title: Tillkännagivande om inledande av en interimsöversyn av rådets förordning (EG) nr 2450/98 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien

eurovoc_concepts:
India
anti-dumping duty
bar
import
originating product
steel

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 22/7 Tillk(cid:228)nnagivande om inledande av en interims(cid:246)versyn av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2450/98 om inf(cid:246)rande av en slutgiltig utj(cid:228)mningstull p(cid:229) import av st(cid:228)nger av rostfritt st(cid:229)l med ursprung i Indien (2000/C 22/04) Kommissionen har mottagit en beg(cid:228)ran om (cid:246)versyn i enlighet med artikel 19 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2026/97 (1) (nedan kallad (cid:148)grundf(cid:246)rordningen(cid:148)) avseende import av st(cid:228)nger av rostfritt st(cid:229)l med ursprung i Indien som omfattas av en slut- giltig utj(cid:228)mningstull, vilken inf(cid:246)rdes genom f(cid:246)rordning (EG) nr 2450/98 (2). 1. Beg(cid:228)ran om (cid:246)versyn Beg(cid:228)ran ingavs den 19 juni av Chandan Steel Ltd. Enligt f(cid:246)r- ordning (EG) nr 2450/98 omfattas export av st(cid:228)nger av rostfritt st(cid:229)l med ursprung i Indien som (cid:228)r tillverkade av Chandan Steel Ltd, av en slutgiltig utj(cid:228)mningstull p(cid:229) 19 %. I den ursprungliga unders(cid:246)kning som ledde till inf(cid:246)randet av dessa tullar gjordes en individuell unders(cid:246)kning av f(cid:246)retaget. 2. Produkt Den produkt som ber(cid:246)rs (cid:228)r st(cid:228)nger av rostfritt st(cid:229)l, som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31 och 7222 20 81. Dessa KN-nummer n(cid:228)mns endast upplysningsvis. enligt KN-nummer klassificeras 3. Grund f(cid:246)r (cid:246)versynen Den s(cid:246)kande h(cid:228)vdade att niv(cid:229)n p(cid:229) den g(cid:228)llande utj(cid:228)mnings- tullen inte l(cid:228)ngre (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att motverka den utj(cid:228)m- ningsbara subventionen. Den s(cid:246)kande har l(cid:228)mnat tillr(cid:228)ckliga bevis i enlighet med artikel 19. 2 i grundf(cid:246)rordningen f(cid:246)r att subventionen har minskat till 7,5 %, vilket (cid:228)r v(cid:228)sentligt l(cid:228)gre (cid:228)n den utj(cid:228)mningstull p(cid:229) 19 % som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r till(cid:228)mplig p(cid:229) Chandan Steel Ltd. 4. Inledande av interims(cid:246)versyn Kommissionen har efter samr(cid:229)d med r(cid:229)dgivande kommittØn fastslagit att det finns tillr(cid:228)ckliga bevis f(cid:246)r att motivera att en interims(cid:246)versyn inleds och har d(cid:228)rf(cid:246)r p(cid:229)b(cid:246)rjat en unders(cid:246)k- ning enligt artikel 19 i grundf(cid:246)rordningen. 5. Tidsfrist Alla ber(cid:246)rda parter som kan p(cid:229)visa att de troligen kommer att ber(cid:246)ras av unders(cid:246)kningsresultaten m(cid:229)ste skriftligen l(cid:228)mna sina synpunkter och uppgifter inom 40 dagar efter det att detta tillk(cid:228)nnagivande har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Kommissionen kan h(cid:246)ra alla ber(cid:246)rda parter inom denna tidsfrist, om de visar att det finns s(cid:228)rskilda sk(cid:228)l att h(cid:246)ra dem. Kommissionen kan kontaktas p(cid:229) f(cid:246)ljande adress: Europeiska kommissionen Generaldirektoratet f(cid:246)r handel Att: A. J. Stewart DM 5/77 Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bryssel Fax (32-2) 295 65 05 Telex: COMEU B 21877 6. Bristande samarbete I s(cid:229)dana fall d(cid:228)r n(cid:229)gon ber(cid:246)rd part v(cid:228)grar att ge tillg(cid:229)ng till eller p(cid:229) n(cid:229)got annat s(cid:228)tt inte l(cid:228)mnar n(cid:246)dv(cid:228)ndiga uppgifter inom den f(cid:246)reskrivna tidsfristen eller p(cid:229) ett p(cid:229)tagligt s(cid:228)tt hind- rar unders(cid:246)kningen f(cid:229)r provisoriska eller slutgiltiga, positiva eller negativa, avg(cid:246)randen tr(cid:228)ffas p(cid:229) grundval av tillg(cid:228)ngliga uppgifter i enlighet med artikel 28 i grundf(cid:246)rordningen. Mot denna bakgrund och p(cid:229) grundval av de bevis som l(cid:228)mnats drar kommissionen slutsatsen att ans(cid:246)kan inneh(cid:229)ller tillr(cid:228)ckliga bevis f(cid:246)r att motivera att en interims(cid:246)versyn inleds. Om det visar sig att n(cid:229)gon ber(cid:246)rd part har l(cid:228)mnat oriktiga eller vilseledande upplysningar skall dessa l(cid:228)mnas utan beaktande och tillg(cid:228)ngliga uppgifter f(cid:229)r anv(cid:228)ndas. (1) EGT L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (2) EGT L 304, 14. 11. 1998, s. 1


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0161/00 esittäjä(t): Ole Andreasen (ELDR) komissiolle. Tiedotuspolitiikka.

