(cid:252)ros letztlich f(cid:252)r den Skandal verantwortlich ist? Antwort von Herrn Prodi im Namen der Kommission (1. Februar 2000) Der Herr Abgeordnete wird auf die Antwort verwiesen, die die Kommission in der Fragestunde der Tagung des Parlaments vom Dezember 1999 (1) auf die m(cid:252)ndliche Anfrage H-712/99 von Herrn Schori erteilt hat. (1) Debatten des Europ(cid:228)ischen Parlaments (Dezember 1999)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2804/99 von Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) an die Kommission. Besorgnis im gemeinschaftlichen Avocado-Sektor angesichts des Abkommens EU-Mexiko.

eurovoc_concepts:
Mexico
competition
customs duties
free-trade agreement
fruit-growing
import (EU)
tariff quota
tariff reduction
trade agreement (EU)
tropical fruit

text: C 330 E/52 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 21. 11. 2000 preise, die Produktion usw. gingen in der zweiten H(cid:228)lfte des Untersuchungszeitraums so stark zur(cid:252)ck, da(cid:223) von einer bedeutenden Sch(cid:228)digung zu sprechen war. Zudem zeigte sich, da(cid:223) die Schwierigkeiten 1999 anhielten. In den zus(cid:228)tzlichen Informationen wurde auch klar erl(cid:228)utert, warum zwischen dem Anstieg der gedump- ten bzw. subventionierten Einfuhren und der Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Untersuchungszeitraum eine gewisse zeitliche Verz(cid:246)gerung zu beobachten war. Die Kommission kam daraufhin zu dem Schlu(cid:223), da(cid:223) keine anderen Faktoren als die gedumpten und sub- ventionierten Einfuhren f(cid:252)r die Sch(cid:228)digung urs(cid:228)chlich waren. Die Pr(cid:252)fung aller in der Gemeinschaft auf dem Spiel stehender Interessen ergab, da(cid:223) keine zwingenden Gr(cid:252)nde gegen die Einf(cid:252)hrung von Ma(cid:223)nahmen sprachen. Daher beschlo(cid:223) die Kommission, im Rahmen der vorgenannten Verfahren endg(cid:252)ltige Antidumping- und Ausgleichsma(cid:223)nahmen einzuf(cid:252)hren (1). (1) Entscheidung Nr. 283/2000/EGKS der Kommission vom 4. Februar 2000 (Antidumpingverfahren) Entscheidung Nr. 284/2000/EGKS der Kommission vom 4. Februar 2000 (Antisubventionsverfahren) (ABl. L 31 vom 5. 2. 2000). (2000/C 330 E/056) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2804/99 von Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Besorgnis im gemeinschaftlichen Avocado-Sektor angesichts des Abkommens EU-Mexiko Die Landwirte der spanischen Provinz Malaga, eines der wichtigsten Zentren f(cid:252)r den Avocado-Anbau in der Gemeinschaft, haben ihre Besorgnis angesichts der m(cid:246)glichen Folgen, die die Unterzeichnung des j(cid:252)ngsten Handelsabkommens zwischen der EU und Mexiko f(cid:252)r sie haben kann, zum Ausdruck gebracht. Derzeit liegt der Eingangszoll f(cid:252)r mexikanische Avocados in der EU bei 4 % von Januar bis Mai, bei 7,5 % von Juni bis November und bei 5 % im Dezember. Mit dem Freihandelsabkommen werden diese Z(cid:246)lle verschwinden und schwere St(cid:246)rungen im Avocado-Sektor der EU hervorrufen. Kann die Kommission mitteilen, wie sie die Interessen der spanischen Avocado-Erzeuger zu sch(cid:252)tzen gedenkt, da die Einfuhren dieses Erzeugnisses aus Mexiko infolge der Liberalisierung durch das Inkraft- treten des Freihandelsabkommens EU-Mexiko sehr stark zunehmen werden? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (6. M(cid:228)rz 2000) Im Rahmen des Freihandelsabkommens EU/Mexiko ist in der Tat ab Juli 2000 eine progressive, lineare Senkung der bei der Einfuhr von Avocados aus dem genannten Land zu erhebenden Wertz(cid:246)lle vorgesehen; ab 2008 sollen diese Wertz(cid:246)lle v(cid:246)llig abgeschafft werden. Die Senkung erfolgt auf der Grundlage eines Eingangszollsatzes zwischen 2,7 und 5,1 % je nach Monat. Hinzu kommt, da(cid:223) f(cid:252)r die Einfuhr aus Mexiko zwischen dem 1. Juni und dem 30. September ein zollfreies Kontingent von 20 000 Tonnen er(cid:246)ffnet wird, da dieser Zeitraum au(cid:223)erhalb der normalen Anbauzeiten in der Gemeinschaft (Oktober bis Mai) liegt. Die Erzeuger der Gemeinschaft verf(cid:252)gen also (cid:252)ber eine gro(cid:223)z(cid:252)gig bemessene Frist, um sich auf den Abbau der auf Einfuhren mexikanischer Avocados in die Gemeinschaft erhobenen Z(cid:246)lle einzustellen. Da die derzeitigen Wertz(cid:246)lle (von 4 bis 5,6 % je nach Monat) bereits niedrig sind, erscheint es au(cid:223)erdem wenig wahrscheinlich, da(cid:223) das mit Mexiko geschlossene Freihandelsabkommen der gemeinschaftlichen Avocado- produktion, die sich durch ein hohes Ma(cid:223) an Wettbewerbsf(cid:228)higkeit auszeichnet, Schaden zuf(cid:252)gen wird. 21. