title: PREGUNTA ESCRITA E-2598/99 de Roy Perry (PPE-DE), Mariotto Segni (UEN), Jean-Claude Fruteau (PSE), Luigi Cocilovo (PPE-DE), Ioannis Theonas (GUE/NGL), Raffaele Lombardo (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Konstantinos Alyssandrakis (GUE/NGL), Elspeth Attwooll (ELDR) y Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) a la Comisión. Redacción del artículo 158 del Tratado relativo a las islas.

text: C 203 E/176 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 7. 2000 como se recoge en las conclusiones de dicho Consejo, todav(cid:237)a hab(cid:237)a que proceder a la puesta a punto de los textos, en el aspecto jur(cid:237)dico, y a su armonizaci(cid:243)n final indispensables para la firma del Tratado. El Tratado de Amsterdam fue firmado el 2 de octubre de 1997 (1). Las eventuales diferencias entre el documento CONF 4001/97 y el Tratado se explican, pues, por los retoques de tipo jur(cid:237)dico y la armonizaci(cid:243)n final de los textos, sobre todo en lo relativo a su concordancia entre todas las lenguas en que se redact(cid:243). (1) DO C 340 de 10. 11. 1997. (2000/C 203 E/228) PREGUNTA ESCRITA E-2598/99 de Roy Perry (PPE-DE), Mariotto Segni (UEN), Jean-Claude Fruteau (PSE), Luigi Cocilovo (PPE-DE), Ioannis Theonas (GUE/NGL), Raffaele Lombardo (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Konstantinos Alyssandrakis (GUE/NGL), Elspeth Attwooll (ELDR) y Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Redacci(cid:243)n del art(cid:237)culo 158 del Tratado relativo a las islas (11 de enero de 2000) Tras el Tratado de Amsterdam, el art(cid:237)culo 158 del Tratado, relativo a la cohesi(cid:243)n econ(cid:243)mica y social, contiene una referencia a las islas. Esta referencia ha sido objeto de redacciones diferentes e incluso contradictorias segœn las diferentes lenguas oficiales de la Comunidad. En algunas, al art(cid:237)culo 158 s(cid:243)lo ataæe a «las regiones o islas menos favorecidas», mientras que en otras hace referencia a «las regiones menos favorecidas o las islas». Estas dos f(cid:243)rmulas tienen evidentemente significados muy diferentes: en el primer caso, las islas s(cid:243)lo son un subconjunto de las regiones designadas como menos favorecidas en funci(cid:243)n de criterios socioecon(cid:243)micos; en el segundo, el fen(cid:243)meno de la insularidad se distingue claramente y requiere un trato particular. El hecho de que un texto tan importante como el Tratado haya podido ser objeto de redacciones contradictorias no deja de sorprender. Pero todav(cid:237)a es mÆs sorprendente la evoluci(cid:243)n de la redacci(cid:243)n de la versi(cid:243)n francesa entre el mes de junio de 1997 (conclusi(cid:243)n de la CIG) y el mes de noviembre de ese mismo aæo (publicaci(cid:243)n en el DO C 340). En junio de 1997, el sitio web del Consejo Europeo publicaba un acta del acuerdo alcanzado en Amsterdam. El texto francØs era entonces el siguiente: g) RØgions insulaires Modification de l(cid:146)article 130 A deuxiŁme alinØa du TCE En particulier, la CommunautØ vise (cid:224) rØduire l(cid:146)Øcart entre les niveaux de dØveloppement des diverses rØgions et le retard des rØgions les moins favorisØes ou des (cid:238)les, y compris les zones rurales. Unos meses mÆs tarde, la f(cid:243)rmula hab(cid:237)a sido modificada para pasar a ser en el texto publicado en el Diario Oficial la siguiente: En particulier, la CommunautØ vise (cid:224) rØduire l(cid:146)Øcart entre les niveaux de dØveloppement des diverses rØgions et le retard des rØgions ou (cid:238)les les moins favorisØes, y compris les zones rurales. Puede observarse que esta evoluci(cid:243)n parece (cid:129)por lo que sabemos(cid:129) espec(cid:237)fica de la versi(cid:243)n francesa, puesto que en otras lenguas del Tratado (como, por ejemplo, en italiano) el art(cid:237)culo 158 se public(cid:243) bajo la forma «las regiones menos favorecidas o las islas». No cabe pues alegar un trabajo de armonizaci(cid:243)n de los juristas y de los traductores llevado a cabo con el asentimiento unÆnime de los Estados miembros tras el acuerdo de Amsterdam. El Comisario Barnier, tanto en su capacidad actual de Comisario encargado de la pol(cid:237)tica regional como en su anterior calidad de ministro francØs de Asuntos Europeos encargado de negociar la CIG hasta junio de 1997, nos parece disponer mÆs que nadie de todos los elementos de informaci(cid:243)n que pueden permitir al Parlamento comprender esta evoluci(cid:243)n. ¿Podr(cid:237)a explicar al Parlamento las razones que indujeron al cambio de redacci(cid:243)n de la versi(cid:243)n en lengua francesa del art(cid:237)culo 158 del Tratado entre junio de 1997 y noviembre de 1997? De las dos redacciones «des rØgions ou (cid:238)les les moins favorisØes» o «des rØgions les moins favorisØes ou des (cid:238)les», ¿cuÆl corresponde, tanto por su forma como por su esp(cid:237)ritu, al texto que Francia hab(cid:237)a negociado bajo su responsabilidad con ocasi(cid:243)n de la Conferencia Intergubernamental? 18. 7. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 203 E/177 Respuesta del Sr. Prodi en nombre de la Comisi(cid:243)n (27 de enero de 2000) Remitimos a Sus Seæor(cid:237)as a la respuesta de la Comisi(cid:243)n a la pregunta escrita P-2579/99 del Sr. FernÆndez Mart(cid:237)n (1). (1) Ver pÆgina 175. (2000/C 203 E/229) PREGUNTA ESCRITA E-2649/99 de Roberta Angelilli (NI) a la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Asunto: Actualizaciones sobre el programa URBAN en Roma Con referencia a la anterior pregunta E-0568/99 (1) y vista la correspondiente respuesta de la Sra. Wulf- Mathies, miembro de la Comisi(cid:243)n, de fecha 3 de mayo de 1999, ¿puede la Comisi(cid:243)n hacer saber: 1. 2. 3. 4. si a ra(cid:237)z de los retrasos acumulados, la Comisi(cid:243)n ha reducido los crØditos; si desde finales de abril el Municipio de Roma ha logrado una recuperaci(cid:243)n equivalente al 70 % de la ejecuci(cid:243)n, segœn lo previsto por la Comisi(cid:243)n; si no ser(cid:237)a posible disponer de un cuadro comparativo de los demÆs Estados miembros; cuÆl es el balance definitivo? (1) DO C 370 de 21. 12. 1999, p. 63. Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n estÆ recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicarÆ en el plazo mÆs breve posible. (2000/C 203 E/230) PREGUNTA ESCRITA E-2777/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Protecci(cid:243)n de tesoros arqueol(cid:243)gicos en Salamina, en la zona ocupada de Chipre Segœn diversas noticias, en la necr(cid:243)polis de la antigua Salamina, situada en la zona ocupada de Chipre, que constituye un yacimiento arqueol(cid:243)gico importante de la isla y uno de los mÆs interesantes del Medite- rrÆneo, arque(cid:243)logos de la Universidad de Ankara estÆn llevando a cabo excavaciones ilegales. Dichas excavaciones se realizan pese a que Turqu(cid:237)a firmara ya en 1965 el Convenio de La Haya, en cuyo art(cid:237)culo 5 se prohibe de modo expl(cid:237)cito realizar excavaciones arqueol(cid:243)gicas en una zona ocupada por fuerzas extranjeras sin el consentimiento del Gobierno leg(cid:237)timo del pa(cid:237)s. ¿Piensa intervenir la Comisi(cid:243)n para que cese todo trabajo de excavaci(cid:243)n en los yacimientos arqueol(cid:243)gicos? ¿De quØ modo piensa hacerlo?


title: PERGUNTA ESCRITA P-2689/99 apresentada por Ingo Friedrich (PPE-DE) à Comissão. Estabelecimento de um quadro de acção comunitária no domínio da política da água (COM(98) 76 final ‐ Poluentes ‐ no 27 do artigo 2o e respectivo anexo VIII).

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
water pollution

formats: html pdf print

text: C 280 E/104 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 10. 2000 ponde (cid:224) quantidade de estrume contendo 210 kg de azoto para o per(cid:237)odo de 1999 a 2002, e 170 kg de azoto a partir de 2001. Estes limites conduzirªo a uma restri(cid:231)ªo das quantidades de chorume e estrume disseminados e, consequentemente, da quantidade de f(cid:243)sforo aplicado ao solo. Por outro lado, os programas de ac(cid:231)ªo devem prescrever, em aplica(cid:231)ªo do Anexo III da directiva, as quantidades totais de nutrientes limitadas (cid:224)s necessidades das plantas, o que implica a imposi(cid:231)ªo de uma utiliza(cid:231)ªo racional dos adubos minerais e org(cid:226)nicos. No (cid:226)mbito do processo de infrac(cid:231)ªo iniciado contra a BØlgica, a Comissªo dirigiu a este pa(cid:237)s o parecer fundamentado previsto no artigo 226o (ex-artigo 169o) do Tratado CE. Caso as observa(cid:231)ıes apresentadas pelas autoridades belgas sejam consideradas insuficientes, a Comissªo poderÆ submeter o processo (cid:224) aprecia(cid:231)ªo do Tribunal de Justi(cid:231)a. Posto isto, a Comissªo tem por regra nªo publicar os pormenores relativos aos procedimentos de infrac(cid:231)ªo. Todavia, a Comissªo publicou um comunicado de imprensa (2) quando decidiu dirigir (cid:224) BØlgica o supra mencionado parecer fundamentado. Nesse comunicado refere-se que a BØlgica nªo respeitou, no entender da Comissªo, os critØrios da directiva aquando da designa(cid:231)ªo das zonas vulnerÆveis. As autoridades belgas omitiram Æguas polu(cid:237)das por nitratos. AlØm disso, os programas de ac(cid:231)ªo para a Flandres sªo incompletos e, para Bruxelas e a Val(cid:243)nia, inexistentes, o sistema de fiscaliza(cid:231)ªo Ø insuficiente e o primeiro relat(cid:243)rio de execu(cid:231)ªo transmitido pela BØlgica Ø insatisfat(cid:243)rio. Por fim, convØm precisar que a Comissªo nªo formula, num parecer fundamentado, nem sugestıes nem calendÆrios quanto (cid:224)s medidas a aplicar pelo Estado-membro em causa para garantir a execu(cid:231)ªo da directiva que Ø objecto do mesmo parecer, na medida em que o resultado a alcan(cid:231)ar pelos Estados- -membros e o prazo para o fazer sªo previstos na pr(cid:243)pria directiva. Neste contexto, o papel da Comissªo consiste em verificar que as medidas adoptadas pelos Estados-membros sejam conformes com o previsto na directiva. (1) (2) JO L 375 de 31. 12. 1991. IP 99/450 de 2. 7. 1999. (2000/C 280 E/107) PERGUNTA ESCRITA P-2689/99 apresentada por Ingo Friedrich (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (11 de Janeiro de 2000) Objecto: Estabelecimento de um quadro de ac(cid:231)ªo comunitÆria no dom(cid:237)nio da pol(cid:237)tica da Ægua (COM(98) 76 final (cid:129) Poluentes (cid:129) no 27 do artigo 2o e respectivo anexo VIII) (cid:201) verdade que a utiliza(cid:231)ªo de bentonita, ou de outros materiais naturais idŒnticos, no dom(cid:237)nio das 1. obras pœblicas onde sªo aplicadas as melhores tØcnicas dispon(cid:237)veis (BAT), nªo produz efeitos a longo prazo sobre as Æguas subterr(cid:226)neas? (cid:201) verdade que no conceito de «matØrias em suspensªo», constante do no 10 do anexo VIII, hÆ que 2. distinguir entre matØrias em suspensªo com poss(cid:237)veis efeitos nocivos para o ambiente e outras baseadas, por exemplo, em minerais de argila (nomeadamente a bentonita) e, portanto, inofensivas para o ambiente? A Directiva relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo das Æguas seria desrespeitada se, por motivos de clareza jur(cid:237)dica, o 3. termo «matØrias em suspensªo», constante do no 10 do anexo VIII, fosse substitu(cid:237)do, com uma redac(cid:231)ªo mais precisa, por «suspensıes que contŒm matØrias em suspensªo nocivas para o ambiente»? Ou deveria esta redac(cid:231)ªo mais precisa ter lugar a n(cid:237)vel da legisla(cid:231)ªo sobre as Æguas de cada Estado-membro? 4. Se o termo «matØrias em suspensªo», constante do anexo VIII da proposta de directiva relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo das Æguas, nªo for definido de forma mais precisa nas pr(cid:243)ximas delibera(cid:231)ıes, competiria aos Estados-membros substituir, nas respectivas legisla(cid:231)ıes nacionais, a utiliza(cid:231)ªo de bentonita ou de outras matØrias em suspensªo idŒnticas por uma autoriza(cid:231)ªo prØvia atravØs de normas vinculativas e de aplica(cid:231)ªo geral, nos termos do no 3, al(cid:237)nea f), do artigo 13o da Directiva relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo das Æguas? 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/105 Resposta dada pela ComissÆria M. Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (4 de Fevereiro de 2000) A constru(cid:231)ªo civil implica uma multiplicidade de interven(cid:231)ıes, essencialmente temporÆrias, nas Æguas subterr(cid:226)neas. Numerosas consultas tŒm revelado que, em muitas dessas interven(cid:231)ıes, deveria ser poss(cid:237)vel derrogar (cid:224) proibi(cid:231)ªo geral contra as descargas nos len(cid:231)(cid:243)is subterr(cid:226)neos. Consequentemente, quer a proposta alterada da Comissªo, de 17 de Junho de 1999, relativa a uma directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa a um quadro de ac(cid:231)ªo comunitÆria no dom(cid:237)nio da pol(cid:237)tica da Ægua (1), quer a posi(cid:231)ªo comum do Conselho, de 20 de Outubro de 1999, relativa a uma directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa a um quadro de ac(cid:231)ªo comunitÆria no dom(cid:237)nio da pol(cid:237)tica da Ægua 9085/3/99 (2), incluem a possibilidade de os Estados-membros adoptarem derroga(cid:231)ıes em tais casos. Dadas as diferen(cid:231)as que se registam de Estado-membro para Estado-membro e de regiªo para regiªo, em termos geol(cid:243)gicos, hidrol(cid:243)gicos e hidrÆulicos, justifica-se deixar estas questıes aos Estados-membros, fixando embora critØrios a n(cid:237)vel da legisla(cid:231)ªo comunitÆria. A Comissªo nªo pode aceitar o ponto de vista de que as matØrias em suspensªo cuja base consista em minerais de argila naturais sªo, em si, inofensivas para o ambiente. As matØrias em suspensªo, qu(cid:237)mica ou biologicamente inertes, podem conduzir a uma deteriora(cid:231)ªo real da qualidade da Ægua, atravØs, por exemplo, do recobrimento das biocenoses da microfauna e da microflora nas Æguas de superf(cid:237)cie e tambØm da danifica(cid:231)ªo dos locais de desova dos peixes. Caso o Parlamento Europeu e o Conselho, com base nas razıes apontadas, aprovem a proposta de directiva, competirÆ aos Estados-membros decidir se e em que extensªo recorrerªo a derroga(cid:231)ıes. No seu parecer (em primeira leitura) de 11 de Fevereiro de 1999, sobre a directiva relativa a um quadro de ac(cid:231)ªo comunitÆria no dom(cid:237)nio da pol(cid:237)tica da Ægua (3), o Parlamento atribui especial import(cid:226)ncia aos critØrios de derroga(cid:231)ªo. A possibilidade de os Estados-membros, nestas e noutras situa(cid:231)ıes determinadas, adoptarem derroga(cid:231)ıes (cid:224) proibi(cid:231)ªo geral contra as descargas directas nas Æguas subterr(cid:226)neas consta do no 3, al(cid:237)nea g), do artigo 11o da posi(cid:231)ªo comum do Conselho. JO C 342 E de 30. 11. 1999. (1) (2) Ainda nªo publicada no Jornal Oficial. (3) JO C 150 de 28. 5. 1999. (2000/C 280 E/108) PERGUNTA ESCRITA P-2690/99 apresentada por Thierry La Perriere (UEN) ao Conselho Objecto: Rela(cid:231)ıes UE-Turquia, direitos humanos e minorias cristªs (3 de Janeiro de 2000) No (cid:226)mbito das negocia(cid:231)ıes relativas ao estabelecimento da Uniªo Aduaneira e das negocia(cid:231)ıes relativas (cid:224) candidatura da Turquia (cid:224) adesªo (cid:224) Uniªo Europeia, o Conselho dÆ uma aten(cid:231)ªo especial (cid:224) situa(cid:231)ªo dos curdos. Existem outras minorias na Turquia. Uma parte nªo neglicenciÆvel da popula(cid:231)ªo Ø cristª. Estes turcos de religiªo cristª foram no passado objecto de viola(cid:231)ıes maci(cid:231)as dos direitos humanos e a sua situa(cid:231)ªo continua a ser extremamente precÆria. Pode o Conselho indicar se, no (cid:226)mbito das negocia(cid:231)ıes em curso a Turquia, dÆ alguma aten(cid:231)ªo particular (cid:224) situa(cid:231)ªo destas minorias cristªs? Resposta (13 de Mar(cid:231)o de 2000) O Conselho Europeu de Hels(cid:237)nquia decidiu que a Turquia Ø um estado candidato (cid:224) adesªo (cid:224) Uniªo Europeia com base nos mesmos critØrios aplicÆveis aos outros candidatos. O cumprimento dos critØrios pol(cid:237)ticos de Copenhaga constitui um prØ-requisito (cid:224) abertura das negocia(cid:231)ıes de adesªo. O Conselho sublinha que a estabilidade das institui(cid:231)ıes que garantem os direitos humanos e o respeito e a protec(cid:231)ªo das minorias Ø um dos critØrios pol(cid:237)ticos de Copenhaga. Naturalmente, entre estas incluem-se as minorias cristªs