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU financing arrangements
France
aid to disaster victims
emergency aid
flood
third country

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/189 Komissio on tutustunut arvoisan parlamentinj(cid:228)senen mainitsemaan sanomalehtiartikkeliin. Se haluaa kuitenkin korostaa, ett(cid:228) artikkelissa esitetty kritiikki koski alustavaa hanketta, jota komissio ei ollut viel(cid:228) hyv(cid:228)ksynyt. Arvoisa parlamentinj(cid:228)sen voi todeta, ett(cid:228) ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleis(cid:246)n oikeudesta saada tietoja Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoista vastaa t(cid:228)ysin h(cid:228)nen kysymyksiins(cid:228). Ehdotuksella parannetaan ja laajennetaan toimielimiss(cid:228) nyky(cid:228)(cid:228)n voimassa olevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) mm. sis(cid:228)llytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) niiden soveltamisalaan toimielinten hallussa olevat kolmansien laatimat asiakirjat. Soveltamisalan uudelleen m(cid:228)(cid:228)rittely ei mill(cid:228)(cid:228)n tavoin est(cid:228) kansalaisia ja j(cid:228)rjest(cid:246)j(cid:228) osallistumasta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sentekomenettelyyn ja toimielinten ty(cid:246)skentelyyn, mik(cid:228) onkin demokraattisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoprosessin v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n edellytys. (1) KOM(2000) 30 lopullinen. (2000/C 280 E/219) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0159/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Carl Lang (TDI) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Etel(cid:228)-Ranskan tulvat Komissio vastasi kollegani Jean-Claude Martinezin esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kysymykseen (E-2395/99) (1), ettei ole en(cid:228)(cid:228) olemassa yhteis(cid:246)n j(cid:228)senvaltioille tarkoitettua katastrofiapua, jota voi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) luonnonkatastrofin sattuessa. Komissio sen sijaan ehdotti, ett(cid:228) vahingoittuneet alueet voisivat saada EAKR:st(cid:228) tai EMOTR:sta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja tietyill(cid:228) ehdoilla. 1. Miten komissio aikoo viiveett(cid:228) totuttaa kyseiset toimenpiteet, jotka ovat tunnetusti byrokraattisia ja hitaita? 2. Miten komissio aikoo oikeuttaa sen, ettei vahingoittunut alue kuulu tuen piiriin sill(cid:228) perusteella, ettei se en(cid:228)(cid:228) kuulu vuosina 2000(cid:129)2006 rakennerahastoista tukea saaviin alueisiin? 3. Aikooko komissio korjata sen vakavan ep(cid:228)kohdan, jonka vallitessa yhteis(cid:246)n ulkopuoliset maat saavat tukea yhteis(cid:246)n katastrofirahastosta, mutta Euroopan unionin j(cid:228)senvaltiot ovat t(cid:228)m(cid:228)n tuen ulkopuolella esimerkiksi palauttamalla kyseisen budjettikohdan antamalle korjaavan talousarvion vuodeksi 2000? (1) EYVL C 225 E, 8. 8. 2000, s. 124. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 2000) Arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) pyydet(cid:228)(cid:228)n yst(cid:228)v(cid:228)llisesti tutustumaan komission 12. tammikuuta 2000 (1) antamaan tiedotteeseen sek(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n tammikuussa 2000 pidetyss(cid:228) Euroopan parlamentin t(cid:228)ysistunnossa (2) k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n puheenvuoroon. (1) (2) SEC(2000) 40. Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (tammikuu 2000). (2000/C 280 E/220) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0161/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ole Andreasen (ELDR) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Tiedotuspolitiikka Helsingiss(cid:228) 10. (cid:129)11. joulukuuta 1999 pidetyss(cid:228) Eurooppa-neuvoston kokouksessa p(cid:228)(cid:228)tettiin pyyt(cid:228)(cid:228) komis- siota tutkimaan yleisluonteista kysymyst(cid:228) unionin tiedotuspolitiikasta. C 280 E/190 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 Miten komissio aikoo menetell(cid:228) kyseisen tutkimuksen suhteen? Aikooko se pyyt(cid:228)(cid:228) ulkopuolista tahoa tekem(cid:228)(cid:228)n tutkimuksen? Jo se ei aio, mik(cid:228) yksikk(cid:246) tai p(cid:228)(cid:228)osasto on vastuussa tutkimuksesta? Aikooko komissio k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) Euroopan parlamentin apua ja jos aikoo, mihin yksik(cid:246)ihin tai valiokuntiin se aikoo ottaa yhteytt(cid:228)? Miten komissio aikoo koordinoida t(cid:228)m(cid:228)n tutkimuksen ja antamansa suositukset komission j(cid:228)senen Neil Kinnockin uudistusta koskevasta strategisesta tiedonannosta tekem(cid:228)n ty(cid:246)n kanssa? Mik(cid:228) on tutkimuksen aikataulu? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 2000) Komissio on ottanut huomioon Helsingiss(cid:228) 10. (cid:129)11. joulukuuta 1999 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t tiedotuspolitiikasta ja alkanut valmistella tiedonantoa (cid:148)Vuoropuhelu kansalaisten kanssa(cid:148). Uusi strategia perustuu j(cid:228)senvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa toteutettaviin yhteisty(cid:246)- kumppanuuksiin, ja siin(cid:228) hy(cid:246)dynnet(cid:228)(cid:228)n asiaan liittyvi(cid:228) hajautettuja verkkoja j(cid:228)senvaltioissa. Parlamentti osallistuu t(cid:228)ysipainoisesti asian k(cid:228)sittelyyn. Uusi tiedotuspolitiikkaa koskeva strategia, jota kehitet(cid:228)(cid:228)n osana komission laajempaa uudistusta, julkiste- taan piakkoin. (2000/C 280 E/221) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0162/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Fran(cid:231)oise GrossetŒte (PPE-DE) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Yhteinen Alv-j(cid:228)rjestelm(cid:228) (cid:129) v(cid:228)hennykset Direktiivin 77/388/ETY (1) 17 ja 19 artikla aiheuttavat liikemiehille paljon erimielisyytt(cid:228) ja tulkintavaikeuk- sia. Onko komissio yht(cid:228) mielt(cid:228) seuraavien tulkintojen kanssa: (cid:129) direktiivin 77/388/ETY 17 artiklan mukaan arvolis(cid:228)veroa ei saa koskaan v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) toisen yrityksen osakkeiden ostamisesta aiheutuneista menoista, (cid:129) kun verovelvollisen henkil(cid:246)n liiketoiminta k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) samalla sek(cid:228) veroista vapaita ett(cid:228) veronalaisia toimia, direktiivist(cid:228) 77/388/ETY johtuu, ett(cid:228) v(cid:228)hennett(cid:228)v(cid:228)n arvonlis(cid:228)vero-osuuden laskemisessa k(cid:228)yte- t(cid:228)(cid:228)n perusteena todellista aiheutumista eik(cid:228) yleist(cid:228) laskettua v(cid:228)hennysosuutta, (cid:129) direktiivin 77/388/ETY 17 artiklan 6 kohdan mukaisesti arvonlis(cid:228)veron v(cid:228)hent(cid:228)minen autojen ostosta on rajoitettua my(cid:246)s silloin kun kyseisi(cid:228) ajoneuvoja k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n yksinomaan veronalaiseen liiketoimin- taan; t(cid:228)ll(cid:246)in arvonlis(cid:228)verovelvollisen henkil(cid:246)n hankkiessa tai sen j(cid:228)lkeen vuokratessa ajoneuvoja on otettava huomioon edellisell(cid:228) tasolla v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) j(cid:228)(cid:228)nyt arvonlis(cid:228)vero, (cid:129) direktiiviss(cid:228) 77/388/ETY s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n yleisest(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228), joka koskee tavaroiden hankkimista tai palvelujen ostamista verotettavan henkil(cid:246)n omaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n; j(cid:228)senvaltiot voivat kuitenkin poiketa t(cid:228)st(cid:228) yhteisest(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) soveltamalla saman direktiivin 17 artiklan 6 kohtaa, (cid:129) direktiivin 77/388/ETY 17 artiklassa s(cid:228)(cid:228)dettyyn arvonlis(cid:228)veron v(cid:228)hent(cid:228)miseen voidaan soveltaa veroviranomaisten toimia arvolis(cid:228)veron v(cid:228)hennysoikeuden syntymisen j(cid:228)lkeen ja m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) maksettava arvonlis(cid:228)vero sek(cid:228) oikeuttaa veron takaisin maksaminen, (cid:129) kun v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppias p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) kaunistaa liikkeens(cid:228) v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)ss(cid:228) l(cid:228)heisyydess(cid:228) olevaa julkista tiet(cid:228) asentamalla sinne asiakkaiden iloksi penkin ja kukkaruukkuja, t(cid:228)st(cid:228) kaunistamisesta aiheutuvien kulujen arvolis(cid:228)vero on v(cid:228)hennyskelpoinen, vaikka ty(cid:246)st(cid:228) on hy(cid:246)ty(cid:228) my(cid:246)s muille kuin kauppiaan omille asiakkaille,


