eurovoc_concepts:
European cooperation
database
education policy
exchange of information
teaching

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 24. 01. 2000 KOM(1999) 709 lopullinen 2000/0022 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON SUOSITUKSEKSI eurooppalaisesta yhteistyöstä kouluopetuksen laadunarvioinnissa (komission esittämä) PERUSTELUT 1. JOHDANTO Jäsenvaltiot ovat asettaneet korkealaatuisen kouluopetuksen yhdeksi ensisijaisista tavoitteistaan. Laatunäkökohdat koskettavat luontaisesti kaikkia Euroopan kouluja. Jokaisen opettajan tärkeimpänä tavoitteena on, että oppilaat oppivat hyvin (oppimisen laatu). Perustamissopimuksen 149 artiklassa määrätään, että Euroopan yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen edistämällä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Yhteisön kannustus, tuki sekä tietojen ja kokemusten vaihtoa helpottavat innostaa kehittämään uusia laadunparantamiskeinoja. toimet voivat toimia kokoontuivat kouluopetuksen Vuosina 1995–1998 on toteutettu monia eurooppalaisen yhteistyön parantamiseksi johtavat keskustelemaan virkamiehet kouluopetuksen laadunarvioinnista. Komissio on julkaissut neljä ehdotuspyyntöä (1995, 1996, 1997 ja 1998), joiden perusteella on myönnetty rahoitustukea kouluopetuksen laadunarviointiin keskittyviin tutkimuksiin, opintovierailuihin ja konferensseihin. laadunarvioinnissa. Koulutusalan 1995 kahdesti vuoden aikana Komissio ilmoitti aikovansa käynnistää kouluopetuksen laadunarviointia koskevan kokeiluhankkeen vuoden 1997 alussa. Opetusministerit antoivat tälle voimakkaan tukensa neuvoston kokouksessa 6 päivänä toukokuuta 1996. Ministerit korostivat, että on tärkeää lisätä eurooppalaista yhteistyötä tällä merkittävällä alalla. Brysselissä 20 päivänä marraskuuta 1997 kokoontunut ministerineuvosto korosti kouluopetuksen laadun parantamisen merkitystä antamalla asiasta päätöslauselman1. yhteistyössä jäsenvaltioiden Kouluopetuksen laadunarviointia koskeva kokeiluhanke toteutettiin vuosina 1997 ja kanssa. 1998 Kokeiluhankkeen tavoitteena oli kiinnittää huomiota siihen, että peruskoulu- ja lukiotason koulutusta on arvioitava, nykyisiä kansallisia menettelyjä on parannettava, laadunarviointiin tarvitaan eurooppalainen ulottuvuus ja tietojen ja kokemusten vaihtoa on tuettava2. toimivaltaisten viranomaisten Kokeiluhankkeen tulokset on esitelty hankkeen väliraportissa3 ja loppuraportissa4. Kansallisissa raporteissa on arvioitu hankkeen vaikutuksia eri maiden kouluihin. Muutamissa maissa hanke vaikutti uusien lakien säätämiseen. Näin tapahtui muun muassa Alankomaissa, Itävallassa ja Kreikassa. Italiassa hanke vaikutti koulujen autonomisen päätöksenteon käyttöönottoon. Portugalissa kokeiluhanke jatkuu yhä, ja mukaan tulee vähitellen yhä useampia kouluja. Hanke on vaikuttanut Norjassa siten, 1 2 3 4 Kouluopetuksen laadunarvioinnista 16 päivänä joulukuuta 1997 annettu neuvoston päätelmä, (98/C 1/03). Kokeiluhankkeessa käytetyt arviointimenetelmät esitettiin oppaassa nimeltä Suuntaviivat hankkeisiin osallistuvia oppilaitoksia varten sekä Itsearvioinnin oppaassa, jotka on käännetty kaikille yhteisön kielille ja toimitettu kaikille 101 koululle, jotka osallistuivat kokeiluhankkeeseen. Kouluopetuksen laadunarviointi, eurooppalaisen kokeiluhankkeen väliraportti, toukokuu 1998. Kouluopetuksen laadunarviointi, eurooppalaisen kokeiluhankkeen loppuraportti, kesäkuu 1999. 2 että laadunarvioinnista on laadittu valkoinen kirja. Saksankielisissä maissa (Saksassa, jatketaan eri maiden koulujen Itävallassa, Luxemburgissa ja Liechtensteinissä) välisten kokousten pitämistä. 2. TAUSTAA korkealaatuisen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 artiklassa määrätään, että yhteisö myötävaikuttaa rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta. kehittämiseen koulutuksen Kouluopetuksen laatuun vaikuttavat monet tekijät. Järjestelmän tai toimintamallin laatua ei voi määritellä absoluuttisesti. Laatu riippuu asetuista tavoitteista, keinoista, joilla tavoitteisiin pyritään, ja olosuhteista, joissa ne saavutetaan. Yhteiskunnalliset muutokset asetettaviin aiheuttavat muutoksia myös kouluopetuksen laadulle vaatimuksiin. Kouluopetuksen laatu riippuu myös kunkin sidosryhmän näkökulmasta (eri sidosryhmät kuten oppilaat, opettajat ja vanhemmat arvioivat opetuksen laatua eri tavoin). Kouluopetuksen laatu määritellään poliittisessa keskustelussa, osana demokraattista kannalta prosessia. Keskustelua ensisijaisista sekä kansalaisten tarpeista ja toiveista. keinoista, oppimisprosessien tavoitteista, ja käydään opetus- tuntemuksesta tavoitteista, talouden Laadunarviointi on keino mitata ja arvioida, miten hyvin koulujärjestelmän eri tasoilla pystytään saavuttamaan asetetut tavoitteet. Arviointi edellyttää kaikkien asianomaisten tahojen välistä vuoropuhelua. Asianmukaisten jatkotoimien avulla voidaan tehdä muutoksia, jotka vastaavat uusia määrällisiä ja laadullisia vaatimuksia. Useimpia eurooppalaisia koulutusjärjestelmiä on muutettu