title: Regolamento (CE) n. 60/2000 della Commissione, dell'11 gennaio 2000, recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: L 7/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 12. 1. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 60/2000 DELLA COMMISSIONE dell'11 gennaio 2000 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalità di applicazione del regime di importazione degli ortofrutticoli (1), modificato da ultimo dal in particolare l'articolo 4, regolamento (CE) n. 1498/98 (2), paragrafo 1, considerando quanto segue: (1) Il regolamento (CE) n. 3223/94 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali nel quadro dell'Uruguay Round, i criteri in base ai quali la Commissione fissa i valori forfettari all'importazione dai paesi terzi, per i prodotti e per i periodi precisati nell'al- legato. (2) In applicazione di tali criteri, i valori forfettari all'impor- tazione devono essere fissati ai livelli figuranti nell'alle- gato del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori forfettari all'importazione di cui all'articolo 4 del rego- lamento (CE) n. 3223/94 sono fissati nella tabella riportata nell'allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 12 gennaio 2000. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, l'11 gennaio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 198 del 15. 7. 1998, pag. 4. 12. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 7/5 al regolamento della Commissione, dell'11 gennaio 2000, recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli ALLEGATO Codice NC Codice paesi terzi (1) (EUR/100 kg) Valore forfettario all'importazione 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 624 999 052 628 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 052 204 999 052 204 464 624 999 052 600 624 999 400 404 720 728 999 052 064 400 720 999 62,7 99,6 81,2 116,8 132,5 124,7 123,3 113,4 118,3 41,3 40,8 69,9 24,3 60,2 47,3 74,1 43,5 58,8 72,8 25,9 100,4 82,3 70,3 61,4 82,2 91,6 78,4 89,4 85,2 95,1 66,1 83,9 142,9 64,8 97,2 89,9 98,7 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 2645/98 della Commissione (GU L 335 del 10. 12. 1998, pag. 22). Il codice «999» rappresenta le «altre origini»


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2562/99 von Christopher Huhne (ELDR) an die Kommission. Einlagensicherung.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Iceland
Liechtenstein
Norway
bank deposit
guarantee
national law

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/75 kurzem ver(cid:246)ffentlichten Bericht (2) an den Rat und das Europ(cid:228)ische Parlament keine weitere Verl(cid:228)ngerung vorgeschlagen. Die Richtlinie gilt nur in den Mitgliedstaaten (und durch Sonderabkommen in den EWR-Staaten). Dies bedeutet, da(cid:223) Einlagen bei einer Zweigstelle eines EU-Kreditinstituts au(cid:223)erhalb der Gemeinschaft (oder des EWR) in der Regel nicht durch die nationalen Einlagensicherungssysteme gedeckt sind. Stattdessen gelten f(cid:252)r Zweigstellen von Kreditinstituten in Drittl(cid:228)ndern die Regelungen des Aufnahmelands. (1) ABl. L 135 vom 31. 5. 1994. (2) Bericht der Kommission (cid:252)ber die Anwendung von Artikel 4 Absatz 1 ((cid:132)Nichtausfuhrklausel(cid:147)) der Richtlinie (cid:252)ber Einlagensicherungssysteme (94/19/EG); KOM(1999) 722 endg. (2000/C 280 E/075) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2562/99 von Christopher Huhne (ELDR) an die Kommission (11. Januar 2000) Betrifft: Einlagensicherung Kann die Kommission eine tabellarische (cid:220)bersicht (cid:252)ber die geltenden Bestimmungen zur Einlagensicherung bei Banken in den einzelnen Mitgliedstaaten bekanntgeben? Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (17. Februar 2000) Die geltenden Bestimmungen f(cid:252)r Einlagensicherungssysteme in den Mitgliedstaaten sind im Anhang zum Bericht der Kommission (1) (cid:252)ber die Richtlinie (cid:252)ber Einlagensicherungssysteme (94/19/EG) aufgef(cid:252)hrt. Dieser Bericht wurde am 22. Dezember 1999 von der Kommission verabschiedet und wird in K(cid:252)rze dem Rat und dem Parlament vorgelegt werden. Die Richtlinie 94/19/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 30. Mai 1994 (cid:252)ber Einlagen- sicherungssysteme (2) sieht vor, da(cid:223) die Einlagensicherung in der Gemeinschaft ab dem 1. Januar 2000 mindestens 20 000 Euro umfa(cid:223)t. Nach nationalem Recht liegt die Einlagensicherung in den meisten Mitgliedstaaten zwischen 20 000 und 25 000 Euro. Nur drei Mitgliedstaaten haben ein h(cid:246)heres Einlagen- sicherungsniveau (D(cid:228)nemark, Frankreich und Italien). Der Bericht der Kommission enth(cid:228)lt Informationen (cid:252)ber das Einlagensicherungsniveau in allen Mitglied- staaten sowie Island, Liechtenstein und Norwegen. Dar(cid:252)ber hinaus informiert der Bericht (cid:252)ber den Umfang der Garantie, verweist auf die verschiedenen nationalen Gesetze zur Einf(cid:252)hrung der Einlagensicherung und enth(cid:228)lt eine Aufstellung der Einlagensicherungsinstitute. (1) Bericht der Kommission (cid:252)ber die Anwendung von Artikel 4 Absatz 1 ((cid:132)Nichtausfuhrklausel(cid:147)) der Richtlinie (cid:252)ber Einlagensicherungssysteme (94/19/EG), KOM(1999) 722 endg. (2) ABl. L 135 vom 31. 5. 1994. (2000/C 280 E/076) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2574/99 von Bill Miller (PSE) an die Kommission (11. Januar 2000) Betrifft: Bestimmungen betreffend kommerzielle Werbung in Italien Nach Auffassung des Fragestellers sind die Vorschriften der italienischen Regierung betreffend die Werbung f(cid:252)r NRT-Pflaster (Antiraucher-Pflaster) strenger als die in anderen Mitgliedstaaten. Infolgedessen mu(cid:223) die


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2696/99 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle. Sisämarkkinat: kuluttajia estävät käytännöt autokaupassa.

eurovoc_concepts:
EU aid
Eritrea
Ethiopia
common foreign and security policy
suspension of aid
war