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 330 E/53 Negative Auswirkungen auf die Produktion in der Gemeinschaft sind umso unwahrscheinlicher, als die mexikanische Produktion durch eine gewisse Unregelm(cid:228)(cid:223)igkeit beeintr(cid:228)chtigt wird; hinzu kommt, da(cid:223) die relativ gro(cid:223)e Nachfrage auf dem Inlandsmarkt die Preise f(cid:252)r mexikanische Avocados in die H(cid:246)he treibt und somit ihre Wettbewerbsf(cid:228)higkeit reduziert. Hinzu kommt, da(cid:223) die seit 1997 stufenweise vorgenommene Aufhebung der die Ausfuhr mexikanischer Avocados in die Vereinigten Staaten erschwerenden Pflanzen- schutzauflagen dazu f(cid:252)hren d(cid:252)rfte, da(cid:223) sich die mexikanischen Ausfuhren verst(cid:228)rkt dorthin orientieren. Sollte es sich als notwendig erweisen, k(cid:246)nnte die Kommission jedoch die in dem Freihandelsabkommen vorgesehenen Schutzma(cid:223)nahmen unter den in Artikel 15 des Abkommens vorgesehenen Bedingungen zur Anwendung bringen. (2000/C 330 E/057) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2807/99 von Jean-Claude Fruteau (PSE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: GMO-Bananen Am 10. November vergangenen Jahres hat die Europ(cid:228)ische Kommission einen Vorschlag zur Reform der gemeinsamen Marktorganisation f(cid:252)r Bananen vorgelegt, um sie an die von der Welthandelsorganisation festgelegten Regeln anzupassen. Die vorgeschlagene Regelung gliedert sich in zwei Phasen: die Zoll- kontingentregelung wird vorl(cid:228)ufig beibehalten und ab dem 1. Januar 2006 tritt automatisch ein aus- schlie(cid:223)lich tarif(cid:228)res Systems in Kraft. Hierbei werden den Erzeugern der lateinamerikanischen L(cid:228)nder nicht akzeptable Zugest(cid:228)ndnisse abver- langt, ohne da(cid:223) die Interessen der Gemeinschaftserzeuger und die Verpflichtungen, die die Gemeinschaft gegen(cid:252)ber ihren Partnern in Afrika, der Karibik und im Pazifik eingegangen ist, wirklich ber(cid:252)cksichtigt werden. Im (cid:252)brigen scheint der Rat (cid:252)ber den Vorschlag der Kommission sehr uneins zu sein: Frankreich, Spanien und Portugal betrachten den tarif(cid:228)ren Ansatz nicht als ernstzunehmende Verhandlungsbasis. Zehntausende von Arbeitspl(cid:228)tzen werden dadurch aufs Spiel gesetzt (genau genommen 30 000 in den franz(cid:246)sischen (cid:220)berseegebieten und 35 000 auf den Kanarischen Inseln). Mit welchen L(cid:246)sungen will die Kommission den Schutz der Interessen der Gemeinschaftserzeuger und der AKP-Staaten sicherstellen? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (11. Februar 2000) Der Vorschlag f(cid:252)r die ˜nderung der Verordnung (EWG) Nr. 404/93 des Rates vom 13. Februar 1993 (cid:252)ber die gemeinsame Marktorganisation f(cid:252)r Bananen (1) wurde am 10. November 1999 von der Kommission tats(cid:228)chlich angenommen (2). Die Gr(cid:252)nde, die die Kommission zu diesem Vorschlag bewegt haben, sowie der Inhalt des Vorschlags, werden in der beigef(cid:252)gten Begr(cid:252)ndung ausreichend dargelegt. Die Kommission ist der Meinung, da(cid:223) dieser Vorschlag das Gleichgewicht zwischen den verschiedenen Verpflichtungen h(cid:228)lt, die die Gemeinschaft in diesem Bereich zu erf(cid:252)llen hat. F(cid:252)r die AKP-Staaten sieht der Vorschlag eine deutliche Zollpr(cid:228)ferenz vor, die eine Aufrechterhaltung der aus diesen L(cid:228)ndern kommenden traditionellen Bananenimporte erm(cid:246)glichen d(cid:252)rfte. In der Begr(cid:252)ndung zu dem Vorschlag wird auch ausdr(cid:252)cklich gesagt, da(cid:223) gegebenenfalls zus(cid:228)tzliche Ma(cid:223)nahmen in Betracht gezogen werden k(cid:246)nnen, insbesondere f(cid:252)r die schw(cid:228)chsten und die am st(cid:228)rksten von der Bananenproduktion abh(cid:228)ngigen AKP-Staaten


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2864/99 från María Sornosa Martínez (PSE) till kommissionen. Brott mot TV-direktivet i Spanien.