voimakkaasti kahden viime vuosikymmenen aikana. Yksi merkittävistä muutostekijöistä on hajauttaminen. Päätösvaltaa on hajautettu entistä enemmän koulutusjärjestelmän paikallistasolle, ja oppilaitokset ovat nyt aiempaa itsenäisempiä päätöksenteossaan. Hajauttaminen on tavallaan keino viedä laadun määritelmää koskeva poliittinen keskustelu tai demokraattinen prosessi koulutusjärjestelmän alemmille tasoille. Laadunarviointia on periaatteessa kahdenlaista: ulkoista arviointia ja itsearviointia. Ulkoisen arvioinnin avulla keskushallinto pyrkii varmistamaan, että annettu opetus on korkealaatuista ja että koulut käyttävät voimavarojaan tehokkaasti. Ulkoisella arvioinnilla keskushallinto valvoo ja ohjaa koulujen toimintaa. Itsearviointi antaa kouluille mahdollisuuden osallistua laatukeskusteluun paikallistasolla. Itsearvioinnin avulla keskustelulle voidaan kouluopetuksen laadusta. Itsearviointi edellyttää usein kaikkien asianomaisten tahojen osallistumista arviointiin. Sen tuloksia voidaan käyttää päätöksenteon ja oppimisen tukena. demokraattiselle paikallistason rakenne antaa 3 Laatuindikaattorit ja vertailuarvot auttavat sidosryhmiä kaikilla järjestelmän tasoilla arvioimaan kouluopetuksen laatua. Järjestöt, yritykset, koulut ja yliopistot kehittyvät oppivina organisaatioina sen ansiosta, että niillä on käytössään tietoa, joka voi auttaa näkemään tilanteen selvemmin. Tieto avaa uusia näkökulmia, jotka auttavat ymmärtämään koko koulumaailmaa ja opetustilanteita. Kouluopetuksen laadunarviointia ja laatuindikaattoreita koskevan eurooppalaisen yhteistyön luomisessa ei tavoitteena luonnollisestikaan ole tuottaa yleispäteviä arviointimalleja. Eri maissa käytettävien menetelmien ja lähestymistapojen erilaisuus ja runsaus antaa mahdollisuuden antoisaan tietojenvaihtoon, mikä voi osaltaan parantaa nykyisiä arvioinnissa käytettäviä toimintamalleja. Tämän vuoksi kaikissa Euroopan tason toimissa on otettava huomioon kunkin maan erilaiset olosuhteet, tausta sekä sosiaalinen, poliittinen ja kulttuuritilanne. 3. SUOSITUKSEN OIKEUSPERUSTA korkealaatuisen Perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklassa määrätään, että yhteisön tehtävänä on myötävaikuttaa rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta. kehittämiseen koulutuksen otetaan huomioon Suosituksessa koulutusjärjestelmien monimuotoisuus. Suositus perustuu vapaaehtoiseen yhteistyöhön ja mukauttamiseen. Yhteisön toiminnalla voi olla lisäarvoa sen vuoksi, että tietojen ja kokemusten vaihto auttaa tarkastelemaan omaa kansallista järjestelmää uudesta näkökulmasta ja antaa virikkeitä uudistuksiin. eurooppalaisten 4 2000/0022 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON SUOSITUKSEKSI eurooppalaisesta yhteistyöstä kouluopetuksen laadunarvioinnissa EUROOPAN PARLAMENTIN JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 artiklan 4 kohdan ja 150 artiklan 4 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen1, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon3, noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: (1) (2) (3) 1 2 3 4 5 Korkealaatuinen kouluopetus on kaikkien jäsenvaltioiden tavoite. Kouluopetukseen osoitetut voimavarat ovat kasvaneet kaikissa teollistuneissa maissa viime vuosikymmenien aikana. Kouluopetus katsotaan ratkaisuksi työllisyyttä ja yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta koskeviin ongelmiin. Elinikäinen oppiminen on yksilön oman elämän ja urakehityksen hallinnan avaintekijä. Korkealaatuinen kouluopetus on erittäin tärkeää työvoiman vapaan liikkuvuuden kannalta yhteisössä. työmarkkinapolitiikan ja 7 ja jotka 19994 todetaan tavoitteisiin perustuvat vuosittain työllisyyspolitiikan suuntaviivat, Neuvosto antaa suuntaviivoissa indikaattoreihin. määrällisiin parantavat suuntaviivassa, vuodeksi koulutusjärjestelmänsä tehokkuutta, jotta koulunkäyntinsä varhain päättävien nuorten määrä huomiota oppimisvaikeuksista kärsiviin nuoriin. Komissio on ehdottanut5, että vuoden 2000 työllisyyden 8 suuntaviivassa viitataan erityisesti atk-taitojen kehittämiseen, koulujen parantamiseen oppilaiden varustamiseen vuoteen 2002 mennessä, mikä parantaisi kouluopetuksen laatua ja antaisi nuorille digitaalisen aikakauden edellyttämiä valmiuksia. vähenisi merkittävästi. Olisi myös Työllisyyden että internet-yhteyksien kiinnitettävä tietokoneilla jäsenvaltiot erityistä ja EYVL C EYVL C EYVL C Työllisyyden suuntaviivoista 22 päivänä helmikuuta 1999 annettu neuvoston päätöslauselma. Eurooppalaisesta yhteistyöstä korkeakouluopetuksen laadunarvioinnissa 24 päivänä syyskuuta 1998 annettu neuvoston suositus 98/561/EY, EYVL C 69, 12. 3. 1999, s. 2. KOM(1999) 441 lopullinen. 5 (4) (5) (6) (7) (8) Korkeatasoisen kouluopetuksen saavuttamiseksi on käytettävissä monia keinoja. ja Laadunarviointi on keino seurata tilannetta ja luoda kouluja, parantavat toimintaansa. Tällaiset koulut pystyvät siirtämään tietoa oppilailleen ja antamaan oppilailleen tulevaisuuden haasteissa tarvittavia taitoja, pätevyyttä ja olennaisia asenteita. jotka oppivat Komissio toteutti korkeakouluopetuksen laadunarviointia koskeneen kokeiluhankkeen vuosina 1994 ja 1995. Korkeakouluopetuksen laadunarvioinnista 24 päivänä syyskuuta korostetaan laadunarviointia koskevien tietojen ja kokemusten vaihdon sekä yhteistyön tärkeyttä jäsenvaltioiden välillä. 