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/107 (2000/C 280 E/110) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2694/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jas Gawronski (PPE-DE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Toimet Etiopian ja Eritrean v(cid:228)lisen konfliktin ratkaisemiseksi Voiko komissio kertoa, mit(cid:228) Eritrean ja Etiopian v(cid:228)lisen konfliktin vastaisia toimia se aikoo toteuttaa? Lokakuussa Nassaussa pidetyn yhteisen AKT-EU-edustajakokouksen yhteydess(cid:228) Euroopan parlamentin j(cid:228)senet kehottivat neuvostoa toteuttamaan kaikki tarpeelliset jotta Etiopia hyv(cid:228)ksyy ja panee t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n Afrikan yhten(cid:228)isyysj(cid:228)rjest(cid:246)n (OAU) ehdottaman rauhansuunnitelman. Etiopia ei ole viel(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n menness(cid:228) allekirjoittanut sopimusta ja rikkoo edelleen alueellaan asuvien Eritrean kansalais- ten perusvapauksia. toimet, LomØn yleissopimuksen 5 artiklan mukaisesti Euroopan unionin ja AKT-maiden yhteisty(cid:246) keskeytet(cid:228)(cid:228)n, jos ihmisoikeussopimuksia rikotaan. Voiko komissio kertoa, mist(cid:228) syyst(cid:228) se jatkaa edelleen yhteisty(cid:246)t(cid:228) Etiopian kanssa? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2000) Komissio on esitt(cid:228)nyt molemmille hallituksille useissa yhteyksiss(cid:228) vakavan huolensa konfliktista. Se on kehottanut molempia osapuolia lopettamaan vihollisuudet ja keskeytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n taistelut. Komissio on k(cid:228)ytt(cid:228)- nyt kaikkia k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n olevia diplomaattisia keinoja korostaakseen molemmille hallituksille tarvetta konfliktin ratkaisemiseen puhtaasti rauhanomaisin keinoin. Lis(cid:228)ksi unionin puheenjohtajavaltio on osoit- tanut molemmille hallituksille useita kirjeit(cid:228), ja asiasta on esitetty lukuisia unionin julistuksia. S(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisi(cid:228) yhteyksi(cid:228) on komission l(cid:228)hetyst(cid:246)jen ja molempien hallitusten sek(cid:228) komission ja asianomaisten valtioiden Brysseliss(cid:228) toimivien suurl(cid:228)hetyst(cid:246)jen v(cid:228)lill(cid:228). Lis(cid:228)ksi kehitysyhteisty(cid:246)st(cid:228) vastaava komissaari on j(cid:228)rjest(cid:228)nyt molempien osapuolten kanssa kokouksia, joissa h(cid:228)n on korostanut komission n(cid:228)kemyst(cid:228) asiasta. Komissio on ilmaissut yksiselitteisen tukensa Afrikan yhten(cid:228)isyysj(cid:228)rjest(cid:246)n (OAU) pyrkimyksille ratkaista konflikti rauhanomaisesti. Se on tukenut voimakkaasti OAU:n puitesopimusta ainoana perustana rauhan- omaiselle ratkaisulle. T(cid:228)ss(cid:228) suhteessa komissio tukee t(cid:228)ysin Italian varaulkoasiainministerin, senaattori joka avustaa OAU:n v(cid:228)litystoimissa. Serrin nime(cid:228)mist(cid:228) unionin puheenjohtajavaltion erityisedustajaksi, Komissio tarkastelee yhdess(cid:228) OAU:n sihteerist(cid:246)n kanssa keinoja, joilla komissio voisi avustaa OAU:ta erityisesti puitesopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa. Komissio on esitt(cid:228)nyt neuvostolle tiedonannon yhteisty(cid:246)st(cid:228) aseellisissa konflikteissa osallisina olevien Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen (AKT-) maiden kanssa. Unionin puheenjohtajavaltio laatii kyseisen komission asiakirjan pohjalta parhaillaan luonnosta neuvoston p(cid:228)(cid:228)telmiksi. Toistaiseksi, ja ennen kuin unioni on ottanut virallista kantaa asiaan, komissio ei pid(cid:228) tarkoituksenmukaisena ryhty(cid:228) yksipuolisiin ja erillisiin toimenpiteisiin Etiopian ja Eritrean konfliktissa. Komissio on kuitenkin jo p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt, ett(cid:228) rakennesopeutusohjelmien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n jatkossa pienempin(cid:228) erin(cid:228) ja ett(cid:228) tulevien maksujen edellytyksen(cid:228) on konfliktin ja sen julkisiin menoihin (cid:129) erityisesti sosiaalialalla (cid:129) kohdistuvien vaikutusten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llinen tarkastelu. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen my(cid:246)nt(cid:228)minen rakennesopeutusohjelmista Etiopialle on ollut keskeytyksiss(cid:228) tammikuusta 1999. (2000/C 280 E/111) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2696/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Sis(cid:228)markkinat: kuluttajia est(cid:228)v(cid:228)t k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)t autokaupassa Belgiasta, Alankomaista ja Irlannista tuotuja autoja voidaan myyd(cid:228) Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa brittil(cid:228)isen valmistajan listahintoja huomattavasti halvemmalla. Auton tuonti my(cid:246)s monesta muusta maasta C 280 E/108 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 merkitsee huomattavaa s(cid:228)(cid:228)st(cid:246)(cid:228). Esimerkiksi Suomessa er(cid:228)(cid:228)t ajoneuvot maksavat v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa: Saab 9-3 2. 0 SE coupØ, Suomessa on 9 223 puntaa, maksaa Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa 20 220 puntaa. jopa 60 prosenttia jonka hinta ennen veroja Komissio julkaisee puolivuosittain autojen hintataulukkoja (Ref. IV/F2/0599), joissa kuitenkin on hinta vain ajoneuvoille, ja joka siten vaikeuttaa hintavertailua Yhdistyneen kuningaskunnan kuluttajille. joissa ohjauspy(cid:246)r(cid:228) on vasemmalla, Aikooko komissio laajentaa nykyist(cid:228) palvelua julkaisemalla hintataulukot kaikkien j(cid:228)senvaltioiden 1. osalta ajoneuvoista, joissa ohjauspy(cid:246)r(cid:228) on oikealla, ja pyrki(cid:228) siten parantamaan hintojen avoimuutta ja antaa kaikille mahdollisuus hy(cid:246)ty(cid:228) enemm(cid:228)n sis(cid:228)markkinoista? Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) valmistajilla on yh(cid:228) monia k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), 2. kuluttajien suunnitelmat auton ostamiseksi muualta kuin Yhdistyneest(cid:228) kuningaskunnasta. joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n lannistamaan Onko komissio yht(cid:228) mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) autotehtaiden t(cid:228)llaiset k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)t riist(cid:228)v(cid:228)t EU:n kansalaisilta 3. yhten(cid:228)ismarkkinoiden todelliset edut asiassa, joka monelle merkitsee suurempaa investointia kuin mihin- k(cid:228)(cid:228)n muuhun yksitt(cid:228)iseen irtaimeen omaisuuteen? Jos komission vastaus edelliseen kohtaan on my(cid:246)nteinen, katsooko komissio, ett(cid:228) pit(cid:228)isi asettaa jotka heikent(cid:228)v(cid:228)t kuluttajien 4. etusijalle tehokkaat toimenpiteet t(cid:228)llaisten kilpailua est(cid:228)vien k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen, luottamusta sis(cid:228)markkinoihin, kertakaikkiseksi lopettamiseksi? 5. Mit(cid:228) toimenpiteit(cid:228) komissio aikoo toteuttaa seuraavien kuuden kuukauden aikana t(cid:228)ss(cid:228) asiassa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (26. tammikuuta 2000) Komissio on tietoinen autojen hintaeroista Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228). Toisin kuin arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kysymyksess(cid:228) todetaan, Britannian hinnat ja vasemmanpuolei- seen liikenteeseen tarkoitetun auton lis(cid:228)maksut eri j(cid:228)senmaissa on aina julkaistu komission s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti ilmestyv(cid:228)ss(cid:228) autojen hintoja koskevassa raportissa (1). Vuodesta 1997 l(cid:228)htien esiintyneet hintaerot johtuvat osittain vahvasta punnasta ja Britanniaa varten tehtyjen lis(cid:228)asennusten kustannuksista. Toisaalta ne johtuvat my(cid:246)s alhaisista nettohinnoista j(cid:228)senvaltioissa, joissa on korkeat autoverot (Tanska, Alankomaat ja erityisesti Suomi). Brittikuluttajien halu ostaa autoja manner-Euroopasta johtuu suurelta osin raportin aiheuttamasta lis(cid:228)(cid:228)ntyneest(cid:228) hintojen avoimuudesta. Isot hintaerot eiv(cid:228)t sin(cid:228)ll(cid:228)(cid:228)n riko Euroopan kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) vastaan. Komission teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on varmistaa, ettei rinnakkaiskauppaan, joka on t(cid:228)rke(cid:228) hintaeroja v(cid:228)hent(cid:228)v(cid:228) markkinatekij(cid:228), kohdistu kilpailua rajoittavaa toimintaa. T(cid:228)llainen olisi nimitt(cid:228)in ristiriidassa perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta moottoriajoneuvojen j(cid:228)lleenmyynti(cid:228) ja huoltopalvelua koskevien sopimusten ryhmiin 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta joka sallii ryhm(cid:228)poikkeuksen autojen 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1475/95 (2) kanssa, j(cid:228)lleenmyynniss(cid:228). Komissio onkin tehnyt vuodesta 1995 alkaen useita aloitteita, muun muassa k(cid:228)ynnist(cid:228)- tiettyj(cid:228) autonvalmistajia ja niiden verkostoja vastaan. Se on vaatinut nyt oma-aloitteiset menettelyt valmistajia aloittamaan puhelinneuvonnan, jotta varmistetaan Yhdistyneen kuningaskunnan kuluttajille mahdollisuus ostaa auto toisesta j(cid:228)senvaltiosta ja hy(cid:246)ty(cid:228) n(cid:228)in sis(cid:228)markkinoista. Esimerkkin(cid:228) voidaan mainita komission vuonna 1998 (3) tekem(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, joka koskee Volkswagen AG:ta. Siin(cid:228) yritys tuomittiin 102 miljoonan euron sakkoihin, koska se esti muiden j(cid:228)senvaltioiden asukkaita ostamasta uutta autoa Italiassa. Yhdistyneen kuningaskunnan nykyinen korkea autojen hintataso ja mahdolliset autonvalmistajien rajoitta- vat toimet kuuluvat my(cid:246)s Britannian kilpailuviranomaisille. Ne ovat p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)neet tutkia tarkasti Britannian markkinatilannetta ja Yhdistyneen kuningaskunnan kilpailuasioita k(cid:228)sittelev(cid:228)n komitean raportin, ja parannusehdotusten odotetaan valmistuvan tammikuun 2000 lopussa. 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/109 Komissio seuraa tapausta erityisell(cid:228) mielenkiinnolla, koska sen t(cid:228)ytyy arvioida, toimiiko asetus (EY) N:o 1475/95 j(cid:228)senvaltioissa tyydytt(cid:228)v(cid:228)sti. Se julkaisee asiaa koskevan raportin vuoden 2000 loppuun men- ness(cid:228). Asetuksen vaikutus kuluttajiin tulee olemaan yksi arvioinnin p(cid:228)(cid:228)kohdista. Raporttia tullaan k(cid:228)ytt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n autojen j(cid:228)lleenmyynti(cid:228) koskevan uuden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n ja asetuksen (EY) N:o 1475/95 mahdollisen uudistamisen pohjana. Komissio tulee tekem(cid:228)(cid:228)n kaiken tarvittavan, jotta saadaan aikaan paras mahdollinen Euroopan kuluttajien etuja palveleva autojen j(cid:228)lleenmyyntij(cid:228)rjestelm(cid:228). (1) (2) (3) Ks. esim. lehdist(cid:246)tiedote IP/99/554, 22. hein(cid:228)kuuta 1999. EYVL L 145, 29. 6. 1995. EYVL L 124, 25. 4. 1998. (2000/C 280 E/112) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2698/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ole Krarup (EDD) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Valuuttavarantojen hallintaoikeus Euroon (3. vaiheeseen) osallistuvien j(cid:228)senvaltioiden kansallisten keskuspankkien on luovutettava valuutta- varantojensa tarkemmin m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228)n osan hallintaoikeus EKP:lle. j(cid:228)senvaltio joutuu j(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yhteisen valuutan, palautuuko hallintaoikeus t(cid:228)ll(cid:246)in automaattisesti Mik(cid:228)li kansallisille keskuspankeille ilman maksuja, taloudellisia seuraamuksia tai vastaavia? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (18. helmikuuta 2000) EY:n perustamissopimuksessa ei m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) euron k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) luopumisesta euroon osallistuvassa maassa. Niinp(cid:228) se ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n sis(cid:228)ll(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) valuuttavarantojen hallintaoikeuden mahdollisesta palauttamisesta kansalliselle keskuspankille. (2000/C 280 E/113) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2701/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): LORD Inglewood (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Oikeustoimet brittil(cid:228)isen naudanlihan saamiseksi Ranskan markkinoille Aikooko komissio kiirehti(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuinta antamaan v(cid:228)lip(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, brittil(cid:228)inen naudanliha voisi p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) takaisin silt(cid:228) lainvastaisesti suljetuille Ranskan markkinoille? jonka avulla David Byrnen komission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 2000) Komissio on jo aloittanut Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 artiklan) mukaisen rikkomisesta johtuvan menettelyn Ranskaa vastaan. Se saattoi asian 4. tammikuuta 2000 Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi (asia C-1/00). Komissio p(cid:228)(cid:228)tti olla esitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) tuomioistuimelle pyynt(cid:246)(cid:228) v(cid:228)liaikaisten toimenpiteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)misest(cid:228), sill(cid:228) t(cid:228)llaiseen pyynt(cid:246)(cid:246)n my(cid:246)ntyminen edellytt(cid:228)(cid:228) eritt(cid:228)in tiukkojen ehtojen t(cid:228)yttymist(cid:228). Komissio tarkasteli v(cid:228)liaikaisiin toimenpiteisiin liittyv(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen aiempaa oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) erityisesti kansan- terveyteen liittyviss(cid:228) kysymyksiss(cid:228) ja tuli siihen tulokseen, ett(cid:228) oli eritt(cid:228)in ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228) ett(cid:228) tuomiois- tuin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi v(cid:228)liaikaisia toimenpiteit(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) asiassa