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0089/00 von Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) an die Kommission. Aushandlung eines neuen Fischereiabkommens zwischen der Europäischen Union und dem Königreich Marokko.

eurovoc_concepts:
Galicia
Morocco
Spain
fishing agreement
negotiation of an agreement (EU)

text: 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/141 (2000/C 303 E/152) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0089/00 von Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) an die Kommission (26. Januar 2000) Betrifft: Aushandlung eines neuen Fischereiabkommens zwischen der Europ(cid:228)ischen Union und dem K(cid:246)nig- reich Marokko Die ersten Verlautbarungen (cid:252)ber das erste Gespr(cid:228)ch, das am 20. Dezember 1999 zwischen dem zust(cid:228)ndigen Kommissionsmitglied, Herrn Fischler, und den marokkanischen Beh(cid:246)rden (cid:252)ber die Aushand- lung eines neuen Fischereiabkommens zwischen der EU und Marokko stattfand, sind (cid:228)u(cid:223)erst negativ. Die Verhandlungen konnten noch nicht einmal aufgenommen werden, und Mitglieder der marokkanischen Regierung haben (cid:246)ffentlich erkl(cid:228)rt, da(cid:223) der Abschlu(cid:223) neuer Abkommen nur unter der Bedingung der Schaffung von Gemeinschaftsunternehmen m(cid:246)glich sein wird. F(cid:252)r welche Position und f(cid:252)r welche Strategie wird sich die Kommission, falls diese Informationen zutreffen (cid:129) konkret w(cid:252)rde dies letztlich das Ende der in Spanien und auch in Galicien registrierten Fischereifahrzeuge bedeuten (cid:129) entscheiden? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (25. Februar 2000) Es ist richtig, da(cid:223) Herr Fischler anl(cid:228)(cid:223)lich seines Besuchs in Rabat am 20. Dezember 1999 gegen(cid:252)ber der marokkanischen Regierung den Standpunkt vertreten hat, da(cid:223) f(cid:252)r die Fischereibeziehungen zwischen der Gemeinschaft und Marokko ein neuer, f(cid:252)r beide Seiten vorteilhafter Rahmen geschaffen werden mu(cid:223), der den Bed(cid:252)rfnissen der jeweiligen Fischereien Rechnung tr(cid:228)gt. Die Kommission best(cid:228)tigt ihre in den letzten Monaten und insbesondere in den Verhandlungsdirektiven, die der Rat der Kommission im Oktober 1999 erteilt hat, erl(cid:228)uterte Verhandlungsstrategie. Die Kommission wird alle ihr zur Verf(cid:252)gung stehenden Verhandlungsinstrumente einsetzen, um f(cid:252)r die Partnerschaft zwischen der Gemeinschaft und Marokko einen neuen Rahmen zu schaffen. (2000/C 303 E/153) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0105/00 von Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) und JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Nahost-Friedensproze(cid:223), Verhandlungen zwischen Syrien und Israel (26. Januar 2000) Syrien und Israel haben unter Vermittlung der Vereinigten Staaten Friedensverhandlungen in Shepherds- town aufgenommen und begonnen, Sicherheitsfragen und die Normalisierung ihrer Beziehungen zu er(cid:246)rtern. Angesichts der Bedeutung, die die Europ(cid:228)ische Union dem Nahost-Friedensproze(cid:223) beimi(cid:223)t, in dem die Beziehungen zwischen Syrien und Israel eine wesentliche Rolle spielen und in Anbetracht der Tatsache, da(cid:223) in der europ(cid:228)ischen (cid:214)ffentlichkeit bisher noch keinerlei Anzeichen f(cid:252)r den Einflu(cid:223) der Europ(cid:228)ischen Union auf diesen Proze(cid:223) wahrgenommen werden konnten, m(cid:246)ge die Kommission folgende Fragen beantworten: (cid:129) Welches Konzepte hat die Kommission ausgearbeitet, um die Beteiligung der Europ(cid:228)ischen Union an den Verhandlungen zwischen Syrern und Israelis sowie an anderen Verhandlungen des Nahost- Friedensprozesses sicherzustellen? (cid:129) Wie hoch w(cid:228)ren nach Einsch(cid:228)tzung der Kommission die Kosten f(cid:252)r die Beteiligung der Europ(cid:228)ischen Union an den friedenserhaltenden und den Sicherheitsma(cid:223)nahmen an der Grenze zwischen Israel und Syrien?