98/561/EY6 suosituksessa neuvoston annetussa 1998 Sokrates-ohjelmassa ja erityisesti sen III komissiota kiinnostavista toimintamuodon ensisijaisiin aiheisiin. kehotetaan edistämään tietojen kysymyksistä. Kouluopetuksen luvun 3 toimintamuodon 1 kohdassa yleisesti tämän kokemusten laadunarviointi vaihtoa kuuluu ja Komissio on maaliskuusta 1996 alkaen käynnistänyt erilaisia tutkimuksia ja käytännön toimia, joissa tarkastellaan arviointia eri näkökulmista ja joiden tarkoituksena on laatia tilanneselvitys eri tasoilla käytetyistä hyvin monenlaisista lähestymistavoista ja opetuksen arviointimenetelmistä. Komissio toteutti lukuvuoden 1997–1998 aikana kokeiluhankkeen, johon osallistui 101 peruskoulua ja lukiota Sokrates-ohjelmaan osallistuvissa maissa. Hankkeen toteutuksessa komissiota avusti neuvoa-antava työryhmä, johon kuului jäsenvaltioiden nimeämiä opetuksen arvioinnin asiantuntijoita. (9) Wienissä 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1998 pidetyssä kokouksessa kokeiluhankkeen osanottajat, 101 koulun edustajat, kansallista hallintoa edustavat päättäjät, tutkijat ja koulujen sidosryhmät antoivat julistuksen, jossa todetaan seuraavasti: "Kokeiluhanke on lisännyt koulujemme tietoisuutta laatukysymyksistä, ja lähes kaikkien osallistujien kouluissa hanke on auttanut parantamaan opetuksen laatua kokeiluvaiheen aikana7". Islanti (10) Kaikki kokeiluhankkeeseen osallistuneet 18 maata (Euroopan unionin jäsenvaltiot joissa sekä Norja, tarkastellaan kokeiluhankkeen vaikutuksia ja siitä saatuja kokemuksia. Kansalliset raportit ovat suurimmaksi osaksi myönteisiä ja niissä korostetaan yli rajojen tapahtuvaa keskinäistä oppimista, joka perustuu kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoon. ja Liechtenstein) ovat laatineet kansalliset raportit, (11) Eurooppalaisen kokeiluhankkeen loppuraportissa8 painotetaan monia menetelmiin liittyviä tekijöitä, jotka vaikuttavat itsearvioinnin onnistumiseen. Näitä tekijöitä ovat muun muassa kansallinen ja kansainvälinen verkottuminen ja kansalliselta tasolta saatu tuki ja kannustus. 6 7 8 EYVL L 270, 7. 10. 1998, s. 56. Julistus hyväksyttiin kokeiluhankkeen päätöskonferenssissa Wienissä 20 ja 21 päivänä marras- kuuta 1998. Kouluopetuksen laadunarviointi - eurooppalaisen kokeiluhankkeen loppuraportti, kesäkuu 1999. 6 (12) Kouluopetuksen laadun arvioinnista 16 päivänä joulukuuta 1997 annetussa neuvoston todetaan, että laadunarviointi on tärkeä osa laadunvarmistusta ja päätelmissä9 tarvittaessa myös laadun parantamista. (13) On tarpeen ottaa huomioon toissijaisuusperiaate sekä se, että jäsenvaltioilla on yksinomaan vastuu koulujärjestelmiensä järjestämisestä ja rakenteesta sekä siitä, miten autonomisia ja/tai riippumattomia oppilaitokset ovat, SUOSITTELEVAT, ETTÄ JÄSENVALTIOT TUKEVAT KOULUOPETUKSEN LAADUN PARANTAMISTA SEURAAVIN TOIMIN: 1. Tukevat ja tarvittaessa perustavat selkeitä laatujärjestelmiä tarkoituksena a) b) c) turvata elinikäisen oppimisen perustana toimivan kouluopetuksen laatu kunkin sosiaalisten ja kulttuuriedellytysten mukaisesti jäsenvaltion taloudellisten, eurooppalainen ulottuvuus huomioon ottaen, oppilaitoksia kannustaa tehdä organisaatiostaan oppiva ja kehittyvä käyttäen tasapainoista itsearvioinnin ja ulkoisen arvioinnin yhdistelmää, itsearviointia käyttämään keinona selventää oppilaitosten arvioinnin tarkoitusta ja edellytyksiä sekä varmistaa, että oppilaitosten itsearvioinnissa käytetty lähestymistapa on samanlainen kuin muissa sääntelymuodoissa. 2. 3. 4. Tukevat tarkoituksena ja tarvittaessa perustavat selkeitä ulkoisen arvioinnin järjestelmiä a) b) seurata itsearviointia ja antaa oppilaitoksille itsearvioinnin menetelmiin liittyvää tukea, tarjota ulkopuolinen näkemys koulusta, minkä avulla varmistetaan, että kehitysprosessi pysyy käynnissä. Kannustavat ja tukevat kaikkien sidosryhmien osallistumista koulujen koko arviointiprosessiin tarkoituksena a) b) tuoda koulujen itsearviointiin uutta tehokkuutta ja luovuutta, vahvistaa sidosryhmien yhteisvastuullisuutta koulujen kehittämisestä. Tukevat tarkoituksena itsearvioinnin organisoimista ja käyttöä koskevaa koulutusta a) b) saada oppilaitosten itsearviointi toimimaan tehokkaasti välineenä, jolla koulut voivat lisätä kykyään parantaa toimintaansa, varmistaa, että esimerkkejä hyvistä toimintatavoista ja uusista itsearviointi- välineistä levitetään tehokkaasti. 9 EYVL C 1, 3. 1. 1998, s. 4. 7 5. Tukevat koulujen kykyä oppia toinen toisiltaan kansallisella ja Euroopan tasolla tarkoituksena a) yksilöidä hyvät toimintatavat, tehokkaat välineet sekä vertailuarvot, b) muodostaa verkostoja, joissa oppilaitokset saavat toisiltaan tukea, ja tarjota ulkopuolisia impulsseja arviointiprosessiin. 