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2602/99 från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen. Tillträde till tjänster inom den offentliga sektorn i Luxemburg för invandrare från andra medlemsstater i Europeiska unionen.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/181 I punkt 2 ovan finner parlamentsledamoten (cid:228)ven svar p(cid:229) sina fr(cid:229)gor under punkt fyra och 4 och 5. punkt fem. Dessutom, och i enlighet med m(cid:229)len i det femte handlingsprogrammet f(cid:246)r milj(cid:246) och den senaste (cid:228)ndringen av detta, och resultatet av ett fler(cid:229)rigt projekt som avslutades 1998 med ungef(cid:228)r sex rapporter som diskuterades i en av kommissionens arbetsgrupper med alla ber(cid:246)rda parter, utarbetar kommissionen ett meddelande till r(cid:229)det och parlamentet. Arbetsgruppens arbetsunderlag och slutsatser finns p(cid:229) kommissionens webbsida: http://europa. eu. int/comm/environment/ppps/home. htm. (1) EGT L 230, 19. 8. 1991. (2000/C 225 E/201) SKRIFTLIG FR¯GA E-2602/99 fr(cid:229)n Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen (11 januari 2000) ˜mne: Tilltr(cid:228)de till tj(cid:228)nster inom den offentliga sektorn i Luxemburg f(cid:246)r invandrare fr(cid:229)n andra medlems- stater i Europeiska unionen I sitt svar p(cid:229) fr(cid:229)ga E-4067/98 (1) fr(cid:229)n SØrgio Ribeiro meddelade kommissionen den 19 mars 1999 att f(cid:246)rfarandet vid f(cid:246)rdragsbrott mot Luxemburg skulle inledas p(cid:229) grundval av artikel 171 i EG-f(cid:246)rdraget. Under andra h(cid:228)lften av 1999 meddelade GD V CLAE att det trots den lagstiftning som antagits av de luxemburgiska myndigheterna fortfarande fanns begr(cid:228)nsningar i tilltr(cid:228)det till tj(cid:228)nster inom den offentliga sektorn f(cid:246)r invandrare fr(cid:229)n andra medlemsstater i Europeiska unionen. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande har det i Luxemburg stad utlysts flera tj(cid:228)nster (offentligg(cid:246)rande den 17 november, sista inl(cid:228)mningsdag f(cid:246)r ans(cid:246)kningarna den 24 december 1999) d(cid:228)r ett krav f(cid:246)r tilltr(cid:228)de (cid:228)r luxemburgiskt medborgarskap. Kan kommissionen noggrant redog(cid:246)ra f(cid:246)r hur den r(cid:229)dande situationen ser ut? (1) EGT C 297, 15. 10. 1999, s. 128. Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 februari 2000) Kommissionen vill informera parlamentsledamoten om att den, till f(cid:246)ljd av att lagen av den 17 maj 1999 antagits, avbrutit det (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande som hade inletts mot Luxemburg. Enligt denna lag (cid:228)r kravet p(cid:229) medborgarskap inte till(cid:228)mpligt p(cid:229) medborgare fr(cid:229)n andra l(cid:228)nder i gemenskapen som s(cid:246)ker arbete inom forskning, undervisning, h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rd, landtransporter, post och telekommunikationer samt distribution av vatten, gas och elektricitet. Domstolens dom av den 2 juli 1996 (1) g(cid:228)llde dessa omr(cid:229)den. I enlighet med sitt s(cid:229) kallade (cid:148)(cid:246)vergripande(cid:148) arbetss(cid:228)tt, som f(cid:246)rklaras i meddelandet 88/C72/02 (2), hade kommissionen begr(cid:228)nsat sitt (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfa- rande till att g(cid:228)lla dessa omr(cid:229)den. I fr(cid:229)ga om anst(cid:228)llningar vid centrala eller kommunala f(cid:246)rvaltningar (som de tj(cid:228)nster som lysts ut enligt parlamentsledamotens fr(cid:229)ga) (cid:228)r det de nationella myndigheterna som, p(cid:229) grundval av de kriterier som fastst(cid:228)llts av domstolen och under domstolens kontroll, skall avg(cid:246)ra om artikel 39. 4 i EG-f(cid:246)rdraget (f. d. artikel 48) (cid:228)r till(cid:228)mplig i varje enskilt fall, beroende p(cid:229) de arbetsuppgifter och det ansvar som varje specifik tj(cid:228)nst inneb(cid:228)r. (3) Kommissionen h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att granska medlemsstaternas situation i fr(cid:229)ga om tilltr(cid:228)de till anst(cid:228)llning inom den offentliga sektorn, bland annat p(cid:229) lagstiftningsniv(cid:229). C 225 E/182 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Det (cid:228)r p(cid:229) sin plats att p(cid:229)minna om att eftersom gemenskapens regler p(cid:229) omr(cid:229)det har direkt verkan och f(cid:246)retr(cid:228)de framf(cid:246)r nationella regler, kan unionens medborgare h(cid:228)vda sin r(cid:228)tt till fri r(cid:246)rlighet inf(cid:246)r nationella myndigheter. (1) M(cid:229)l C-473/93, Kommissionen mot Luxemburg, REG 1996, s. I-3207. (2) (3) EGT C 72, 18. 3. 1988. Se ovan n(cid:228)mnda m(cid:229)l, punkt 27. (2000/C 225 E/202) SKRIFTLIG FR¯GA P-2603/99 fr(cid:229)n Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Italien skjuter upp till(cid:228)mpningen av ramdirektiv om avfallshantering I Italien har hittills den s(cid:229) kallade avfallsskatten (Tarsu) ber(cid:228)knats p(cid:229) ett or(cid:228)ttm(cid:228)tigt s(cid:228)tt med utg(cid:229)ngspunkt i bost(cid:228)dernas yta och inte, vilket vore mer r(cid:228)ttvist, med utg(cid:229)ngspunkt i antalet boende i bost(cid:228)derna. Regeringen skulle ha (cid:228)ndrat lagstiftningen i (cid:229)r, men under debatten om budgetf(cid:246)rslaget besl(cid:246)t den att l(cid:228)gga fram ett (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag i syfte att skjuta upp (cid:228)ndringen ytterligare ett (cid:229)r. Redan f(cid:246)rra (cid:229)ret fattades ett beslut om skjuta upp ikrafttr(cid:228)dandet av den nya avfallslagen, med den motiveringen att de lokala myndigheterna inte var tillr(cid:228)ckligt f(cid:246)rberedda. Det s(cid:229) kallade Ronchi-beslutet, som inneb(cid:228)r ett inf(cid:246)rlivande av direktiven 91/156/EEG (1) och 94/62/EG (2) Italien f(cid:246)r n(cid:228)rvarande, utom i ytterst liten utstr(cid:228)ckning, trots lagarna av den till(cid:228)mpas allts(cid:229) inte i 8 november 1997 och de tv(cid:229) lagarna av den 5 februari och den 1 april 1998, vilka inte heller verkar inneb(cid:228)ra ett fullst(cid:228)ndigt inf(cid:246)rlivande av ovann(cid:228)mnda direktiv. F(cid:246)ljden av denna ytterligare f(cid:246)rdr(cid:246)jning blir att det saknas en seri(cid:246)s politisk ram f(cid:246)r avfallshantering, men ocks(cid:229) att skatt ber(cid:228)knas p(cid:229) ett or(cid:228)ttvist s(cid:228)tt, utifr(cid:229)n kriterier som inte kan st(cid:246)djas och som inneb(cid:228)r att m(cid:229)nga (cid:228)ldre medborgare med s(cid:228)mre ekonomi missgynnas eftersom (cid:228)ldre ofta bor ensamma i stora hus som de (cid:228)ger. Det (cid:228)r ocks(cid:229) or(cid:228)ttvist att f(cid:246)retag med aff(cid:228)rsverksamhet som endast alstrar lite avfall skall betala lika mycket som de som st(cid:229)r f(cid:246)r stora m(cid:228)ngder avfall (exempelvis en kl(cid:228)daff(cid:228)r och en restaurang). D(cid:228)rf(cid:246)r ber jag kommissionen ange 1. om det har vidtagits (cid:229)tg(cid:228)rder gentemot Italien p(cid:229) grund av den ofullst(cid:228)ndiga till(cid:228)mpningen av ovann(cid:228)mnda direktiv, 2. ifall kommissionen anser att beslutet om ytterligare uppskjutande inte placerar Italien utanf(cid:246)r gemenskapens direktiv och politik p(cid:229) avfallsomr(cid:229)det, 3. om den inte anser att det vore l(cid:228)mpligt att v(cid:228)nda sig till de beh(cid:246)riga myndigheterna f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att beslutet om ytterligare uppskjutande placerar Italien (cid:228)nnu l(cid:228)ngre fr(cid:229)n gemenskapens avfallspolitik, 4. och ge en allm(cid:228)n (cid:229)sikt i denna fr(cid:229)ga. (1) (2) EGT L 78, 26. 3. 1991, s. 32. EGT L 365, 31. 12. 1994, s. 10. Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 januari 2000) Parlamentsledamoten kritiserar en ny (cid:228)ndring av dekret nr. 22 av den 5 februari 1997 om avfall, som inf(cid:246)rlivar r(cid:229)dets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall (1), (cid:228)ndrat genom 91/156/EEG, 91/ 689/EEG av den 12 december 1991 om farligt avfall (2), och Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 94/ 62/EG av den 20 december 1994 om f(cid:246)rpackningar och f(cid:246)rpackningsavfall. Kritiken grundar sig p(cid:229) att det (cid:229)terigen skulle ske en f(cid:246)rsening av antagandet av (cid:228)ndringarna av de kriterier som skall anv(cid:228)ndas vid utr(cid:228)kningen av hur h(cid:246)g avfallsskatt som skall betalas i Italien. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande ber(cid:228)knas skatten p(cid:229) basis av


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2554/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Jätteiden polttolaitokset.

eurovoc_concepts:
Japan
United States
environmental standard
legal basis
waste incineration

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/79 Miten komissio aikoo suhtautua t(cid:228)h(cid:228)n juuri WTO:n neuvottelukierroksen edell(cid:228) esitettyyn uuteen yrityk- seen rajoittaa protektionistisesti maailmankauppaa? Miten se aikoo huolehtia ennen kaikkea hakijamaiden kanssa k(cid:228)yt(cid:228)viss(cid:228) neuvotteluissa siit(cid:228), ett(cid:228) vapaan kaupan periaate ymm(cid:228)rret(cid:228)(cid:228)n ja ett(cid:228) sit(cid:228) noudatetaan? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2000) Komissio on todennut arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228)t jotka koskevat oluttyyppien ennalta tapahtuvaa suojaa. Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)n WTO:n teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksien kauppaan liittyvi(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohtia koskevan sopimuksen (TRIPS-sopimus) puitteissa parhaillaan k(cid:228)yt(cid:228)viss(cid:228) neuvotteluissa ns. viinej(cid:228) ja v(cid:228)kevi(cid:228) alkoholijuomia koskevan monenv(cid:228)lisen rekisterin perustamisesta komissio harkitsee my(cid:246)s ehdotusta suojeltavien kohteiden lis(cid:228)(cid:228)misest(cid:228), jotta suojan piiriin saataisiin muitakin maatalous- ja elintarviketuotteita. tunnetut huolenaiheet, Monenv(cid:228)lisen rekisterin on perustuttava TRIPS-sopimukseen ja noudatettava tarkoin sopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- si(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) WTO:n j(cid:228)senten ei tarvitse my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) suojaa tavaroiden maantieteellisille jos kyseisen merkinn(cid:228)n osoitetaan olevan samanlainen yleisess(cid:228) kielenk(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) k(cid:228)ytetyn merkinn(cid:246)ille, termin kanssa. N(cid:228)in ollen WTO:n j(cid:228)senten ei tarvitse my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) suojaa n(cid:228)ille ns. yleisille nimille, jotka voivat koskea tietty(cid:228) valmistusmenetelm(cid:228)(cid:228) eik(cid:228) niink(cid:228)(cid:228)n maantieteellist(cid:228) merkint(cid:228)(cid:228). Tuleva rekisteri ei muuta t(cid:228)t(cid:228) olennaista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228), koska maantieteellisen nimen osalta kyseinen WTO:n j(cid:228)sen voi vastustaa asiaa. Kyseiset neuvottelut v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) yleisnimisten tuotteiden vapaakauppaa. tulevat siten johtamaan eurooppalaisten oikeudenomistajien lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)(cid:228)n suojaan (2000/C 303 E/070) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2554/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: J(cid:228)tteiden polttolaitokset Voiko komissio esitt(cid:228)(cid:228) yhteenvedon mahdollisista j(cid:228)tteiden polttolaitoksia koskevista p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ihin ja muihin ymp(cid:228)rist(cid:246)seikkoihin liittyvist(cid:228) EU:n standardeista ja kertoa, miten ne eroavat Yhdysvalloissa ja Japanissa voimassa olevista standardeista? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 2000) T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) kolmella yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksell(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n rajoittamaan polttolaitoksista aiheutuvia p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) ovat vaarallisten j(cid:228)tteiden polttamisesta 16. joulukuuta 1994 annettu neuvoston direktiivi 94/67/ EY (1), yhdyskuntaj(cid:228)tteiden uusien polttolaitosten aiheuttaman ilman pilaantumisen ehk(cid:228)isemisest(cid:228) 8. kes(cid:228)- kuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/369/ETY (2) sek(cid:228) yhdyskuntaj(cid:228)tteiden olemassa olevien polttolaitosten aiheuttaman ilman pilaantumisen ehk(cid:228)isemisest(cid:228) 21. kes(cid:228)kuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/429/ETY (3). Tulevaisuudessa n(cid:228)m(cid:228) kolme s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)st(cid:228) kumotaan ja korvataan yhdell(cid:228) direktiivill(cid:228), jossa asetetaan raja-arvot kaikkien kyseeseen tulevien ep(cid:228)puhtauksien p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ille. Neuvosto vahvisti yhteisen kannan (4) tulevasta j(cid:228)tteenpolttodirektiivist(cid:228) 25. marraskuuta 1999. Toinen k(cid:228)sittely on maaliskuussa 2000, ja direktiivi on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) antaa lopullisesti syksyll(cid:228) 2000. Ehdotettuja p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen raja-arvoja aletaan soveltaa olemassa oleviin laitoksiin viisi vuotta direktiivin antamisen j(cid:228)lkeen eli todenn(cid:228)k(cid:246)isesti syksyll(cid:228) 2005. C 303 E/80 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 On vaikeaa verrata yhteis(cid:246)n voimassa olevia ja tulevia normeja Yhdysvaltojen ja Japanin normeihin. Muissa maissa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n erilaista j(cid:228)tteen m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)(cid:228), ja soveltamisalakin on erilainen. Lis(cid:228)ksi sellaiset asetusarvot kuin savukaasun vakiohappipitoisuus tai erilaiset mittausv(cid:228)lit vaikeuttavat vertailua. (1) EYVL L 365, 31. 12. 1994. (2) EYVL L 163, 14. 6. 1989. (3) EYVL L 203, 15. 7. 1989. (4) Lehdist(cid:246)tiedote n:o 13293/99. (2000/C 303 E/071) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2560/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Meriveden puhtaus Voisiko komissio julkaista uusimmat saatavissa olevat tiedot Euroopan unionin t(cid:228)rkeimpien ranta-alueiden meriveden puhtaudesta sek(cid:228) kutakin ranta-aluetta koskevat vastaavat tiedot viimeisten viiden vuoden ajalta? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Uimaveden laadusta 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1975 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 76/160/ETY (1) maini- taan, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden uimavesien laadun arviointi on teht(cid:228)v(cid:228) jokaisen uintikauden j(cid:228)lkeen. Direktiiviss(cid:228) edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltion vastuullinen viranomainen toimittaa tiedot komissiolle 31. jou- lukuuta menness(cid:228). Komissio ker(cid:228)(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) tiedot vuosikertomustaan varten, joka julkaistaan ennen seuraavaa uintikautta noin toukokuun puoliv(cid:228)liss(cid:228). Vuoden 1999 uintikautta koskevat julkaistaan n(cid:228)in ollen toukokuussa 2000. tiedot Viimeisimm(cid:228)t t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) saatavilla olevat tiedot koskevat vuoden 1998 uintikautta. Painetun vuosikerto- muksen viitetiedot ovat: Uimaveden laatu (uintikausi 1998), toukokuu 1999 (cid:129) EUR 18831. N(cid:228)m(cid:228) tiedot l(cid:246)ytyv(cid:228)t my(cid:246)s Europa-palvelimelta osoitteesta http://europa. eu. int/water/water-bathing/index_html. Inter- net-sivulla olevalta kartalta k(cid:228)y ilmi jokaisen uintialueen laatutilanne vuodesta 1992 l(cid:228)htien. (1) EYVL L 31, 5. 2. 1976. (2000/C 303 E/072) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2609/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Ihmisoikeusrikkomukset Turkissa Vuonna 1993 asetettujen K(cid:246)(cid:246)penhaminan kriteerien mukaan EU:n j(cid:228)senyys edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) maa noudattaa ihmisoikeuksia sek(cid:228) kunnioittaa ja suojelee v(cid:228)hemmist(cid:246)j(cid:228). Turkki on Euroopan parlamentin 6. lokakuuta 1999 tekem(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan edelleen kaukana n(cid:228)iden kriteerien t(cid:228)ytt(cid:228)misest(cid:228). Turkin virallinen politiikka merkitsee siten kristillisen uskonnollisen toiminnan kielt(cid:228)mist(cid:228), ja kristitty Hagia Sofian kated- raali on edelleen muslimien k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) selke(cid:228)t ihmisoikeusrikkomukset ovat avoimessa ristiriidassa K(cid:246)(cid:246)penhaminan kriteerien kanssa, ja olisi siksi mielenkiintoista tiet(cid:228)(cid:228), mit(cid:228) vaatimuksia komissio nykyisen yhteisty(cid:246)n puitteissa asettaa Turkille


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2586/99 von Marialiese Flemming (PPE-DE) an die Kommission. UN-Konvention über die Rechte des Kindes.