text: 26. 1. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 22/7 Notice of initiation of an interim review of Council Regulation (EC) No 2450/98 imposing a definitive countervailing duty on imports of stainless steel bars originating in India (2000/C 22/04) The Commission received an application for an interim review pursuant to Article 19 of Regulation (EC) No 2026/97 (1) (here- inafter referred to as (cid:145)the Basic Regulation(cid:146)), with regard to imports of stainless steel bars originating in India, subject to definitive countervailing duties imposed by Regulation (EC) No 2450/98 (2). 1. Request for review The application was lodged by Chandan Steel Ltd. Under Regu- lation (EC) No 2450/98, exports of stainless steel bars orig- inating in India, produced by this company, are subject to a definitive countervailing duty of 19 %. This company was indi- vidually investigated during the original investigation which led to the imposition of these duties. that after consultation of the Advisory Having determined, there is sufficient evidence to justify the Committee, initiation of the Commission hereby initiates an investigation in accordance with Article 19 of the Basic Regulation. an interim review for exporter, this 5. Time limit Interested parties, provided they can show that they are likely to be affected by the results of the investigation, must make their views known in writing and submit supporting evidence within 40 days of the publication of this notice in the Official Journal of the European Communities. Interested parties may also apply to be heard by the Commission within the same time limit, provided that they can show that there are particular reasons why they should be heard. 2. Product The address for correspondence is: European Commission Trade Directorate-General Attn. Mr A. J. Stewart DM 5/77 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels Fax (32-2) 295 65 05 Telex: COMEU B 21877 6. Non-cooperation In cases in which any interested party refuses access to, or otherwise does not provide, necessary information within the relevant time limits, or significantly impedes the investigation, findings, affirmative or negative, may be made in accordance with Article 28 of the Basic Regulation, on the basis of the facts available. Where it is found that any interested party has supplied false or misleading information, the information shall be disregarded and use may be made of the facts available. The product concerned is stainless steel bars, and falls within CN codes and 7222 20 81. These codes are given for information purposes. 7222 20 21, 7222 20 11, 7222 20 31 3. Grounds for review The applicant alleged that the measure at its present level is no longer necessary to offset the countervailable subsidies. The applicant has supplied sufficient evidence in accordance with Article 19(2) of the Basic Regulation that the subsidy amount has decreased to 7,5 %, which is substantially less than the countervailing duty rate of 19 % which is currently applicable for Chandan Steel Ltd. 4. Initiation of an interim review In the light of the above, and on the basis of the evidence the application provided, contains sufficient evidence substantiating the initiation of an interim review. the Commission concludes that (1) OJ L 288, 21. 10. 1997, p. 1. (2) OJ L 304, 14. 11. 1998, p. 1


title: Κατάλογος διορισμών του Συμβουλίου (Οκτώβριος, Νοέμβριος και Δεκέμβριος 1999) (κοινωνικός τομέας)

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
appointment of staff
social policy