6. Kannustavat kouluopetuksen laadusta yhteistyötä sekä edistävät eurooppalaista verkottumista vastaavia viranomaisia tekemään Tämä yhteistyö voi koskea seuraavia osa-alueita: a) b) c) tietojen ja kokemusten vaihtaminen erityisesti menetelmien kehittämisen ja hyviksi todettujen toimintatapojen osalta, koulutusjärjestelmiä kansallisia indikaattorien ja vertailuarvojen kehittäminen, järjestelmien heikkouksia ja vahvuuksia tarkoituksena hyviksi toimintatapojen siirto, tietojen, vertailukelpoisten jotta voidaan vertailla eri todettujen koskevien sellaisen tämän alan eurooppalaisen asiantuntemuksen luominen, joka voitaisiin antaa asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisten käyttöön, d) asiantuntijoiden kansainvälisten yhteyksien tukeminen. PYYTÄVÄT KOMISSIOTA 1. 2. 3. jäsenvaltioiden kanssa nykyisten ohjelmien Edistämään tiiviissä yhteistyössä perustalta ja niiden tavoitteiden sekä tavanomaisten avointen menettelyjen mukaisesti 6 kohdassa tarkoitettua kouluopetuksen laadusta vastaavien viranomaisten välistä yhteistyötä ja ottamaan siihen mukaan laadunarvioinnin ja laadunvarmistamisen alalla tarvittavan kokemuksen hankkineita kouluja edustavia organisaatioita ja järjestöjä. tietokannan Perustamaan välineiden levittämiseen. Tietokannassa olisi oltava myös esimerkkejä koulujen arvioinnissa hyviksi todetuista toimintatavoista. Tietokannan olisi oltava käytettävissä internetin kautta. itsearvioinnissa tarvittavien koulujen ja Antamaan joka kolmas vuosi Euroopan parlamentille, neuvostolle, sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen laadunarviointijärjestelmien kehittämisestä eri jäsenvaltioissa ja alan eurooppalaisesta yhteistyöstä sekä mainittujen tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneesta edistymisestä. talous- Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 8 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI parlamentin Euroopan kouluopetuksen laadunarvioinnissa ja neuvoston suositus eurooppalaisesta yhteistyöstä 2. BUDJETTIKOHDAT Yleisen talousarvion osa A, pääluokka III (komissio). Tietokannan luontiin käytetään Sokrates-ohjelman budjettikohdan B3. 1001 varoja. 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 ja 150 artikloissa 4. 4. 1 TOIMENPITEEN KUVAUS Yleistavoite Suosituksen tavoitteena on saada valtuutus luoda eurooppalainen verkko laitoksista, jotka toimivat laadunarvioinnin, indikaattorien ja vertailuarvojen alalla. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Suositus on voimassa toistaiseksi. 5. MENO-/TULOLAJI edellyttää, täytäntöönpano Suosituksen koulujen itsearvioinnissa tarvittavien välineiden levittämiseen. Tietokannan on sisällettävä myös toimintatavoista. Suosituksen täytäntöönpanoon liittyvien asiantuntijakokouksien määräksi on arvioitu kaksi vuodessa. esimerkkejä koulujen arvioinnissa hyviksi tietokanta todetuista luodaan että 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET Suosituksen täytäntöönpaneminen edellyttää tietokannan luomista. Suunnitelmissa on julkaista ehdotuspyyntö. 9 6. 1 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (käypinä hintoina) Jakautuminen 2001 2002 2003 2004 2005 2006 ja seur. varain- hoito- vuodet Tietokannan luominen ja ylläpito 0,05 0,03 0,03 0,03 0,03 0,03 Yhteensä 0,05 0,03 0,03 0,03 0,03 0,03 6. 2 Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen aikataulu 2001 2002 2003 2004 2005 milj. euroa Yht. 2006 ja seur. varain- hoito- vuodet Maksusitoumusmäärärahat 0,05 0,03 0,03 0,03 0,03 0,03 0,25 Maksumäärärahat Vuosi n n+1 n+2 n+3 n+4 n+5 ja seur. Varainhoitovuodet Yhteensä Summa otetaan koulutuksen ja kulttuurin pääosaston nykyisistä varoista. 7. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION OSA A, PÄÄLUOKKA III) Tarvittavien hallinnollisten varojen myöntäminen riippuu komission vuosittaisesta varojen myöntämistä koskevasta päätöksestä, ja erityisesti otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän tarkoitukseen varaama henkilöstön määrä ja myöntämät lisävarat. 10 7. 1 Vaikutus henkilöstön määrään Henkilöstön laji Toimenpiteen hallinnointiin osoitettava henkilöstö Vakituinen henkilöstö Tilapäinen henkilöstö Virkamiehet tai tilapäinen henkilöstö A B C 0,5 0,25 0,25 Muu henkilöstö Yhteensä 1 Tästä henkilöstöstä Kesto Lisähenkilöstöä asianomaisen PO:n tai yksikön nykyistä henkilöstöä 0,5 0,25 0,25 1 7. 2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus Määrä Laskutapa Virkamiehet 108 000 108. 000 x 1/vuosi (A1, A2, A4, A5 ja A7) Tilapäinen henkilöstö Muu henkilöstö (ilmoittakaa budjettikohta) Yhteensä 108 000 Summa otetaan koulutuksen ja kulttuurin pääosaston nykyisistä varoista. 7. 3 Toimenpiteestä aiheutuvien muiden hallintomenojen lisääntyminen Budjettikohta Määrä Laskutapa A-7030 19 500 2 kokousta x 15 osallistujaa x 650 euroa euroa euroa Yhteensä 19 500 Edellä olevassa taulukossa budjettikohdasta A-7 katettavat menot koulutuksen ja kulttuurin pääosaston yleisestä talousarviosta. rahoitetaan 11