eurovoc_concepts:
EU relations
Somalia
UNO
United States
children's rights
diplomatic relations
international agreement
international law
ratification of an agreement

text: 21. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 330 E/25 (2000/C 330 E/026) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2586/99 von Marialiese Flemming (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: UN-Konvention (cid:252)ber die Rechte des Kindes (11. Januar 2000) Am 20. November 1999 wurde der 10. Jahrestag der UN-Konvention (cid:252)ber die Rechte des Kindes begangen. Alle Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union haben dieses (cid:220)bereinkommen ratifiziert. Somalia hat das (cid:220)bereinkommen weder unterzeichnet noch ratifiziert. Die USA haben das (cid:220)bereinkommen zwar unterzeichnet, aber nicht ratifiziert. Soweit bekannt ist, hat die Kommission die Absicht, eine Mitteilung (cid:252)ber die Rechte der Kinder zu ver(cid:246)ffentlichen. Hat die Kommission die Absicht, in dieser Mitteilung auf den Umstand hinzuweisen, da(cid:223) Somalia und die USA die einzigen Staaten sind, die die UN-Konvention (cid:252)ber die Rechte des Kindes nicht ratifiziert haben? (cid:220)berlegt die Kommission Schritte, um Somalia und die USA m(cid:246)glichst bald zu einer Ratifizierung des (cid:220)bereinkommens zu bewegen? Wenn ja: Welche Ma(cid:223)nahmen plant die Kommission dahingehend? Antwort von Herrn Vitorino im Namen der Kommission (24. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission mi(cid:223)t der Einhaltung der Rechte des Kindes, wie sie in der einschl(cid:228)gigen UN-Konvention verankert sind, gr(cid:246)(cid:223)te Bedeutung bei. Die Kommission stellt fest, da(cid:223) alle L(cid:228)nder mit Ausnahme Somalias und der Vereinigten Staaten die Konvention ratifiziert haben, und w(cid:252)rde es begr(cid:252)(cid:223)en, wenn auch diese beiden Staaten die Ratifizierung vorn(cid:228)hmen. Obwohl es jedem Staat (cid:252)berlassen bleibt, eine UN-Konvention zu ratifizieren, wird die Kommission weiterhin ihre engen bilateralen Kontakte zu den USA nutzen, um diese Frage in angemessener Weise zur Sprache zu bringen. Somalia allerdings wird nat(cid:252)rlich keine Konvention unterzeichnen k(cid:246)nnen, solange es keine Regierung hat. Die UN-Konvention wurde von einer bisher nie erreichten Zahl von Staaten ratifiziert: Mit 191 Staaten als Parteien ist die Konvention das erste rechtsverbindliche internationale Instrument im Bereich der Men- schenrechte, das nahezu von allen Staaten der Welt ratifiziert wurde. Die Union hat h(cid:228)ufig an die (cid:252)brigen Staaten, die noch nicht Partei der Konvention sind, appelliert, diese vorrangig zu ratifizieren. Jedoch reicht die Ratifizierung allein nicht aus. Die Konvention mu(cid:223) auch in innerstaatliches Recht umgesetzt werden. Die Union findet die vielen Vorbehalte gegen die Konvention bedenklich. Sie erhebt immer wieder Einw(cid:228)nde gegen diese Vorbehalte, die dem Ziel der Konvention zuwiderlaufen. Diese Einw(cid:228)nde lassen Zweifel daran aufkommen, ob die betreffenden Staaten die Konvention tats(cid:228)chlich verwirklichen wollen. Die Union dringt auch bei den Parteien darauf, da(cid:223) sie regelm(cid:228)(cid:223)ig andere Vorbehalte mit dem Ziel (cid:252)berpr(cid:252)fen, sie zur(cid:252)ckzunehmen. Es ist noch nicht endg(cid:252)ltig entschieden worden, ob die Kommission eine Mitteilung (cid:252)ber die Rechte des Kindes erstellen wird. Allerdings gelten in verschiedenen Bereichen bereits gezielte Ma(cid:223)nahmen zugunsten der Kinder. (2000/C 330 E/027) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2594/99 von Daniel Hannan (PPE-DE) an die Kommission (11. Januar 2000) Betrifft: Abfallverbrennungsanlage in Ridham Dock Es gibt Pl(cid:228)ne f(cid:252)r den Bau einer Abfallverbrennungsanlage in Ridham Dock im besonderen Schutzgebiet von Swale, Kent


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2565/99 υποβολή: Erik Meijer (GUE/NGL) και Alain Krivine (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Κίνδυνοι για τηνγεία από την επεξεργασία ολλανδικών συσσωρευτών μολύβδου στη Γαλλία.

eurovoc_concepts:
EU law
France
Netherlands
administrative check
environmental protection
export of waste
health risk
lead
metal pollution
soil pollution
waste recycling

text: C 225 E/166 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 Sto plai·sio ayto·, h Epitroph· den ei·nai se ue·sh na sxolia·sei endexo·menh prvtoboyli·a poy ua epe·trepe stoyw «denturistes-denturologues» na askh·soyn to epa·ggelma· toyw ypo· kauestv·w aytonomi·aw, endexome·nvw se synergasi·a me odonti·atro, oy·te ei·nai se ue·sh na anala·bei te·toia prvtoboyli·a. Se peri·ptvsh apoysi·aw koinotikv·n me·trvn enarmo·nishw, o en lo·gv tome·aw empi·ptei sthn armodio·thta tvn eunikv·n arxv·n, pra·gma poy shmai·nei o·ti ta kra·th me·lh mporoy·n ka·llista na xorhgh·soyn dikai·vma apoklei- stikh·w a·skhshw mi·aw drasthrio·thtaw (o·pvw ei·nai oi «ergasi·ew ento·w toy sto·matow») se a·llon epaggelmati·a, sthn prokeime·nh peri·ptvsh ston odonti·atro. Dedome·noy o·ti pro·keitai gia mh enarmonisme·new iatrike·w drasthrio·thtew, den ypa·rxei para·bash toy koinotikoy· dikai·oy se peri·ptvsh apokleistikh·w ana·ueshw thw drasthrio·thtaw se sygkekrime·no epaggelmati·a, o·pvw a·llvste ori·zetai sthn apo·fash toy Dikasthri·oy thw 3hw Oktvbri·oy 1990 sthn ypo·uesh C-61/89 Bouchoucha (4). Te·low, oi koinotikoi· kano·new peri· antagvnismoy· o·son afora· th xorh·ghsh, ek me·royw orisme·nvn kratv·n melv·n, monopvliakh·w ue·shw se sygkekrime·nh epaggelmatikh· oma·da gia tiw «ergasi·ew ento·w toy sto·matow», mporoy·n na efarmostoy·n sthn ma·llon api·uanh peri·ptvsh poy h epaggelmatikh· oma·da h opoi·a kate·xei th monopvliakh· ue·sh ei·nai emfanv·w ani·kanh na ikanopoih·sei th zh·thsh yphresiv·n, o·pvw syne·bh sthn ypo·uesh C-41/90 (Höfner) (5). H Epitroph· den e·xei sth dia·uesh· thw kane·na stoixei·o poy na ypodhlv·nei o·ti ayto· symbai·nei sthn prokeime·nh peri·ptvsh. (1) (2) (3) (4) (5) EE C 79 thw 18. 3. 1996. EE L 19 thw 24. 1. 1989. EE L 209 thw 24. 7. 1992. Syll. 1990, s. I-3551. Syll. 1991, s. I-1979. (2000/C 225 E/183) GRAPTH ERVTHSH E-2565/99 ypobolh·: Erik Meijer (GUE/NGL) kai Alain Krivine (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (11 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Ki·ndynoi gia thn ygei·a apo· thn epejergasi·a ollandikv·n syssvreytv·n moly·bdoy sth Galli·a Gnvri·zei a·rage h Epitroph· o·ti h epixei·rhsh Metal Blanc probai·nei se epejergasi·a aporrimma·tvn apo· 1. syssvreyte·w moly·bdoy sto galliko· xvrio· Bourg-Fidèle (diame·risma Ardennv·n) kai e·xei de lo·gv aytoy· rypanuei· se mega·lo baumo· o periba·llon xv·row;; Gnvri·zei epi·shw o·ti, sy·mfvna me e·reyna toy Réseau National de Santé Publique (RNSP) to e·na te·tarto tvn paidiv·n sthn perioxh· ypofe·royn apo· molybdi·ash, ei·nai epiki·ndyno na bo·skoyn oi agela·dew kai synista·tai prow toyw katoi·koyw na mhn katanalv·noyn ta laxanika· poy kalliergoy·n ston kh·po toyw; Gnvri·zei h Epitroph· o·ti h gallikh· dikaiosy·nh die·koce gia ka·poio dia·sthma thn leitoyrgi·a thw epixei·rhshw 2. Metal Blanc gia ton lo·go o·ti h epixei·rhsh den die·uete kleisto· ky·klvma gia thn ypodoxh· ydratmv·n moly·bdoy kai lyma·tvn alla· o·ti, env· aname·netai h efarmogh· ek me·royw thw epixeirh·sevw tvn o·rvn poy perie·xei h a·deia ba·sei thw opoi·aw leitoyrgei·, thw epetra·ph sto metajy· na epanala·bei tiw drasthrio·thtew metafora·w kai epejergasi·aw aporrimma·tvn moly·bdoy; Mporei· h Epitroph· na epibebaiv·sei thn sta·sh poy e·labe o Ollando·w ypoyrgo·w Periba·llontow 3. apantv·ntaw se ervth·seiw toy boyleytoy· k. R. Poppe yposthri·zontaw o·ti h diadikasi·a metafora·w aporrimma·tvn poy perilamba·nontai ston portokali· kata·logo shmai·nei o·ti oi armo·diew arxe·w, memonvme·na, dhladh· kauemia· gia ton eayto· thw, apofasi·zoyn na xorhgh·soyn h· mh a·deia gia thn ejagvgh· h· anti·stoixa, eisagvgh·; tsi h Ollandi·a den apaitei·tai na ervth·sei ek tvn prote·rvn tiw armo·diew gallike·w arxe·w gia thn oruo·thta tvn stoixei·vn poy xorh·ghse h epixei·rhsh o·son afora· thn me·uodo epejergasi·aw. Symfvnei· a·rage h Epitroph· me thn a·poch· maw o·ti o anafero·menow sthn erv·thsh 3 tro·pow leitoyrgi·aw 4. odhgei· sto sympe·rasma o·ti oi dia·forew armo·diew arxe·w den syndya·zoyn egkai·rvw metajy· toyw thn diaue·simh plhrofori·a poy afora· to periba·llon kai th dhmo·sia ygei·a kai kat(cid:146) ayto·n ton tro·po epixeirh·seiw mporoy·n na diafey·goyn toyw synh·ueiw esvterikoy·w kratikoy·w ele·gxoyw, metafe·rontaw aporri·mmata se a·llo kra·tow me·low; Mporei· na epibebaiv·sei h Epitroph· o·ti ayth· th stigmh· dienergei·tai ypo· thn epoptei·a thw e·reyna sxetika· me 5. thn biomhxani·a moly·bdoy sthn Eyrv·ph; Po·te ua ei·nai diaue·sima ta apotele·smata· thw; Proti·uetai a·rage h Epitroph· na diapistv·sei o·ti o eyrvpai¤ko·w kanonismo·w gia th metafora· aporrimma·tvn 6. (EVOA) anauevrei·tai kata· te·toion tro·po v·ste prin na metafe·rontai ta aporri·mmata o·lew oi armo·diew arxe·w ua sylle·goyn ta dedome·na toyw kai ua lamba·noyn koinh· ue·sh gia to apodekto· thw metafora·w kai epejergasi·aw; 8. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 225 E/167 Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (9 Febroyari·oy 2000) Ta stoixei·a poy perigra·fontai apo· ta ajio·tima me·lh toy Koinoboyli·oy perih·luan se gnv·sh thw Epitroph·w me·sv kataggeli·aw. Apesta·lh sth Gallikh· Kybe·rnhsh epistolh·, o·poy diatypv·netai ai·thma enhme·rvshw. Meta· pare·leysin a·nv tvn oktv· mhnv·n kai ellei·cei apanth·sevw, h Epitroph· aphy·uyne sto en lo·gv kra·tow me·low, dyna·mei toy a·ruroy226 (prv·hn a·ruro 169) thw Synuh·khw EK (diadikasi·a gia thn mh th·rhsh ypoxre·vshw) epi·shmh proeidopoihtikh· epistolh· epi· paraba·sei toy a·ruroy 10 (prv·hn a·ruro 5) thw Synuh·khw (1). H dia·tajh ayth· ori·zei o·ti ta kra·th me·lh ofei·loyn na dieykoly·noyn ta o·rgana thw Koino·thtaw sthn ekplh·rvsh thw apostolh·w toyw. Sthn prokeime·nh peri·ptvsh, h Galli·a den epe·trece sthn Epitroph· na ekplhrv·sei thn apostolh· thw vw uematofy·laka toy koinotikoy· dikai·oy. Eiw apa·nthsin, oi gallike·w arxe·w diabi·basan plhrofo- ri·ew kai parathrh·seiw, ypogrammi·zontaw, eidiko·tera, o·ti oi diapistvuei·sew paraba·seiw odh·ghsan prosfa·tvw tiw arxe·w sth lh·ch aysthrv·n me·trvn kai o·ti oi topike·w dikastike·w arxe·w ejakoloyuoy·san na epilamba·nontai toy ue·matow. Oi katagge·llontew enhmerv·uhkan gia thn apa·nthsh ayth·. H diadikasi·a h efarmoste·a stiw endokoinotike·w metafore·w apoblh·tvn poy empi·ptoyn ston «Portokali· kata·logo» kai poy proori·zontai gia ana·kthsh, kauori·zetai sta a·rura 6 e·vw 9 toy kanonismoy· (EOK) ariu. 259/93 toy Symboyli·oy thw 1hw Febroyari·oy 1993 sxetika· me thn parakoloy·uhsh kai ton e·legxo tvn metaforv·n apoblh·tvn sto esvteriko· thw Koino·thtaw kauv·w kai kata· thn ei·sodo kai e·jodo· toyw (2). O koinopoiv·n ofei·lei na proskomi·zei, kata· thn koinopoi·hsh thw metafora·w, ta stoixei·a poy aforoy·n, eidiko·tera, thn tayto·thta toy paralh·pth tvn apoblh·tvn, thn ue·sh toy ke·ntroy ana·kthshw, kauv·w kai ton ty·po kai thn dia·rkeia thw a·deiaw dyna·mei thw opoi·aw to en lo·gv ke·ntro leitoyrgei·. H koinopoi·hsh, kai, kat(cid:146)epe·ktasin, oi proanaferuei·sew plhrofori·ew, ti·uentai sth dia·uesh o·lvn tvn endiaferome·nvn arxv·n sto kra·tow apostolh·w, sto kra·tow proorismoy· kauv·w kai sto kra·tow diametako·mishw. H metafora· mporei· na pragmatopoihuei· mo·no efo·son, ento·w prouesmi·aw 30 hmerv·n, kami·a apo· tiw endiafero·menew arxe·w den h·geire antirrh·seiw gia e·nan apo· toyw lo·goyw poy kauori·zontai sto a·ruro 7 para·grafow 4. O kanonismo·w den proble·pei, rhta·, thn ypoxre·vsh, gia thn arxh· toy kra·toyw apostolh·w (en prokeime·nv tvn Ka·tv Xvrv·n), na zhth·sei apo· tiw arxe·w toy kra·toyw proorismoy· (en prokeime·nv thw Galli·aw) na epibebaiv·sei thn akri·beia tvn plhroforiv·n poy diabi·base o koinopoiv·n sto e·ntypo koinopoi·hshw to sxetiko· me thn problepo·menh ana·kthsh. Enapo·keitai katarxh·n sthn arxh· thw xv·raw proorismoy· na ele·gjei to kata· po·son h plhrofori·a ei·nai oruh· kai, se anti·ueth peri·ptvsh, na egei·rei anti·rrhsh o·son afora· th metafora·. H Epitroph· uevrei· o·ti oi diadikasi·ew toy kanonismoy· 259/93 toy Symboyli·oy eggyv·ntai thn eparkh· parakoloy·uhsh kai e·legxo tvn endokoinotikv·n metaforv·n apoblh·tvn poy proori·zontai gia ana·kthsh, kai den vuoy·n toyw epixeirhmatikoy·w forei·w sthn para·kamch toy «epi·shmoy esvterikoy· ele·gxoy». H diadikasi·a poy proble·petai sta a·rura 6 e·vw 9 toy kanonismoy· (EOK) 259/93 apaitei· thn pare·mbash ka·ue arxh·w ston e·legxo kai thn parakoloy·uhsh dedome·nhw metafora·w. Ea·n mi·a apo· ayte·w egei·rei antirrh·seiw, h metafora· apagorey·etai. (cid:211)tan diatypv·netai anti·rrhsh, pre·pei na enhmerv·nontai o·lew oi endiafero·menew arxe·w. Kata· syne·peian, ako·mh kai ea·n h arxh· thw xv·raw apostolh·w epitre·pei mi·a metafora·, ayth· apagorey·etai se peri·ptvsh poy h arxh· thw xv·raw proorismoy· egei·rei anti·rrhsh. O danike·w arxe·w koinopoi·hsan sthn Epitroph·, stiw 31 Dekembri·oy 1998, nomosxe·dio gia thn apago·reysh thw eisagvgh·w, thw pv·lhshw kai thw kataskeyh·w moly·bdinvn proi¤o·ntvn h· proi¤o·ntvn poy perie·xoyn mo·lybdo. Sy·mfvna me thn odhgi·a 98/34/EK toy Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy thw 22 Dekembri·oy 1998 gia thn kauie·rvsh miaw diadikasi·aw plhrofo·rhshw ston tome·a tvn texnikv·n proty·pvn kai kanonismv·n (3), h Epitroph· die·uete treiw mh·new gia na antidra·sei sthn danikh· koinopoi·hsh. H prouesmi·a ayth· parata·uhke kata· treiw mh·new, dedome·noy o·ti orisme·na kra·th me·lh ei·xan apostei·lei aitiologhme·new gnv·mew stiw danike·w arxe·w. H Epitroph· diabi·base, epi·shw, tiw parathrh·seiw thw stiw danike·w arxe·w. To periexo·meno thw koinopoi·hshw kai h episthmonikh· dikaiolo·ghsh tvn me·trvn poy proble·pontai sto sxe·dio diata·gmatow ejeta·zontai apo· thn Epitroph·, me th boh·ueia thw episthmonikh·w epitroph·w tojiko·thtaw, oikotojiko·thtaw kai periba·llontow, h opoi·a pro·keitai na gnvmodoth·sei epi· toy geniko·teroy zhth·matow tvn epiptv·sevn toy moly·bdoy sthn ygei·a toy anurv·poy kai sto periba·llon, sthn Koino·thta. Oi diadikasi·ew toy kanonismoy· (EOK) ariu. 259/93 toy Symboyli·oy ejasfali·zoyn eparkh· epi·peda parakoloy·- uhshw kai ele·gxoy tvn metaforv·n apoblh·tvn poy proori·zontai gia ana·kthsh sto esvteriko· thw Koino·thtaw. H Epitroph· ektima· o·ti mia tropopoi·hsh tvn diadikasiv·n, o·pvw protei·noyn ta Ajio·tima Me·lh toy Koinoboyli·oy, den ua belti·vne ta tre·xonta epi·peda parakoloy·uhshw kai ele·gxoy. (1) Anakoinvue·n ty·poy IP 99/812 thw 29hw Oktvbri·oy 1999. (2) (3) EE L 30 thw 6. 2. 1993. EE L 204 thw 21. 7. 1998