text: (cid:201) (`(cid:237)ÆŒ(cid:239)Ø(cid:237)(cid:254)(cid:243)(cid:229)Ø(cid:242)) (cid:211)(cid:213)(cid:204)´ˇ(cid:213)¸(cid:201)ˇ ˚Æ(cid:244)(cid:220)º(cid:239)ª(cid:239)(cid:242) (cid:228)Ø(cid:239)æØ(cid:243)(cid:236)(cid:254)(cid:237) (cid:244)(cid:239)ı (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:223)(cid:239)ı (ˇŒ(cid:244)(cid:254)(cid:226)æØ(cid:239)(cid:242), ˝(cid:239)(cid:221)(cid:236)(cid:226)æØ(cid:239)(cid:242) ŒÆØ ˜(cid:229)Œ(cid:221)(cid:236)(cid:226)æØ(cid:239)(cid:242) 1999) (Œ(cid:239)Ø(cid:237)ø(cid:237)ØŒ(cid:252)(cid:242) (cid:244)(cid:239)(cid:236)(cid:221)Æ(cid:242)) (2000/C 22/01) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) ¸(cid:222)(cid:238)(cid:231) Ł(cid:231)(cid:244)(cid:229)(cid:223)Æ(cid:242) ˜(cid:231)(cid:236)(cid:239)(cid:243)(cid:223)(cid:229)ı(cid:243)(cid:231) (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) ¯¯ `(cid:237)(cid:244)ØŒÆŁØ(cid:243)(cid:244)(cid:254)(cid:236)(cid:229)(cid:237)(cid:239)(cid:242) —ÆæÆØ(cid:244)(cid:231)Ł(cid:229)(cid:223)(cid:242) (cid:212)ÆŒ(cid:244)ØŒ(cid:252)/Æ(cid:237)(cid:244)Æ(cid:240)º(cid:231)- æø(cid:236)Æ(cid:244)ØŒ(cid:252) (cid:236)(cid:221)º(cid:239)(cid:242) ˚Æ(cid:244)(cid:231)ª(cid:239)æ(cid:223)Æ (cid:215)(cid:254)æÆ ˜Ø(cid:239)æØ(cid:230)(cid:252)(cid:236)(cid:229)(cid:237)(cid:239)(cid:242) (cid:213)(cid:240)(cid:231)æ(cid:229)(cid:243)(cid:223)Æ (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:223)Æ Æ(cid:237)(cid:222)Œ(cid:229)Ø ˙(cid:236)(cid:229)æ(cid:239)(cid:236)(cid:231)(cid:237)(cid:223)Æ Æ(cid:240)(cid:252)(cid:246)Æ(cid:243)(cid:231)(cid:242) (cid:244)(cid:239)ı (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:223)(cid:239)ı (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:229)ı(cid:244)ØŒ(cid:222) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯˚`(cid:215) 11. 10. 2000 C 330 (cid:244)(cid:231)(cid:242) 28. 10. 1998 Œ. O. HAUTALA (cid:240)ÆæÆØ(cid:244)(cid:231)Ł(cid:229)(cid:223)(cid:242) (cid:212)ÆŒ(cid:244)ØŒ(cid:252) (cid:236)(cid:221)º(cid:239)(cid:242) (cid:229)æªÆ(cid:230)(cid:252)(cid:236)(cid:229)(cid:237)(cid:239)Ø (cid:211)(cid:239)ı(cid:231)(cid:228)(cid:223)Æ (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:229)ı(cid:244)ØŒ(cid:222) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:229)(cid:240)Æªª(cid:229)º(cid:236)Æ(cid:244)ØŒ(cid:222) ŒÆ(cid:244)(cid:220)æ(cid:244)Ø(cid:243)(cid:231) 15. 3. 2000 C 99 (cid:244)(cid:231)(cid:242) 1. 4. 1998 ŒÆ M. PASTOR MU(cid:209)OZ (cid:240)ÆæÆØ(cid:244)(cid:231)Ł(cid:229)(cid:223)(cid:243)Æ (cid:212)ÆŒ(cid:244)ØŒ(cid:252) (cid:236)(cid:221)º(cid:239)(cid:242) Œı(cid:226)(cid:221)æ(cid:237)(cid:231)(cid:243)(cid:231) (cid:201)(cid:243)(cid:240)Æ(cid:237)(cid:223)Æ Œ. H. -E. ANDERSSON Svenska Metallindu- striarbetaref(cid:246)rbundet 4. 10. 1999 Œ. C. FERRER MU(cid:209)OZ Ministerio de Educa- ci(cid:243)n y Cultura 2. 12. 