title: Nõukogu ja komisjoni otsus 2000/204/EÜ, ESTÜ, 24. veebruar 2000, Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel

eurovoc_concepts:
Morocco
Union for the Mediterranean
association agreement (EU)
ratification of an agreement

formats: html pdf print

text: 11/33. kd ET Euroopa Liidu Teataja 175 32000D0204 L 70/1 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 18. 3. 2000 NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS 2000/204/EÜ, ESTÜ, 24. veebruar 2000, Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, Lepingu, protokollide ja lõppakti tekstid on lisatud käesolevale otsusele. võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lau- sega ja lõike 3 teise lõiguga, võttes arvesse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95, pärast konsulteerimist nõuandekomiteega ja nõukogu ühehäälsel nõusolekul, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1) ning arvestades, et: Brüsselis 26. veebruaril 1996 alla kirjutatud Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonileping ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel tuleks heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 2 1. Nõukogu komisjoni ettepanekul või vajaduse korral komisjon määravad kindlaks ühenduse seisukoha assotsiatsiooninõukogus ja assotsiatsioonikomitees kooskõlas Euroopa Ühenduse asuta- mislepingu ja Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu vastavate sätetega. 2. Nõukogu eesistuja on vastavalt lepingu artiklile 79 assotsiat- siooninõukogu eesistuja ning esitab ühenduse seisukoha. Nõu- kogu eesistuja esindaja on vastavalt lepingu artiklile 82 assotsiat- sioonikomitee eesistuja ning esitab ühenduse seisukoha. Artikkel 3 Nõukogu eesistuja edastab Euroopa Ühenduse nimel lepingu artikliga 96 ettenähtud teate. Komisjoni president edastab Euroopa Söe- ja Teraseühenduse nimel kõnealuse teate. Artikkel 1 Brüssel, 24. jaanuar 2000 Käesolevaga kiidetakse Euroopa Ühenduse ja Euroopa Söe- ja Teraseühenduse nimel heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonileping, sellele lisatud protokollid ning lõppaktile lisatud deklaratsioonid ja kirjade vahetus. Komisjoni nimel Nõukogu nimel president R. PRODI eesistuja J. GAMA (1) EÜT C 181, 24. 6. 1999, lk 15


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0087/00 från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen. Godkännande av ett territoriellt utvecklingsprogram för Galicien och norra Portugal inom gemenskapsstödramarna 2000–2006.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Galicia
Northern Portugal

text: C 374 E/22 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/026) SKRIFTLIG FR¯GA E-0087/00 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen (24 januari 2000) ˜mne: Godk(cid:228)nnande av ett territoriellt utvecklingsprogram f(cid:246)r Galicien och norra Portugal inom gemen- skapsst(cid:246)dramarna 2000(cid:141)2006 Anser kommissionen att det (cid:228)r m(cid:246)jligt och (cid:228)ndam(cid:229)lsenligt att utarbeta ett utvecklingsprogram f(cid:246)r Galicien och norra Portugal under tidsperioden 2000(cid:141)2006? H(cid:228)nsyn m(cid:229)ste d(cid:229) tas till att b(cid:229)da omr(cid:229)dena anslutits till m(cid:229)l 1 inom ramen f(cid:246)r Interreg II-programmet och Spaniens och Portugals gemenskapsst(cid:246)dramar, som kommissionen och medlemsstaterna skall f(cid:246)rhandla om och godk(cid:228)nna under det f(cid:246)rsta kvartalet i (cid:229)r. Detta program skulle t(cid:228)cka hela territoriet i den h(cid:228)r europeiska regionen och alla aspekter av unionens territorialpolitik och ocks(cid:229) omfatta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att utveckla jordbruket, fisket, turismen, industrins utveck- ling och skapande av syssels(cid:228)ttning. Speciell h(cid:228)nsyn skulle ocks(cid:229) tas till moderniseringen av hamnarna och flygplatserna och anslutningen till de transeuropeiska n(cid:228)tverken f(cid:246)r j(cid:228)rnv(cid:228)g och v(cid:228)gar. Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 mars 2000) Planer som l(cid:228)ggs fram f(cid:246)r m(cid:229)l 1 skall utarbetas p(cid:229) den geografiska niv(cid:229) som den ber(cid:246)rda medlemsstaten anser vara den l(cid:228)mpligaste, men skall som regel omfatta en enda region p(cid:229) NUTS II-niv(cid:229). Detta f(cid:246)reskrivs i artikel 13. 1 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna (1). Emellertid utg(cid:246)r detta inget hinder f(cid:246)r att man f(cid:246)r Galicien eller norra Portugal tar h(cid:228)nsyn till dessa regioners gemensamma problem vid prioriteringar som fastst(cid:228)llts genom f(cid:246)rhandsbed(cid:246)m- ning. I det utkast till riktlinjer som antogs av kommissionen den 13 oktober 1999 (2), och som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inr(cid:228)tta granskas av parlamentet, s(cid:228)gs det om gemenskapsinitiativet gemensamma strukturer f(cid:246)r att f(cid:246)rbereda programmen, engagera de ber(cid:246)rda parterna, v(cid:228)lja ut insatser, f(cid:246)rvalta det hela och samordna och (cid:246)vervaka genomf(cid:246)randet av programplaneringen. Dessa riktlinjer skall antas av kommissionen i slutet av februari 2000. Interreg explicit att man skall (1) EGT L 161, 26. 6. 1999. (2) KOM(1999) 479 slutlig. (2000/C 374 E/027) SKRIFTLIG FR¯GA E-0096/00 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen ˜mne: (cid:214)vergripande saneringsplan f(cid:246)r Vigofjorden (26 januari 2000) Det h(cid:229)ller p(cid:229) att genomf(cid:246)ras en saneringsplan f(cid:246)r Vigofjorden, finansierad till 80 procent genom Sammanh(cid:229)llningsfonden och till 20 procent av den regionala regeringen i Galicien. Den d(cid:229)liga hanteringen av planens genomf(cid:246)rande, vilket har lett till skador p(cid:229) tillg(cid:228)ngliga anl(cid:228)ggningar, orsakar flera problem som bl. a. tar sig uttryck i utsl(cid:228)ppen av avloppsvatten fr(cid:229)n hush(cid:229)llen och i f(cid:246)rekomsten av farligt och giftigt industriavfall som p(cid:229)verkar str(cid:228)nder med h(cid:246)gt naturv(cid:228)rde och socialt v(cid:228)rde. Detta framg(cid:229)r av uppgifter fr(cid:229)n inv(cid:229)narna i kommunen Alcabre i Vigo. Inv(cid:229)narna i Alcabre har redan uppm(cid:228)rksammat denna situation f(cid:246)r kommissionen och f(cid:246)r Europeiska ombudsmannen och kr(cid:228)vt en kontroll av omr(cid:229)det mellan Coruæa-v(cid:228)gen och floden Lagares utlopp i kommunen Vigo. Kommer kommissionen att genomf(cid:246)ra en kontroll av avloppsledningen vid Vigofjorden och reningsverket i floden Lagares, i enlighet med inv(cid:229)narnas krav?