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2584/99 från Herbert Bösch (PSE) till kommissionen. BSE-agens i kött- och benmjöl.

eurovoc_concepts:
Switzerland
agricultural waste
bovine spongiform encephalopathy
cereal substitute
food safety
import (EU)
regulation (EU)
veterinary inspection

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/175 f(cid:246)rs(cid:228)kring tillsammans med en paketresa tar sig uttryck bland annat s(cid:229), att resebyr(cid:229)n erbjuder en s(cid:229) kallad gratisf(cid:246)rs(cid:228)kring tillsammans med en paketresa eller p(cid:229) det s(cid:228)ttet, att researrang(cid:246)rerna v(cid:228)grar bekr(cid:228)fta resebokningen till dess att konsumenterna f(cid:246)reter bel(cid:228)gg f(cid:246)r att de tecknat en motsvarande alternativ f(cid:246)rs(cid:228)kring. K(cid:228)nner kommissionen till om s(cid:229)dant f(cid:246)rekommer ocks(cid:229) i de andra medlemsstaterna och tycker kommissionen att det st(cid:229)r i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med EU:s lagstiftning? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 februari 2000) Kommissionen har inga s(cid:228)rskilda uppgifter om det bruk som parlamentsledamoten n(cid:228)mner och har heller inte f(cid:229)tt in n(cid:229)gra klagom(cid:229)l i denna fr(cid:229)ga. I gemenskapsr(cid:228)tten regleras detta genom r(cid:229)dets direktiv 90/314/EEG av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang (1). Enligt artikel 4. 1 b skall arrang(cid:246)ren eller (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljaren skriftligen eller i annan l(cid:228)mplig form informera konsumenten (cid:148)om frivillig f(cid:246)rs(cid:228)kring som t(cid:228)cker kostnaden f(cid:246)r konsumentens avbest(cid:228)llning eller f(cid:246)r assistans, i h(cid:228)ndelse av olycks- eller sjukdomsfall(cid:148). inklusive hemtransport, Om det bruk som parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till uppenbart (cid:228)r en (cid:246)vertr(cid:228)delse av direktivbest(cid:228)mmel- serna och motsvarande nationella genomf(cid:246)randebest(cid:228)mmelser, t. ex. genom att f(cid:246)rs(cid:228)kringen (cid:228)r obligatorisk i st(cid:228)llet f(cid:246)r frivillig, b(cid:246)r saken tas upp med de nationella myndigheterna. Konsumenter som st(cid:228)lls inf(cid:246)r tvivelaktiga avtalsvillkor b(cid:246)r dessutom kontakta en konsumentorganisation s(cid:229) att man kan komma fram till om detta strider mot g(cid:228)llande lagstiftning och vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som b(cid:246)r vidtas. Vad betr(cid:228)ffar konkurrenslagstiftningen kan det inneb(cid:228)ra en (cid:246)vertr(cid:228)delse av gemenskapens konkurrensregler om k(cid:246)paren f(cid:246)r att f(cid:229) k(cid:246)pa en produkt tvingas att k(cid:246)pa (cid:228)ven en annan produkt, utan samband med den f(cid:246)rsta (s. k. kopplingsf(cid:246)rbeh(cid:229)ll), och om det f(cid:246)retag som till(cid:228)mpar denna praxis har en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden, eller om denna praxis (cid:228)r ett resultat av ett avtal mellan f(cid:246)retag. Parlamentsleda- moten anf(cid:246)r inte att researrang(cid:246)rerna i Storbritannien har ing(cid:229)tt avtal om att konsumenterna m(cid:229)ste k(cid:246)pa en f(cid:246)rs(cid:228)kring f(cid:246)r att f(cid:229) k(cid:246)pa en paketresa och kommissionen har ingen anledning att tro att n(cid:229)gon resebyr(cid:229) eller researrang(cid:246)r har en dominerande st(cid:228)llning i Storbritannien. Mot bakgrund av detta f(cid:246)refaller det inte finnas n(cid:229)gon anledning f(cid:246)r kommissionen att inleda en utredning med h(cid:228)nsyn till konkurrensreg- lerna. (1) EGT L 158, 23. 6. 1990. (2000/C 225 E/193) SKRIFTLIG FR¯GA E-2584/99 fr(cid:229)n Herbert B(cid:246)sch (PSE) till kommissionen (11 januari 2000) ˜mne: BSE-agens i k(cid:246)tt- och benmj(cid:246)l Enligt ett reportage p(cid:229) tyskspr(cid:229)kig TV i Schweiz den 26 augusti 1999 har man i Schweiz (cid:228)nda fram till slutet av 1997 inte efterlevt EU:s best(cid:228)mmelser om destruering av alla former av BSE-agens i samband med produktion av k(cid:246)tt- och benmj(cid:246)l. Av reportaget framg(cid:229)r det att de schweiziska producenterna vid detta tillf(cid:228)lle rent tekniskt inte kunde v(cid:228)rma upp benmj(cid:246)let enligt best(cid:228)mmelserna, dvs. under ett tryck p(cid:229) 3 bar till 133(cid:176) C i 20 minuter. Trots det utf(cid:228)rdades officiella exportdokument, vilket ledde till att tusentals ton k(cid:246)tt- och benmj(cid:246)l exporterades fr(cid:229)n Schweiz till unionens territorium. C 225 E/176 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 1. K(cid:228)nner kommissionen till detta fall? Har kommissionen kontrollerat benmj(cid:246)l som importerats fr(cid:229)n Schweiz? Vilka resultat har den i s(cid:229) fall 2. kommit fram till? 3. 4. 5. 6. Till vilka av unionens medlemsstater importerades schweiziskt k(cid:246)tt- och benmj(cid:246)l fram till 1997? Vet man hur detta benmj(cid:246)l har kommit in i livsmedelskedjan? Har kommissionen vidtagit (cid:229)tg(cid:228)rder mot ytterligare import av k(cid:246)tt- och benmj(cid:246)l fr(cid:229)n Schweiz? K(cid:228)nner kommissionen till flera fall av denna typ? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (14 februari 2000) Kommissionen k(cid:228)nner inte till de f(cid:246)rh(cid:229)llanden som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren beskriver och t(cid:228)nker kontakta de beh(cid:246)riga schweiziska myndigheterna f(cid:246)r att f(cid:229) mera information. Kommissionen kommer att kontakta fr(cid:229)gest(cid:228)llaren s(cid:229) snart informationen har kommit. Allm(cid:228)nt sett f(cid:246)ljer de schweiziska h(cid:228)lsov(cid:229)rdsmyndigheterna f(cid:246)r(cid:228)ndringarna i EU:s regelverk mycket noga och inf(cid:246)rlivar vissa av medlemsstaternas beslut i sina egna best(cid:228)mmelser. Fr(cid:229)n och med maj 1996 har Schweiz s(cid:229)ledes i sitt eget regelverk inf(cid:246)rt f(cid:246)reskrifter som motsvarar dem i kommissionens beslut 96/449/ EG av den 18 juli 1996 om godk(cid:228)nnande av alternativa v(cid:228)rmebehandlingssystem f(cid:246)r bearbetning av animaliskt avfall i syfte att inaktivera smitt(cid:228)mnen av spongiform encefalopati (1) (som nu har ersatts av r(cid:229)dets beslut 1999/534/EG av den 19 juli 1999 om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r bearbetning av visst animaliskt avfall till skydd mot transmissibel spongiform encefalopati och om (cid:228)ndring av kommissionens beslut 97/735/EG (2)), d(cid:228)r minimikrav fastst(cid:228)lldes f(cid:246)r bearbetningen av djuravfall i avfallsanl(cid:228)ggningar (133(cid:176) C, 20 minuter, 3 bar). Kommissionens kontor f(cid:246)r livsmedels- och veterin(cid:228)rfr(cid:229)gor har genomf(cid:246)rt inspektioner f(cid:246)r att bed(cid:246)ma de schweiziska myndigheternas (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att utradera BSE i Schweiz. Inspektionerna har inte lett till att man uppt(cid:228)ckt n(cid:229)gra brister i f(cid:246)rh(cid:229)llande till EU:s regelverk n(cid:228)r det g(cid:228)ller att bearbeta djuravfall. All information i inspektionsrapporterna finns tillg(cid:228)nglig f(cid:246)r allm(cid:228)nheten p(cid:229) f(cid:246)ljande Internetadress: http:// europa. eu. int/comm/dg24/health/vi/index_en. html. (1) (2) EGT L 184, 24. 7. 1996. EGT L 204, 4. 8. 1999. (2000/C 225 E/194) SKRIFTLIG FR¯GA E-2587/99 fr(cid:229)n Marialiese Flemming (PPE-DE) till kommissionen (11 januari 2000) ˜mne: Jakt p(cid:229) flyttf(cid:229)glar i Italien Genom r(cid:229)dets direktiv 79/409/EEG (1) om bevarande av vilda f(cid:229)glar har Europeiska unionen (cid:229)tagit sig att bevara samtliga vilda f(cid:229)gelarter p(cid:229) medlemsstaternas territorium. S(cid:229)vitt jag vet har Italien inte genomf(cid:246)rt direktivet om bevarande av vilda f(cid:229)glar. I vissa italienska regioner (cid:228)r det till(cid:229)tet att jaga f(cid:229)gelarter som inte anf(cid:246)rs som jaktbara i bilaga II till direktiv 79/409/EEG (t. ex. bofink, pilfink, stare och koltrast). Dessutom jagar man t. ex. med hj(cid:228)lp av n(cid:228)t, (cid:228)ven om anv(cid:228)ndning av icke selektiva jaktmetoder f(cid:246)rbjuds i artikel 8 i direktivet