1999 (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:229)ı(cid:244)ØŒ(cid:222) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) Æ(cid:243)(cid:246)(cid:220)º(cid:229)ØÆ, (cid:244)(cid:231)(cid:237) ıªØ(cid:229)Ø(cid:237)(cid:222) ŒÆØ (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)(cid:243)(cid:244)Æ(cid:243)(cid:223)Æ (cid:244)(cid:231)(cid:242) ıª(cid:229)(cid:223)Æ(cid:242) (cid:243)(cid:244)(cid:239)(cid:237) (cid:244)(cid:252)(cid:240)(cid:239) (cid:229)æªÆ(cid:243)(cid:223)Æ(cid:242) (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:229)ı(cid:244)ØŒ(cid:222) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) Æ(cid:243)(cid:246)(cid:220)º(cid:229)ØÆ, (cid:244)(cid:231)(cid:237) ıªØ(cid:229)Ø(cid:237)(cid:222) ŒÆØ (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)(cid:243)(cid:244)Æ(cid:243)(cid:223)Æ (cid:244)(cid:231)(cid:242) ıª(cid:229)(cid:223)Æ(cid:242) (cid:243)(cid:244)(cid:239)(cid:237) (cid:244)(cid:252)(cid:240)(cid:239) (cid:229)æªÆ(cid:243)(cid:223)Æ(cid:242) (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:229)ı(cid:244)ØŒ(cid:222) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) Æ(cid:243)(cid:246)(cid:220)º(cid:229)ØÆ, (cid:244)(cid:231)(cid:237) ıªØ(cid:229)Ø(cid:237)(cid:222) ŒÆØ (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)(cid:243)(cid:244)Æ(cid:243)(cid:223)Æ (cid:244)(cid:231)(cid:242) ıª(cid:229)(cid:223)Æ(cid:242) (cid:243)(cid:244)(cid:239)(cid:237) (cid:244)(cid:252)(cid:240)(cid:239) (cid:229)æªÆ(cid:243)(cid:223)Æ(cid:242) 6. 7. 2000 C 220 (cid:244)(cid:231)(cid:242) 19. 7. 1997 ŒÆ M. NEUDECKER (cid:240)ÆæÆØ(cid:244)(cid:231)Ł(cid:229)(cid:223)(cid:243)Æ `(cid:237)Æ(cid:240)º(cid:231)æø(cid:236)Æ- (cid:244)ØŒ(cid:252) (cid:236)(cid:221)º(cid:239)(cid:242) Œı(cid:226)(cid:221)æ(cid:237)(cid:231)(cid:243)(cid:231) ˆ(cid:229)æ(cid:236)Æ(cid:237)(cid:223)Æ ŒÆ B. STECK 6. 7. 2000 C 220 (cid:244)(cid:231)(cid:242) 19. 7. 1997 ŒÆ A. R(cid:220)CKERT (cid:240)ÆæÆØ(cid:244)(cid:231)Ł(cid:229)(cid:223)(cid:243)Æ `(cid:237)Æ(cid:240)º(cid:231)æø(cid:236)Æ- (cid:244)ØŒ(cid:252) (cid:236)(cid:221)º(cid:239)(cid:242) Œı(cid:226)(cid:221)æ(cid:237)(cid:231)(cid:243)(cid:231) ˆ(cid:229)æ(cid:236)Æ(cid:237)(cid:223)Æ Œ. A. GROSSE-J˜GER Bundesministerium f(cid:252)r Arbeit und Sozialordnung 2. 12. 1999 Bundesministerium f(cid:252)r Arbeit und Sozialordnung 2. 12. 1999 6. 7. 2000 C 220 (cid:244)(cid:231)(cid:242) 19. 7. 1997 Œ. K. -C. SCHEEL (cid:240)ÆæÆØ(cid:244)(cid:231)Ł(cid:229)(cid:223)(cid:242) (cid:212)ÆŒ(cid:244)ØŒ(cid:252) (cid:236)(cid:221)º(cid:239)(cid:242) (cid:229)æª(cid:239)(cid:228)(cid:252)(cid:244)(cid:229)(cid:242) ˆ(cid:229)æ(cid:236)Æ(cid:237)(cid:223)Æ Œ. M. HOLTMANN Bundesverband der Deutschen Industrie 2. 12. 1999. 2 6 1 2 0 0 0 E L ¯ (cid:240) (cid:223) (cid:243) (cid:231) (cid:236) (cid:231) ¯ (cid:246) (cid:231) (cid:236) (cid:229) æ (cid:223) (cid:228) Æ (cid:244) ø (cid:237) ¯ ı æ ø (cid:240) Æ œ Œ (cid:254) (cid:237) ˚ (cid:239) Ø (cid:237) (cid:239) (cid:244) (cid:222) (cid:244) ø (cid:237) C 2 2 / 1