title: Reform der GAP : Der Weinsektor.

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
reform of the CAP
viticulture


title: PERGUNTA ESCRITA E-0067/00 apresentada por Manuel Medina Ortega (PSE) à Comissão. América Latina e rubricas orçamentais.

eurovoc_concepts:
EU expenditure
Latin America
development aid

text: 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/187 Opıem-se (cid:224) inten(cid:231)ªo do CanadÆ de fornecer de reactores nucleares (cid:224) Turquia, razıes: invocando as seguintes (cid:129) os encargos financeiros para o CanadÆ de um emprØstimo (cid:224) Turquia no valor 1,5 mil milhıes de d(cid:243)lares, (cid:129) a eventualidade de Akkuyu se vir a transformar num segundo Chernobyl e vir a amea(cid:231)ar seriamente a vida dos 144 milhıes de habitantes do Mediterr(cid:226)neo oriental, (cid:129) o fundamentado receio de fornecimento (cid:224) Turquia dos meios tØcnicos para a produ(cid:231)ªo de armas nucleares, (cid:224) semelhan(cid:231)a do verificado com a ˝ndia e o Paquistªo. AlØm do mais, novos estudos realizados por eminentes sism(cid:243)logos (entre os quais, Karl Buckthought, do «Earthquake Forecasts Incorporation») concluem ser de 50 % a taxa de probabilidade de ocorrŒncia, nos pr(cid:243)ximos 40 anos, de um sismo de grau sete na escala de Richter, sismo esse que destruiria completa- mente os reactores e provocaria a morte de milhıes de pessoas. (cid:192) luz destes œltimos elementos, mas tambØm dos novos dados decorrentes dos catastr(cid:243)ficos sismos recentemente ocorridos, de que modo tenciona a Comissªo intervir, a fim de que a Turquia obtenha os meios financeiros necessÆrios ao desenvolvimento de fontes de energia renovÆveis e renuncie (cid:224) constru(cid:231)ªo da central nuclear em apre(cid:231)o? Resposta dada pelo Sr. Verheugen em nome da Comissªo (15 de Fevereiro de 2000) Remete-se a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para a resposta da Comissªo (cid:224) pergunta oral H-781/99 do Senhor Deputado Souladakis, no per(cid:237)odo de perguntas da sessªo de Janeiro de 2000 (1) do Parlamento. (1) Debates do Parlamento Europeu (Janeiro de 2000). (2000/C 219 E/242) PERGUNTA ESCRITA E-0067/00 apresentada por Manuel Medina Ortega (PSE) (cid:224) Comissªo Objecto: AmØrica Latina e rubricas or(cid:231)amentais (24 de Janeiro de 2000) Poderia a Comissªo informar sobre a taxa de execu(cid:231)ªo das rubricas or(cid:231)amentais destinadas ao desenvolvi- mento dos diferentes pa(cid:237)ses da AmØrica Latina durante os exerc(cid:237)cios de 1998 e 1999? Resposta dada pelo Sr. Patten em nome da Comissªo (21 de Fevereiro de 2000) A Comissªo vai transmitir directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento um quadro que contØm as informa(cid:231)ıes solicitadas. (2000/C 219 E/243) PERGUNTA ESCRITA P-0130/00 apresentada por Jens-Peter Bonde (EDD) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Gestªo administrativa da OLAF Tenciona a Comissªo assegurar que os seus funcionÆrios nªo fa(cid:231)am declara(cid:231)ıes pœblicas em matØria de responsabilidades, quando um ministØrio pœblico nacional decidiu arquivar um inquØrito originado pela UCLAF/OLAF?


title: 2000/90/EF: Rådets afgørelse af 24. januar 2000 om beskikkelse af et portugisisk medlem af og en portugisisk suppleant til Regionsudvalget