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-2691/99 υποβολή: Pernille Frahm (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Σύμβαση του ΟΗΕ για τους πρόσφυγες.

eurovoc_concepts:
EU policy - national policy
right of asylum

text: 24. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 303 E/91 Sy·mfvna me thn proanaferuei·sa ei·dhsh, o Rodríguez Mendoza dh·lvse o·ti o POE epitre·pei asfalv·w ta emporika· protimhsiaka· kauestv·ta poy xorhgoy·n ta biomhxanika· kra·th stiw anaptysso·menew xv·rew kai diafv·nhse rizika· me thn a·poch o·ti ston POE isxy·ei ka·poiow kano·naw poy ua ypago·reye thn metatroph· aytv·n tvn protimhsiakv·n symfvniv·n se symfvni·ew eley·uervn synallagv·n. Mporei· h Epitroph· na la·bei ue·sh epi· thw dh·lvshw ayth·w toy anaplhrvth· genikoy· dieyuynth· toy POE kai na apanth·sei: 1. 2. 3. ea·n proti·uetai na tropopoih·sei ana·loga thn diapragmateytikh· thw ue·sh gia mia Sy·mbash poy ua antikatasth·sei thn Sy·mbash Lome· kai na mhn askei· ple·on pi·esh gia thn sy·nach perifereiakv·n symfvniv·n eleyue·rvn synallagv·n; ea·n e·xei ypoba·lei ston POE, en o·cei thw lh·jhw isxy·ow thw Sy·mbashw Lome· stiw 28 Ioyni·oy 2000, ai·thsh gia para·tash thw pare·kklishw kai, ea·n o·xi, giati· o·xi; ea·n kai se poio· baumo· diejh·xuh dia·logow kata· ta pareluo·nta e·th me tiw armo·diew yphresi·ew toy POE sxetika· me tiw meta·-Lome· diapragmatey·seiw; Apa·nthsh toy k. Nielson Ej ono·matow thw Epitroph·w (3 Febroyari·oy 2000) H dh·lvsh poy apodi·detai ston anaplhrvth· geniko· dieyuynth· toy Pagko·smioy Organismoy· Empori·oy (POE) ei·nai paraplanhtikh·. Bebai·vw, den ypa·rxei kane·naw kano·naw poy ua ypago·reye th metatroph· tvn protimhsiakv·n symfvniv·n se symfvni·ew eley·uervn synallagv·n. Vw prow ayto·, ei·nai oruh· h dh·lvsh kai h Epitroph· den isxyrisuhke pote· to anti·ueto. Epi·shw alh·ueia ei·nai o·ti oi kano·new toy POE epitre·poyn stiw biomhxanike·w xv·rew na xorhgoy·n emporika· protimhsiaka· kauestv·ta stiw anaptysso·menew xv·rew. Vw prow ayto· h dh·lvsh ei·nai epi·shw oruh·, alla· pre·pei na prosteuei· o·ti ayto· isxy·ei mo·no sto baumo· poy ayta· ta emporika· protimhsiaka· kauestv·ta den eisa·goyn diakri·seiw metajy· tvn anaptysso·menvn xvrv·n poy e·xoyn to i·dio epi·pedo koinvnikh·w kai oikonomikh·w ana·ptyjhw. Ta paro·nta, mh amoibai·a emporika· protimhsiaka· kauestv·ta poy xorhgoy·ntai sta kra·th thw Afrikh·w, thw Karai¤bikh·w kai toy Eirhnikoy· (AKE), ta opoi·a eisa·goyn diakri·seiw metajy· tvn anaptysso·menvn xvrv·n mo·no se gevgrafikh· ba·sh den symbiba·zontai me tiw diata·jeiw toy POE. Mporoy·n de na diathrhuoy·n mo·no ea·n egkriuei· pare·kklish. S(cid:146) ayto· to plai·sio, symfvnh·uhke kata· thn ypoyrgikh· sy·nodo Koino·thtaw-AKE sto Ntaka·r ton Ma·rtio toy 1999 o·ti ta paro·nta, mh amoibai·a emporika· protimhsiaka· kauestv·ta den mporoy·n na diathrhuoy·n ep&pos; a·peiro. Epome·nvw ua xreisuei· h e·gkrish pare·kklishw prokeime·noy na synexisuoy·n oi yfista·menew protimh·seiw. Sto te·low ayth·w thw perio·doy, ua uespisuoy·n ne·oi emporikoi· diakanonismoi· oi opoi·oi pre·pei na ei·nai apoly·tvw sy·mfvnoi me tiw diata·jeiw toy POE. Sthn ypoyrgikh· sy·nodo Koino·thtaw-AKE toy Dekembri·oy 1999 elh·fuh epi·shw h apo·fash na katartisuei· typikh· ai·thsh gia pare·kklish h opoi·a ua ypoblhuei· ston POE mo·liw oristikopoihuei·, tiw prosexei·w ebdoma·dew, to kei·meno poy perigra·fei to proteino·meno emporiko· kauestv·w poy ua isxy·ei kata· thn proparaskeyastikh· peri·odo. H Epitroph· h·tan pa·ntote thw gnv·mhw o·ti me mi·a safh· kai a·ney o·rvn de·smeysh gia thn ue·spish, meta· apo· proparaskeyastikh· peri·odo, eno·w ne·oy emporikoy· diakanonismoy· sy·mfvnoy prow ton POE, ua ayjhuoy·n shmantika· oi piuano·thtew gia th e·gkrish miaw ne·aw pare·kklishw. H gnv·mh ayth· epibebaiv·uhke kata· tiw dia·forew epafe·w poy ei·xe h Epitroph· kata· th dia·rkeia tvn diapragmatey·sevn me th grammatei·a toy POE. H dh·lvsh poy apodi·detai ston anaplhrvth· geniko· dieyuynth· toy POE den antikroy·ei ayth· thn a·poch. (2000/C 303 E/083) GRAPTH ERVTHSH P-2691/99 ypobolh·: Pernille Frahm (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (11 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Sy·mbash toy OHE gia toyw pro·sfygew Sth dh·lvsh toy Ta·mpere ypogrammi·zetai o·ti to Symboy·lio apodi·dei mega·lo ba·row sto gegono·w o·ti h Sy·mbash toy OHE gia toyw pro·sfygew ua pre·pei, sto sy·nolo· thw, na apotele·sei th ba·sh gia thn politikh· poy h E. E. akoloyuei· ston tome·a tvn prosfy·gvn kai zhtoy·ntvn a·sylo. Mporei· h Epitroph· na epibebaiv·sei o·ti h apo·fash ayth· synepa·getai o·ti ta kra·th me·lh thw E. E. ei·nai ypoxrevme·na na ejeta·zoyn ka·ue ai·thsh gia a·sylo asxe·tvw apo· thn xv·ra katagvgh·w toy zhtoy·ntow; C 303 E/92 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 24. 10. 2000 Apa·nthsh toy k. Vitorino ej ono·matow thw Epitroph·w (3 Febroyari·oy 2000) Ta sympera·smata thw Proedri·aw apo· to Eyrvpai¤ko· Symboy·lio toy Ta·mpere thw 15hw-16hw Oktvbri·oy 1999 perilamba·noyn tiw ako·loyuew dhlv·seiw: «Sto·xow ei·nai mi·a anoikth· kai asfalh·w Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh, sebo·menh plh·rvw tiw ypoxrev·seiw poy aporre·oyn apo· th Sy·mbash thw Geney·hw gia toyw pro·sfygew kai apo· a·llew sxetike·w pra·jeiw peri· anurvpi·nvn dikaivma·tvn (cid:133)» (para·grafow 4) kai «To Eyrvpai¤ko· Symboy·lio epibebaiv·nei ek ne·oy th shmasi·a thn opoi·a apodi·doyn h (cid:201)nvsh kai ta kra·th me·lh ston apo·lyto sebasmo· toy dikaiv·matow ai·thshw asy·loy. (cid:201)xei symfvnhuei· na arxi·soyn ergasi·ew me skopo· thn egkaui·drysh eno·w eyrvpai¤koy· systh·matow xorh·ghshw asy·loy, poy ua basi·zetai sthn plh·rh kai symperilhptikh· efarmogh· thw Sy·mbashw thw Geney·hw, v·ste na ejasfali·zetai o·ti kanei·w den ua aposte·lletai pi·sv ekei· o·poy ua ypostei· div·jeiw, dhladh· na diathrhuei· h arxh· thw mh epanaprov·uhshw. » (para·grafow 13). H Epitroph· de·xetai kai epidokima·zei ayte·w tiw dhlv·seiw. Oi politike·w ayte·w desmey·seiw ua apotele·soyn th ba·sh mellontikv·n nomouetikv·n prota·sevn ston tome·a toy asy·loy. (cid:211)son afora· tiw ypoxrev·seiw tvn kratv·n melv·n ston tome·a toy asy·loy, pre·pei na gi·nei dia·krish metajy· tvn ypoxrev·sev·n toyw ba·sei toy dieunoy·w dikai·oy kai tvn ypoxrev·sev·n toyw ba·sei tvn synuhkv·n. (cid:211)la ta kra·th me·lh ei·nai symballo·mena me·rh thw sy·mbashw tvn Hnvme·nvn Eunv·n toy 1951 peri· toy kauestv·tow tvn prosfy·gvn. H sy·mbash ayth· epiba·llei ypoxrev·seiw sta kra·th se sxe·sh me toyw pro·sfygew, symperilambano- me·nhw thw apago·reyshw thw «epanaprov·uhshw», ba·sei toy a·ruroy 33, to opoi·o efarmo·zetai aneja·rthta apo· th xv·ra katagvgh·w eno·w pro·sfyga. Pra·gmati, to a·ruro 3 thw sy·mbashw proble·pei eidika· o·ti ta symballo·mena kra·th efarmo·zoyn tiw diata·jeiw thw sy·mbashw stoyw pro·sfygew aneja·rthta apo· th fylh·, th urhskei·a h· th xv·ra katagvgh·w. (cid:211)la ta kra·th me·lh ei·nai epi·shw symballo·mena me·rh thw Sy·mbashw toy Doybli·noy, sto dey·tero a·ruro thw opoi·aw epibebaiv·noyn tiw ypoxrev·seiw toyw sy·mfvna me th Sy·mbash thw Geney·hw, o·pvw tropopoih·uhke apo· to Prvto·kollo thw Ne·aw Yo·rkhw kai th de·smeysh· toyw o·son afora· th synergasi·a me ton (cid:221)pato Armosth· tvn Hnvme·nvn Eunv·n gia toyw Pro·sfygew kata· thn efarmogh· tvn me·svn aytv·n. Vw prow tiw ypoxrev·seiw ba·sei tvn synuhkv·n, prow to paro·n den ypa·rxei koinotikh· nomouesi·a ston tome·a toy asy·loy. To a·ruro 63(1) (prv·hn a·ruro 7K) thw synuh·khw EK apaitei· apo· to Symboy·lio na uespi·sei me·tra peri· asy·loy ta opoi·a pre·pei na ei·nai «sy·mfvna me th Sy·mbash thw Geney·hw thw 28hw Ioyli·oy 1951 kai to Prvto·kollo thw 31hw Ianoyari·oy 1967 peri· toy kauestv·tow tvn prosfy·gvn kai sy·mfvna me a·llew sxetike·w symba·seiw». H efarmogh· toy a·ruroy 63(1) ua apotele·sei to mhxanismo· me ton opoi·o to Symboy·lio ua ylopoih·sei ta sympera·smata toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy poy anafe·ruhkan parapa·nv. Dy·o apo· tiw te·sseriw paragra·foyw toy a·ruroy 63(1) proble·poyn me·tra poy aforoy·n yphko·oyw tri·tvn xvrv·n, env· oi a·llew dy·o para·grafoi den kauori·zoyn poia a·toma aforoy·n ta me·tra poy ua lhfuoy·n. H synuh·kh toy `msterntam perilamba·nei e·na Prvto·kollo gia toyw yphko·oyw tvn kratv·n melv·n, poy prosarta·tai sth synuh·kh EK. Ayto· proble·pei o·ti opoiadh·pote ai·thsh asy·loy ypoballo·menh apo· yph·koo kra·toyw me·loyw mporei· na lhfuei· ypo·ch h· na khryxuei· paradekth· mo·no o·tan plhrei·tai mi·a apo· tiw te·sseriw proy¤ poue·seiw. Treiw apo· ayte·w tiw proy¤ poue·seiw aforoy·n apokli·seiw apo· th nomouesi·a gia ta anurv·pina dikaiv·mata h· sobarh· kai diarkh· parabi·ash tvn arxv·n tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn apo· to kra·tow me·low toy opoi·oy o aitv·n a·sylo ei·nai yph·koow. H te·tarth proy¤ po·uesh prosfe·rei sta kra·th me·lh th dynato·thta na apofasi·soyn monomerv·w gia thn ai·thsh yphko·oy a·lloy kra·toyw me·loyw. H yp(cid:146) ariu. 48 Dh·lvsh sth synuh·kh toy `msterntam ori·zei o·ti: «to prvto·kollo gia to a·sylo tvn yphko·vn tvn kratv·n melv·n thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw den prodika·zei to dikai·vma ka·ue kra·toyw me·loyw na lamba·nei ta organvtika· me·tra ta opoi·a kri·nei anagkai·a prokeime·noy na ekplhrv·sei tiw ypoxrev·seiw toy ba·sei thw Sy·mbashw thw Geney·hw thw 28hw Ioyli·oy 1951 peri· toy Kauestv·tow tvn Prosfy·gvn». Enapo·keitai se ka·ue kra·tow na ori·sei poia organvtika· me·tra pre·pei na la·bei gia na symmorfvuei· me tiw ypoxrev·seiw toy ba·sei thw Sy·mbashw thw Geney·hw kata· thn efarmogh· toy Prvtoko·lloy. Ti·pota sto Prvto·kollo den empodi·zei e·na kra·tow me·low na ejeta·zei o·lew tiw aith·seiw gia a·sylo aneja·rthta apo· th xv·ra katagvgh·w toy aitoy·ntow. H Epitroph· ypenuymi·zei o·ti to Be·lgio proe·bh se sxetikh· dh·lvsh: 24. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 303 E/93 «Egkri·nontaw to Prvto·kollo gia to a·sylo tvn yphko·vn tvn kratv·n melv·n thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw, to Be·lgio dhlv·nei o·ti, sy·mfvna me tiw ypoxrev·seiw toy ba·sei thw Sy·mbashw thw Geney·hw toy 1951 kai toy Prvtoko·lloy thw Ne·aw Yo·rkhw toy 1967, ua probai·nei, sy·mfvna me th dia·tajh poy proble·petai sto stoixei·o d) toy mo·noy a·ruroy aytoy· toy Prvtoko·lloy, se atomikh· eje·tash ka·ue ai·thshw asy·loy yphko·oy a·lloy kra·toyw me·loyw» (1). (1) Ble·pe synuh·kh toy `msterntam, Dhlv·seiw tiw opoi·ew h Dia·skech e·labe ypo· shmei·vsh ariu. 5, Dh·lvsh toy Belgi·oy gia to Prvto·kollo gia to a·sylo tvn yphko·vn tvn kratv·n melv·n thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw. (2000/C 303 E/084) GRAPTH ERVTHSH E-2699/99 ypobolh·: Ole Krarup (EDD) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Ro·low toy synallagmatikoy· apouematikoy· thw EKT To eyrv· ei·nai kymaino·meno no·misma. Gia to lo·go ayto·, se sy·gkrish me stauera· nomi·smata, den kauista· anagkai·ew paremba·seiw me·sv agorv·n kai pvlh·sevn eni·sxyshw. Ayto· to synallagmatiko· apouematiko·, to opoi·o h EKT dhmioyrgei· ayth· th stigmh· kata· tro·po apokentrvme·no, me·sv tvn eunikv·n kentrikv·n trapezv·n, den e·xei, kata· syne·peia, vw ro·lo na diasfali·zei thn timh· toy eyrv· se sxe·sh me p. x. to amerikaniko· dola·rio. Sy·mfvna me thn eth·sia e·kuesh thw EKT toy 1998 yfi·statai seira· a·llvn sto·xvn toy synallagmatikoy· apouematikoy· (sel. 74). Mporei· a·rage kanei·w na syna·gei to sympe·rasma o·ti to synallagmatiko· apouematiko·, ekto·w apo· toyw sto·xoyw aytoy·w, e·xei vw monadiko· skopo· na eggya·tai thn xrhmatopistvtikh· ajiopisti·a thw EKT. ˙ mh·pvw aname·netai o·ti tmh·mata toy synallagmatikoy· apouematikoy· ua mporoy·n na ajiopoioy·ntai kai gia mh symbatikoy·w skopoy·w, o·pvw epano·ruvsh oikonomikv·n anisorropiv·n metajy· perioxv·n vw e·na ei·dow apozhmi·vshw gia thn anapotele- smatikh· forologikh· politikh· thw E. E. ; Ea·n to teleytai·o den symbai·nei, mporei· to·te h Epitroph· na epibebaiv·sei o·ti to synallagmatiko· apouematiko· ua xrhsimopoiei·tai mo·no gia skopoy·w poy h·dh tv·ra ei·nai gnvstoi· ei·te apo· tiw synuh·kew ei·te apo· thn EKT; Apa·nthsh toy k. Solbes Mira Ej ono·matow thw Epitroph·w (17 Febroyari·oy 2000) O prvtarxiko·w sto·xow toy Eyrvpai¤koy· Systh·matow Kentrikv·n Trapezv·n ei·nai h stauero·thta tvn timv·n. Synepv·w (cid:129) aneja·rthta apo· to ea·n to eyrv· e·xei stauere·w h· kymaino·menew time·w synalla·gmatow (cid:129) h diaky·mansh thw ejvterikh·w aji·aw toy ende·xetai na ephrea·zei ton plhuvrismo·. H Eyrvpai¤kh· Kentrikh· Tra·peza pre·pei, synepv·w, na ei·nai se ue·sh na parembai·nei sthn agora· synalla·gmatow, gegono·w poy proy¤ poue·tei thn katoxh· synallagmatikv·n apouematikv·n. To a·ruro 3. 1 toy prvtoko·lloy ariu. 3 gia to katastatiko· toy Eyrvpai¤koy· Systh·matow Kentrikv·n Trapezv·n kai thw Eyrvpai¤kh·w Kentrikh·w Tra·pezaw anaue·tei, metajy· a·llvn, vw kauh·kon toy Eyrvpai¤koy· Systh·matow Kentrikv·n Trapezv·n (ESKT) th diene·rgeia pra·jevn synalla·gmatow sy·mfvna me tiw diata·jeiw toy a·ruroy 109 thw Synuh·khw. H endexo·menh xrhsimopoi·hsh toy apouematikoy· gia «mh symbatikoy·w skopoy·w» den proble·petai sth Synuh·kh EK. (2000/C 303 E/085) GRAPTH ERVTHSH E-2707/99 ypobolh·: Ian Hudghton (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Aliei·a: Me·geuow sto·loy kai polyeth· progra·mmata prosanatolismoy· Ua mporoy·se h Epitroph· na ue·sei sth dia·uesh· maw sygkritikh· ana·lysh tvn meuo·dvn poy xrhsimopoioy·ntai gia ton ypologismo· toy mege·uoyw toy alieytikoy· sto·loy kai toy baumoy· ekplh·rvshw tvn polyetv·n programma·tvn prosanatolismoy· sta dia·fora kra·th me·lh;