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0111/00 di Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) alla Commissione. Degrado ambientale del fiume Tea in Galizia.

eurovoc_concepts:
EU law
Galicia
environmental impact
environmental protection
impact study
pollution of waterways
reparcelling

text: 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/85 esaminare la questione della misurazione dei risultati e dell(cid:146)impatto della RST. La relazione del gruppo «Options and limits for assessing the socio-economic impact of European RTD programmes» (Opzioni e limiti della valutazione dell(cid:146)impatto socioeconomico dei programmi europei di RST) Ł inviata direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare e al segretariato del Parlamento. Le raccomandazioni del gruppo di esperti sono in fase di studio nell(cid:146)ambito del monitoraggio e della valutazione del programma quadro. (2000/C 330 E/093) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0110/00 di Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) alla Commissione Oggetto: Decentramento dei collegamenti aerei (26 gennaio 2000) Nel quadro delle previsioni annunciate dal membro della Commissione responsabile per i trasporti aerei sulla dimensione europea dello spazio aereo in Europa e viste le esperienze caotiche fatte negli ultimi anni, prevede la Commissione di favorire il decentramento dei collegamenti aerei, sviluppando aeroporti internazionali alternativi come quello di Santiago de Compostela in Galizia, Spagna, onde evitare il congestionamento provocato dall(cid:146)irrazionale concentrazione dei voli a Madrid, localit(cid:224) in cui il governo centrale pretenderebbe concentrare ulteriori investimenti aeroportuali costruendo nuove piste e addirittura un nuovo aeroporto? Risposta data dalla sig. ra de Palacio a nome della Commissione (8 marzo 2000) Secondo la legislazione comunitaria esistente in materia di trasporti aerei intracomunitari spetta ai vettori la frequenza dei voli e l(cid:146)ubicazione dei punti di decidere la struttura della propria rete, collegamento, sulla base di considerazioni commerciali quali la disponibilit(cid:224) di bande orarie e le dimensioni del mercato target. Tuttavia, per i voli in partenza e in arrivo da paesi terzi, la maggior parte degli accordi bilaterali siglati dai singoli Stati membri contiene regole che limitano la capacit(cid:224) degli aeroporti regionali ad attirare un maggiore volume di traffico. i diritti aeroportuali, tra cui La Commissione ritiene che un intervento pubblico diretto nelle decisioni commerciali dei vettori aerei sull(cid:146)ubicazione delle operazioni debba limitarsi a casi specifici come la salvaguardia dei servizi pubblici o la distribuzione del traffico all(cid:146)interno di un sistema aeroportuale sulla base di regolamentazioni precise stabilite dalla legislazione comunitaria. Interventi di portata generica, quali il dirottamento del traffico da un aeroporto all(cid:146)altro, sono incompatibili con le regole e le finalit(cid:224) della liberalizzazione dei trasporti aerei. Ciononostante, la Commissione sta attualmente valutando se sia possibile alleviare il problema rappresen- tato dalla crescente concentrazione di servizi di trasporto in alcuni aeroporti principali adottando misure di supporto finalizzate a conferire maggiore rilievo agli aeroporti regionali (secondari). Essa prevede di pubblicare i risultati di tali studi nel 2001 e nel frattempo intensificher(cid:224) i propri sforzi per concludere accordi di trasporto aereo con paesi terzi che consentano l(cid:146)assegnazione di ulteriori voli agli aeroporti regionali. (2000/C 330 E/094) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0111/00 di Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) alla Commissione Oggetto: Degrado ambientale del fiume Tea in Galizia (26 gennaio 2000) Il fiume Tea, che scorre nel territorio della Galizia e sbocca nel fiume Minho, Ł soggetto a un serio degrado ambientale, secondo quanto denunciato da organizzazioni ambientaliste, dovuto a lavori di lottizzazione C 330 E/86 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 nel comune di Covelo che non sono sottoposti a nessun tipo di valutazione ambientale. La stessa giunta della Galizia, responsabile dei lavori, ha proposto di inserire il fiume Tea nella rete Natura 2000. Visto che i la Commissione Ł disposta a effettuare un(cid:146)indagine sulle responsabilit(cid:224) per i danni provocati all(cid:146)ambiente? lottizzazione sono finanziati dal Fondo strutturale FEAOG, lavori di Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m a nome della Commissione (7 marzo 2000) L(cid:146)inserimento del fiume Tea, che occupa un(cid:146)area pari a 88 ettari, quale sito di importanza comunitaria (SIC) nella rete NATURA 2000 Ł stato proposto dalla Spagna secondo quanto previsto dalla direttiva 92/ 43/CEE del Consiglio, del 21 maggio 1992, relativa alla conservazione degli habitat naturali e seminaturali e della flora e della fauna selvatiche (1). In seguito all(cid:146)interrogazione scritta dell(cid:146)onorevole parlamentare e ad una petizione inoltrata alla commis- sione per le petizioni del Parlamento (2), la Commissione ha aperto un(cid:146)inchiesta per verificare che in questo caso la legislazione comunitaria in materia ambientale sia stata rispettata. PoichØ a tale scopo sono necessarie ulteriori informazioni, la Commissione ha richiesto le osservazioni delle autorit(cid:224) spagnole. La Commissione non esiter(cid:224) ad adottare tutte le misure necessarie, incluso il ricorso alla procedura prevista all(cid:146)articolo 226 (ex articolo 169) del trattato CE, al fine di garantire il rispetto della legislazione in oggetto. (1) GU L 206 del 22. 7. 1992. (2) 365/99. (2000/C 330 E/095) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0117/00 di Mathieu Grosch (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Divieto di voli notturni all(cid:146)aeroporto nazionale di Zaventem (B) Il vice Primo ministro e il ministro della Mobilit(cid:224) e dei Trasporti del governo belga ha presentato il 31 dicembre 1999 un progetto di decreto ministeriale che Ł stato ritirato il 12 gennaio 2000 in considerazione di una concertazione piø ampia. Con tale progetto di decreto, il ministro belga intendeva fissare quote di rumore istituendo un sistema di massimali sonori. Tuttavia, tale decreto stipulava altres(cid:236) che a partire dall(cid:146)estate 2003 non sarebbe piø stato autorizzato alcun volo commerciale tra l(cid:146)1 e le 5 del mattino. Tale progetto di decreto ministeriale si basa segnatamente sull(cid:146)articolo 9 del regolamento europeo 2408/ 92 (1) del Consiglio del 23 luglio 1992 concernente l(cid:146)accesso dei vettori aerei della Comunit(cid:224) alle rotte intracomunitarie il quale prevede in caso di «problemi gravi di congestione e/o di carattere ambientale» la possibilit(cid:224) per lo Stato membro responsabile di «imporre condizioni, limitare o negare l(cid:146)esercizio dei diritti di traffico». In qual modo l(cid:146)obbligo di informare «almeno tre mesi prima dell(cid:146)entrata in vigore di detti 1. provvedimenti, gli Stati membri e la Commissione» previsto nel regolamento 2408/92 dall(cid:146)articolo 9, terzo paragrafo, avrebbe dovuto essere rispettato dal ministro belga della Mobilit(cid:224) e dei Trasporti? In mancanza di una legislazione europea relativa al divieto di voli notturni non costituisce tale 2. misura prevista nel progetto di decreto ministeriale concernente il divieto di voli notturni unicamente all(cid:146)aeroporto nazionale di Zaventem una distorsione della concorrenza tra i vettori aerei belgi e europei illustrata all(cid:146)articolo 9, paragrafo 2, quarto trattino? (1) GU L 240 del 24. 8. 1992, pag. 8


title: Beschluß Nr. 1/2000 des Assoziationsrats EU-Lettland vom 26. Januar 2000 zur Änderung des Protokolls Nr. 3 zum Europa-Abkommen EU-Lettland über die Bestimmung des Begriffs "Erzeugnisse mit Ursprung in" oder "Ursprungserzeugnisse" und über die Methoden der Zusammenarbeit der Verwaltungen

eurovoc_concepts:
Latvia
administrative cooperation
agreement (EU)
association agreement (EU)
manufactured goods
originating product
textile product