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
Portugal
appointment of staff

text: 3. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 28/37 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) RÅDET RÅDETS AFGØRELSE af 24. januar 2000 om beskikkelse af et portugisisk medlem af og en portugisisk suppleant til Regionsudvalget (2000/90/EF) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 263, under henvisning til Rådets afgørelse af 26. suppleanterne til Regionsudvalget, januar 1998 (1) om beskikkelse af medlemmerne af og i betragtning af, at der er blevet to pladser ledige i Regionsudvalget, efter at Joaquim Manuel Dos Santos Vairinhos er trådt tilbage som medlem, og José Carlos Zorrinho er trådt tilbage som suppleant, hvilket Rådet blev underrettet om henholdsvis den 22. juli og den 17. november 1999; under henvisning til indstillingen fra den portugisiske regering — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Eneste artikel José Carlos Zorrinho beskikkes som medlem af Regionsudvalget som efterfølger for Joaquim Manuel Dos Santos Vairinhos og Manuel Lopes Ribeiro beskikkes som suppleant til dette udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2002. Udfærdiget i Bruxelles, den 24. januar 2000. På Rådets vegne J. GAMA Formand (1) EFT L 28 af 4. 2. 1998, s. 19


title: 2000/91/ΕΚ: Απόφαση του Συμβουλίου, της 24ης Ιανουαρίου 2000, η οποία επιτρέπει στο Βασίλειο της Δανίας και στο Βασίλειο της Σουηδίας να εφαρμόσουν μέτρο παρέκκλισης από το άρθρο 17 της έκτης οδηγίας 77/388/ΕΟΚ περί εναρμονίσεως των νομοθεσιών των κρατών μελών των σχετικών με τους φόρους κύκλου εργασιών

eurovoc_concepts:
Denmark
Sweden
VAT
derogation from EU law
tax relief

text: L 28/38 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 3. 2. 2000 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της 24ης Ιανουαρίου 2000 η οποία επιτρέπει στο Βασίλειο της ∆ανίας και στο Βασίλειο της Σουηδίας να εφαρµόσουν µέτρο παρέκκλισης από το άρθρο 17 της έκτης οδηγίας 77/388/ΕΟΚ περί εναρµονίσεως των νοµοθεσιών των κρατών µελών των σχετικών µε τους φόρους κύκλου εργασιών (2000/91/ΕΚ) ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, την έκτη οδηγία 77/388/ΕΟΚ του Συµβουλίου, της 17ης Μαΐου 1977, περί εναρµονίσεως των νοµοθεσιών των κρατών µελών των σχετικών µε τους φόρους κύκλου εργασιών — κοινό σύστηµα φόρου της προστιθέµενης αξίας: οµοιόµορφη φορολογική βάση (1), και ιδίως το άρθρο 27, την πρόταση της Επιτροπής, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) (4) (5) (6) σύµφωνα µε το άρθρο 27 παράγραφος 1 της οδηγίας 77/388/ΕΟΚ, το Συµβούλιο αποφασίζει οµόφωνα µετά από πρόταση της Επιτροπής, να επιτρέψει σε κάθε κράτος µέλος να θεσπίσει ή να παρατείνει ειδικά µέτρα παρέκκλισης από την εν λόγω οδηγία, µε σκοπό την απλοποίηση της εί- σπραξης του φόρου ή την αποφυγή απάτης ή φοροδια- φυγής· οι κυβερνήσεις του Βασιλείου της ∆ανίας και του Βασιλείου της Σουηδίας ζήτησαν την άδεια να εφαρµόσουν µέτρο παρέκκλισης από τις διατάξεις του άρθρου 17 της οδηγίας 77/388/ΕΟΚ· τα άλλα κράτη µέλη ενηµερώθηκαν, στις 3 Σεπτεµβρίου 1999, σχετικά µε τις αιτήσεις των Βασιλείων της ∆ανίας και Σουηδίας· οι αιτήσεις αφορούν το καθεστώς ΦΠΑ που θα εφαρµόζεται για µόνιµη σύνδεση (σύνδεση Öresund) µεταξύ του Βασι- λείου της ∆ανίας και του Βασιλείου της Σουηδίας, και ιδίως την επιστροφή του ΦΠΑ που αφορά τα διόδια κατά τη χρήση της σύνδεσης· σύµφωνα µε τους κανόνες εδαφικότη- τας, ο ΦΠΑ στα διόδια πρέπει να καταβάλλεται εν µέρει στο Βασίλειο της ∆ανίας και εν µέρει στο Βασίλειο της Σουη- δίας· ένας φορολογούµενος ασκεί κατά παρέκκλιση από τις αρχές του άρθρου 17, όπως αυτό τροποποιήθηκε από το άρθρο 28 σηµείο 7, σύµφωνα µε τις οποίες το δικαίωµά του έκπτωσης ή επιστροφής στο κράτος µέλος όπου πληρώθηκε ο ΦΠΑ, οι αρχές της Σουηδίας και της ∆ανίας εξετάζουν τη θέσπιση ειδικού µέτρου µε το οποίο ο φορολογούµενος θα απευθύνεται σε αποκλειστικά µία αρχή για να του επιστρα- φεί ο εν λόγω φόρος· δεδοµένης της µικρής επίπτωσης του προτεινόµενου µέτρου και του στόχου του ο οποίος αφορά την απλοποίηση, το προτεινόµενο µέτρο πληροί τους όρους του άρθρου 27 της οδηγίας 77/388/ΕΟΚ· (7) (8) η Επιτροπή υπέβαλε στις 17 Ιουνίου 1998 πρόταση οδη- γίας (2) του Συµβουλίου περί τροποποίησης της οδηγίας 77/388/ΕΟΚ όσον αφορά το καθεστώς του δικαιώµατος έκπτωσης του ΦΠΑ, της οποίας η θέσπιση θα καθιστούσε άχρηστα τα ειδικά αυτά µέτρα στην πλειονότητα των περιπτώσεων, δηλαδή για τους φορολογούµενους που είναι εγκατεστηµένοι στην Κοινότητα· πρέπει συνεπώς να χορηγηθεί άδεια έως την ηµεροµηνία έναρξης ισχύος της προαναφερόµενης οδηγίας αλλά, επίσης να προβλεφθεί λήξη ισχύος της άδειας το αργότερο στις 31 ∆εκεµβρίου 2002, σε περίπτωση που η οδηγία δεν θα είχε τεθεί σε ισχύ κατά την ηµεροµηνία αυτή, έτσι ώστε να καταστεί δυνατή η αξιολόγηση, την ηµεροµηνία αυτή, της ορθότητας του µέτρου παρέκκλισης υπό το φως των συζητήσεων στο Συµβούλιο σχετικά µε την προαναφερόµενη πρόταση οδηγίας· (9) το µέτρο παρέκκλισης δεν έχει αρνητικές επιπτώσεις για τους ίδιους πόρους των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων που προέρχονται από το φόρο προστιθέµενης αξίας, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ: Άρθρο 1 Κατά παρέκκλιση από τις διατάξεις του άρθρου 17 παράγραφοι 2, 3 και 4 της οδηγίας 77/388/ΕΟΚ, όπως τροποποιήθηκε από το άρθρο 28 σηµείο 7 της εν λόγω οδηγίας, το Βασίλειο της Σουη- δίας και το Βασίλειο της ∆ανίας έχουν το δικαίωµα να εφαρµόσουν το ακόλουθο καθεστώς για την επιστροφή του ΦΠΑ όσον αφορά τα διόδια για τη χρήση της µόνιµης σύνδεσης (σύνδεση Öresund) µεταξύ των δύο κρατών: — ο φορολογούµενος που είναι εγκατεστηµένος στο Βασίλειο της ∆ανίας µπορεί να ασκήσει το δικαίωµά του έκπτωσης του ΦΠΑ που αφορά τη χρήση του µέρους της σύνδεσης που βρίσκεται στη σουηδική επικράτεια, στο πλαίσιο των περιοδικών του φορολογικών δηλώσεων που υποβάλλει στο Βασίλειο της ∆ανίας, — ο φορολογούµενος που είναι εγκατεστηµένος στο Βασίλειο της Σουηδίας µπορεί να ασκήσει το δικαίωµά του έκπτωσης του ΦΠΑ που αφορά τη χρήση του µέρους της σύνδεσης που βρίσκεται στη δανική επικράτεια, στο πλαίσιο των περιοδικών του φορολογικών δηλώσεων που υποβάλλει στο Βασίλειο της Σουηδίας, — ο φορολογούµενος που δεν είναι εγκατεστηµένος στα δύο προαναφερόµενα κράτη µέλη θα απευθύνεται στις σουηδικές αρχές για να του επιστραφεί, σύµφωνα µε τη διαδικασία που προβλέπεται από την οδηγία 79/1072/ΕΟΚ ή από την οδηγία 86/560/ΕΟΚ, ο ΦΠΑ όσον αφορά τα διόδια, περιλαµβανοµέ- νου του ΦΠΑ για τη χρήση του µέρους της σύνδεσης που βρίσκεται στην επικράτεια της ∆ανίας. (1) ΕΕ L 145 της 13. 6. 1977, σ. 1· οδηγία όπως τροποποιήθηκε τελευταία από την οδηγία 1999/59/ΕΚ (ΕΕ L 162 της 26. 6. 1999, σ. 63). (2) ΕΕ C 219 της 15. 7. 1998, σ. 16. 3. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 28/39 Η παρούσα άδεια λήγει την ηµεροµηνία έναρξης ισχύος των κοινοτικών κανόνων µε τους οποίους θα ορισθούν οι δαπάνες για τις οποίες δεν χορηγείται έκπτωση στο φόρο προστιθέµενης αξίας, σύµφωνα µε το άρθρο 17 παράγραφος 6 πρώτο εδάφιο της οδηγίας 77/388/ΕΟΚ, και το αργότερο στις 31 ∆εκεµβρίου 2002. Άρθρο 2 Η παρούσα οδηγία απευθύνεται στο Βασίλειο της Σουηδίας και στο Βασίλειο της ∆ανίας. Άρθρο 3 Βρυξέλλες, 24 Ιανουαρίου 2000. Για το Συµβούλιο Ο Πρόεδρος J. GAMA