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2554/99 von Christopher Huhne (ELDR) an die Kommission. Verbrennungsanlagen.

text: 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/79 Wie wird die Kommission gegen diesen erneuten Versuch einer protektionistischen Einschr(cid:228)nkung des Welthandels am Vorabend der WTO-Millenniumsrunde vorgehen? Wie wird sie vor allem in den laufenden Verhandlungen mit den Beitrittskandidaten darauf achten, da(cid:223) das Prinzip des freien Handels verstanden und umgesetzt wird? Antwort von Herrn Lamy im Namen der Kommission (24. Januar 2000) Die Kommission nimmt die durchaus bekannten Bedenken des Herrn Abgeordneten betreffend den Schutz von Biersorten zur Kenntnis. In den derzeitigen Diskussionen (cid:252)ber die Aufstellung eines sogenannten multilateralen Verzeichnisses f(cid:252)r den Schutz von Weinen und Spirituosen im Rahmen des (cid:220)berein- kommens der Welthandelsorganisation (cid:252)ber die handelsbezogenen Aspekte der Rechte an geistigem Eigentum erw(cid:228)gt die Kommission auch den Vorschlag f(cid:252)r eine Erweiterung sch(cid:252)tzenswerter Substanzen, um weitere landwirtschaftliche Erzeugnisse und Nahrungsmittel einzubeziehen. Ein multilaterales Verzeichnis mu(cid:223) auf dem TRIPS-(cid:220)bereinkommen basieren und somit die darin enthaltenen Vorschriften in vollem Umfang beachten. Dies hat zur Folge, da(cid:223) die Mitglieder der WTO geographische Angaben f(cid:252)r Waren nicht sch(cid:252)tzen m(cid:252)ssen, falls bewiesen ist, da(cid:223) die einschl(cid:228)gige Angabe der in der Alltagssprache (cid:252)blichen Bezeichnung entspricht. Folglich brauchen die Mitglieder der WTO die sogenannten (cid:252)blichen Bezeichungen, die sich eher auf eine bestimmte Herstellungsmethode als auf eine geographische Zugeh(cid:246)rigkeit beziehen k(cid:246)nnten, nicht zu sch(cid:252)tzen. Durch das k(cid:252)nftige Verzeichnis wird diese wesentliche Vorschrift nicht ge(cid:228)ndert, da die Angelegenheit durch einen Einspruch des betreffenden Mitglieds der WTO angefochten werden k(cid:246)nnte, sofern eine geographische Bezeichnung betroffen ist. Die Diskussionen werden folglich zu einem verst(cid:228)rkten Schutz f(cid:252)r europ(cid:228)ische Inhaber von Schutzrechten f(cid:252)hren, ohne zwangsl(cid:228)ufig den Freihandel bei Waren mit handels(cid:252)blichen Bezeichnungen zu verzerren. (2000/C 303 E/070) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2554/99 von Christopher Huhne (ELDR) an die Kommission (11. Januar 2000) Betrifft: Verbrennungsanlagen Kann die Kommission erkl(cid:228)ren, ob es EU-Emissions- und sonstige Umweltstandards f(cid:252)r Abfallverbren- nungsanlagen gibt und wie sich diese mit entsprechenden Anlagen in den Vereinigten Staaten und in Japan vergleichen? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (9. Februar 2000) Es gibt bislang drei Rechtsakte der Gemeinschaft, die die Begrenzung der Emissionen von Verbrennungs- anlagen zum Ziel haben. Diese sind die Richtlinie 94/67/EG des Rates vom 16. Dezember 1994 (cid:252)ber die Verbrennung gef(cid:228)hrlicher Abf(cid:228)lle (1), die Richtlinie 89/369/EWG des Rates vom 8. Juni 1989 (cid:252)ber die Verh(cid:252)tung der Luftverunreinigung durch neue Verbrennungsanlagen f(cid:252)r Siedlungsm(cid:252)ll (2) und die Richt- linie 89/429/EWG des Rates vom 21. Juni 1989 (cid:252)ber die Verringerung der Luftverunreinigung durch bestehende Verbrennungsanlagen f(cid:252)r Siedlungsm(cid:252)ll (3). Diese drei Richtlinien sollen zu einem sp(cid:228)teren Zeitpunkt aufgehoben und durch eine einzige Richtlinie, die Emissionsgrenzwerte f(cid:252)r alle relevanten Schadstoffe festlegt, ersetzt werden. Der Rat verabschiedete am 25. November 1999 einen gemeinsamen Standpunkt (4) zu der k(cid:252)nftigen Richtlinie (cid:252)ber Abfallverbrennung. Die zweite Lesung findet im M(cid:228)rz 2000 statt, und die Verabschiedung ist f(cid:252)r den Herbst dieses Jahres vorgesehen. Die vorgeschlagenen Emissions- grenzwerte sollen f(cid:252)nf Jahre nach der Verabschiedung der Richtlinie, also wahrscheinlich im Herbst des Jahres 2005, auf bestehende Anlagen zur Anwendung kommen. C 303 E/80 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 Es ist schwierig, bestehende und k(cid:252)nftige Gemeinschaftsstandards mit denen der Vereinigten Staaten oder Japans zu vergleichen. Andere Staaten legen andere Abfalldefinitionen und andere Anwendungsbereiche zugrunde. Zudem erschweren Vorgaben wie die Bezugssauerstoffgehalte der Abgase oder unterschiedliche Me(cid:223)intervalle einen Vergleich. (1) ABl. L 365 vom 31. 12. 1994. (2) ABl. L 163 vom 14. 6. 1989. (3) ABl. L 203 vom 15. 7. 1989. (4) Pressemitteilung Nr. 13293/99. (2000/C 303 E/071) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2560/99 von Christopher Huhne (ELDR) an die Kommission (11. Januar 2000) Betrifft: Reinheit von Meerwasser Kann die Kommission die j(cid:252)ngsten verf(cid:252)gbaren Zahlen (cid:252)ber die Reinheit von Meerwasser an den wichtigsten K(cid:252)stenerholungsgebieten der Europ(cid:228)ischen Union sowie die entsprechenden Zahlen f(cid:252)r jedes Erholungsgebiet f(cid:252)r jedes der letzten 5 Jahre bekanntgeben? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m Im Namen der Kommission (17. Januar 2000) Gem(cid:228)(cid:223) der Richtlinie 76/160/EWG des Rates vom 8. Dezember 1975 (cid:252)ber die Qualit(cid:228)t der Badege- w(cid:228)sser (1) haben die Mitgliedstaaten nach jeder Badesaison eine Qualit(cid:228)tsbewertung ihrer Badegew(cid:228)sser vorzunehmen und die Kommission (cid:252)ber die Ergebnisse zu informieren. Die zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden haben die Daten vor dem 31. Dezember an die Kommission zu (cid:252)bermitteln. Diese Daten werden dann in den Jahresbericht aufgenommen, der vor der n(cid:228)chsten Badesaison, d. h. ungef(cid:228)hr Mitte Mai, ver(cid:246)ffentlicht wird. Die Daten zur Badesaison 1999 werden daher erst im Mai 2000 verf(cid:252)gbar sein. Die aktuellsten Daten betreffen die zur Badesaison 1998 und finden sich im Jahresbericht, Qualit(cid:228)t der Badegew(cid:228)sser (Badesaison 1998), Mai 1999 (cid:129) EUR 18831. Die Informationen sind auch im Internet auf dem Europa-Server verf(cid:252)gbar (http://europa. eu. int/water/water-bathing/index_html). Die Karte auf der Internet-Seite gibt Aufschlu(cid:223) (cid:252)ber die Qualit(cid:228)tsbewertung jedes einzelnen Badegebietes seit 1992. (1) ABl. L 31 vom 5. 2. 1976. (2000/C 303 E/072) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2609/99 von Mogens Camre (UEN) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Menschenrechtsverletzung in der T(cid:252)rkei Nach den Kopenhagen-Kriterien von 1993 gilt als eine Voraussetzung f(cid:252)r die Mitgliedschaft in der EU, da(cid:223) das betreffende Land die Menschenrechte beachtet und Minderheiten respektiert und sch(cid:252)tzt. Die T(cid:252)rkei ist nach der Entschlie(cid:223)ung des Europ(cid:228)ischen Parlaments vom 6. Oktober 1999 von einer Erf(cid:252)llung dieser Kriterien noch weit entfernt. Offizielle Politik der T(cid:252)rkei ist u. a. das Verbot christlicher religi(cid:246)ser Aktivi- t(cid:228)ten, und die weitere Besetzung der christlichen Kathedrale Hagia Sofia durch die Moslems. Diese klaren Verst(cid:246)(cid:223)e gegen die Menschenrechte widersprechen offen den Kopenhagen-Kriterien, und es ist daher von Interesse zu wissen, welche Forderungen die Kommission im Rahmen der gegenw(cid:228)rtigen Zusammenarbeit an die T(cid:252)rkei stellt