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/213 sj(cid:246)fartsbranschen och myndigheter m(cid:246)jligheten att f(cid:229) en klar bild av fartygens tillst(cid:229)nd (det (cid:228)r databasen Equasis, som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r under utveckling i n(cid:228)ra samarbete mellan kommissionen och de franska sj(cid:246)fartsmyndigheterna, som avses). (2000/C 225 E/243) SKRIFTLIG FR¯GA E-2864/99 fr(cid:229)n Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) till kommissionen ˜mne: Brott mot TV-direktivet i Spanien (18 januari 2000) Den spanska konsumentorganisationen (OCU) har nyligen f(cid:246)rd(cid:246)mt det faktum att de flesta spanska TV- kanaler inom ramen f(cid:246)r julens reklamkampanj s(cid:228)nder i genomsnitt 1 000 reklaminslag per dag under programtid avsedd f(cid:246)r barn och att dessutom 5 procent av dessa reklamsnuttar inte uppfyller g(cid:228)llande best(cid:228)mmelser. I den (cid:246)versyn av direktivet (cid:148)television utan gr(cid:228)nser(cid:148) som medlemsstaterna borde ha genomf(cid:246)rt senast den 30 december 1998 ing(cid:229)r bl. a. f(cid:246)ljande best(cid:228)mmelser: (cid:129) TV-reklam och -f(cid:246)rs(cid:228)ljning skall l(cid:228)tt kunna s(cid:228)rskiljas i f(cid:246)rh(cid:229)llande till (cid:246)vriga program. (cid:129) F(cid:246)rbud mot att anv(cid:228)nda subliminal reklamteknik och vilseledande f(cid:246)rs(cid:228)ljningstaktik. (cid:129) Reklaminslag i samband med nyheter, sport, dokument(cid:228)rprogram och andra program f(cid:229)r endast s(cid:228)ndas under naturliga avbrott i dessa program. (cid:129) Den tid som avsl(cid:229)s f(cid:246)r reklam f(cid:229)r inte (cid:246)verstiga 20 procent av en viss programtid. (cid:129) Reklaminslagen f(cid:229)r inte grunda sig p(cid:229) ett inneh(cid:229)ll som diskriminerar k(cid:246)n, ras m. m. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande verkar det som om den spanska televisionen inte skulle respektera en enda av ovann(cid:228)mnda best(cid:228)mmelser, vilket bevisas av de uppgifter som OCU har offentliggjort och av en enkel (cid:246)versikt (cid:246)ver vilken spansk TV-kanals programutbud som helst. Mot denna bakgrund st(cid:228)lls kommissionen f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: K(cid:228)nner kommissionen till de spanska konsumenternas offentliga protest? F(cid:246)rfogar kommissionen (cid:246)ver uppgifter som ger den m(cid:246)jlighet att fastst(cid:228)lla om TV-bolagen i Spanien f(cid:246)ljer gemenskapsdirektivets best(cid:228)mmelser? Anser kommissionen att man i v(cid:228)ntan p(cid:229) datumet den 31 december 2000, d(cid:229) det enligt TV-direktivet skall utarbetas en rapport om hur medlemsstaterna uppfyllt direktivet, borde p(cid:229)skynda unders(cid:246)kningen av hur detta direktiv till(cid:228)mpas? Skulle kommissionen vara beredd att ingripa inf(cid:246)r de spanska myndigheterna och uppmana dessa att uppfylla gemenskapslagstiftningen p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r radio- och TV-s(cid:228)ndningar? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 februari 2000) Kommissionen har f(cid:229)tt flera klagom(cid:229)l p(cid:229) att best(cid:228)mmelserna om reklam inte f(cid:246)ljs i vissa medlemsstater. Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att skaffa sig de uppgifter som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att kunna bed(cid:246)ma i vilken utstr(cid:228)ckning som de p(cid:229)st(cid:229)dda oegentligheterna utg(cid:246)r lagbrott i de ber(cid:246)rda medlemsstaterna f(cid:246)r att kunna vidta l(cid:228)mpliga korrigerings(cid:229)tg(cid:228)rder. I Spanien orsakar framf(cid:246)rallt verksamheten i vissa programf(cid:246)retag problem. Ett (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande enligt artikel 226 (f. d. artikel 169) i EG-f(cid:246)rdraget har inletts mot Spanien f(cid:246)r att landet inte har f(cid:246)ljt best(cid:228)mmelserna om reklam i direktivet om television utan gr(cid:228)nser (r(cid:229)dets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa best(cid:228)mmelser som fastst(cid:228)llts i medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om utf(cid:246)randet av s(cid:228)ndningsverksamhet f(cid:246)r television (1), (cid:228)ndrat genom Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 97/36/EG av den 30 juni 1997 (2)). (1) (2) EGT L 298, 17. 10. 1989. EGT L 202, 30. 7. 1997