title: Reglamento (CE) n° 155/2000 de la Comisión, de 24 de enero de 2000, por el que se fijan, en aplicación del régimen previsto en los Acuerdos de libre comercio entre la Comunidad, por una parte, y Letonia, Lituania y Estonia, por otra, las cantidades disponibles durante el segundo trimestre de 2000 en lo que se refiere a determinados productos del sector de la carne de porcino

eurovoc_concepts:
Estonia
Latvia
Lithuania
agreement (EU)
liberalisation of trade
pigmeat

formats: pdf print

text: 25. 1. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 19/7 REGLAMENTO (CE) No 155/2000 DE LA COMISIÓN de 24 de enero de 2000 por el que se fijan, en aplicación del régimen previsto en los Acuerdos de libre comercio entre la las cantidades disponibles Comunidad, por una parte, y Letonia, Lituania y Estonia, por otra, durante el segundo trimestre de 2000 en lo que se refiere a determinados productos del sector de la carne de porcino LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 2305/95 de la Comisión, de 29 de septiembre de 1995, por el que se establecen las disposiciones de aplicación en el sector de la carne de porcino del régimen previsto en los Acuerdos de libre comercio entre la Comu- nidad, por una parte, y Letonia, Lituania y Estonia, por otra (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 691/97 (2), y, en particular, el apartado 4 de su artículo 4, Considerando que, para garantizar el reparto de las cantidades disponibles, es conveniente sumar a las cantidades disponibles para el período comprendido entre el 1 de abril y el 30 de cantidades prorrogadas del período junio de 2000 las comprendido entre el 1 de enero y el 31 de marzo de 2000, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 En el anexo se indica la cantidad disponible para el período comprendido entre el 1 de abril y el 30 de junio de 2000, con arreglo a lo dispuesto en el Reglamento (CE) no 2305/95. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 25 de enero de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 24 de enero de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 233 de 30. 9. 1995, p. 45. (2) DO L 102 de 19. 4. 1997, p. 12. L 19/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 25. 1. 2000 ANEXO Número de grupo Cantidad total disponible para el período comprendido entre el 1 de abril y el 30 de junio de 2000 (en t) 18 19 20 21 22 1 200 1 200 240 1 200 600