text: 24. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 51/27 BESCHLUSS Nr. 1/2000 DES ASSOZIATIONSRATS EU-LETTLAND vom 26. Januar 2000 zur Änderung des Protokolls Nr. 3 zum Europa-Abkommen EU-Lettland über die Bestimmung des Begriffs „Erzeugnisse mit Ursprung in“ oder „Ursprungserzeugnisse“ und über die Methoden der Zusammenarbeit der Verwaltungen (2000/158/EG) DER ASSOZIATIONSRAT — gestützt auf das am 12. Juni 1995 in Luxemburg unterzeich- nete Europa-Abkommen zur Gründung einer Assoziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Lettland anderer- seits (1), insbesondere auf Artikel 38 des Protokolls Nr. 3, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) Die Bestimmung des Begriffs „Erzeugnisse mit Ursprung in“ oder „Ursprungserzeugnisse“ muß geändert werden, um das ordnungsgemäße Funktionieren des erweiterten Kumulierungssystems zu gewährleisten, das die Verwen- dung von Vormaterialien mit Ursprung in der Europä- ischen Gemeinschaft, Polen, Ungarn, der Tschechischen Republik, der Slowakischen Republik, Bulgarien, Rumä- nien, Lettland, Litauen, Estland, Slowenien, der Türkei, Island, Norwegen dem Europäischen Wirtschaftsraum, und der Schweiz ermöglicht. Es empfiehlt sich, diejenigen Artikel, die die Beträge betreffen, zu überarbeiten, um dem Inkrafttreten des Euro in vollem Umfang Rechnung zu tragen. dem Mangel Zur Berücksichtigung der Änderungen bei den Verarbei- tungsverfahren und an bestimmten Rohstoffen sind einige Änderungen an den Listen der Be- oder Verarbeitungen erforderlich, die an den Vorma- terialien vorgenommen werden müssen, damit diese die Ursprungseigenschaft erwerben können. ohne Ursprungseigenschaft (4) Das Protokoll Nr. 3 sollte daher geändert werden — BESCHLIESST: Artikel 1 Das Protokoll Nr. 3 über die Bestimmung des Begriffs „Erzeug- nisse mit Ursprung in“ oder „Ursprungserzeugnisse“ und über „1904 Lebensmittel, durch Aufblähen oder Rösten von Getreide oder Getreideerzeugnissen hergestellt (z. B. Corn Flakes); Getreide (ausgenommen Mais) in Form von Körnern oder Flocken oder anders bearbeiteten Körnern, ausgenommen Mehl und Grieß, vorgekocht oder in anderer Weise zubereitet, anderweit weder genannt noch inbegriffen die Methoden der Zusammenarbeit der Verwaltungen wird wie folgt geändert: 1. In den Artikeln 21 und 26 wird das Wort „Ecu“ durch das Wort „Euro“ ersetzt. 2. Artikel 30 erhält folgende Fassung: „Artikel 30 In Euro ausgedrückte Beträge Für die Umrechnung der (1) Beträge in der Währung des Ausfuhrlandes, die den in Euro ausgedrückten Beträgen entsprechen, werden durch das Ausfuhrland festgelegt und den Einfuhrländern durch die Europäische Kommission mitgeteilt. (2) Sind die Beträge höher als die betreffenden durch das Einfuhrland festgelegten Beträge, so erkennt das Einfuhrland sie an, wenn die Erzeugnisse in der Währung des Ausfuhr- landes in Rechnung gestellt werden. Werden die Erzeugnisse in der Währung der EG-Mitgliedstaaten oder eines anderen in Artikel 3 und 4 genannten Landes in Rechnung gestellt, so erkennt das Einfuhrland den von dem betreffenden Land mitgeteilten Betrag an. in Euro ausgedrückten (3) Beträge in die jeweiligen Landeswährungen gilt der Euro- Kurs der jeweiligen Landeswährung am ersten Arbeitstag des Monats Oktober 1999. (4) Die in Euro ausgedrückten Beträge und deren Gegen- wert in den Landeswährungen der EG-Mitgliedstaaten und Lettlands werden auf Antrag der Gemeinschaft oder Lett- lands vom Assoziationsausschuß überprüft. Bei dieser Über- prüfung sorgt der Assoziationsausschuß dafür, daß sich die in den Landeswährungen ausgedrückten Beträge nicht verringern; ferner erwägt er, ob es erstrebenswert ist, die Auswirkungen dieser Beschränkungen in realen Werten zu erhalten. Zu diesem Zweck kann er beschließen, die in Euro ausgedrückten Beträge zu ändern. “ 3. Anhang II wird wie folgt geändert: a) der Eintrag für die HS-Position 1904 erhält folgende Fassung: Herstellen — aus Vormaterialien, die nicht in die Position 1806 einzureihen sind; — bei dem das gesamte verwendete Getreide und Mehl (ausgenommen Hartweizen und seine Folgepro- dukte sowie Mais der Sorte ,Zea indurata‘) voll- ständig gewonnen oder hergestellt sein muß (1); — bei dem der Wert der verwendeten Vormaterialien des Kapitels 17 30 v. H. des Ab-Werk-Preises der hergestellten Ware nicht übersteigt (1) Die Ausnahme für Mais der Sorte ,Zea indurata‘ gilt bis zum 31. Dezember 2002. “ (1) ABl. L 26 vom 2. 2. 1998, S. 3. L 51/28 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 24. 2. 2000 b) der Eintrag für die HS-Position 2207 erhält folgende Fassung: „2207 Ethylalkohol mit einem Alkoholgehalt von 80 % vol oder mehr, unvergällt; Ethylalkohol und Branntwein mit beliebigem Alkoholgehalt, vergällt Herstellen — aus Vormaterialien, die nicht in die Positionen 2207 oder 2208 einzureihen sind; — bei dem die verwendeten Weintrauben und ihre Folgeprodukte oder vollständig hergestellt sein müssen oder bei dem, wenn alle anderen Vormaterialien Ursprungswaren sind, Arrak bis zu einem Anteil von 5 % vol verwendet werden darf“ gewonnen c) der Eintrag für Kapitel 57 erhält folgende Fassung: „Kapitel 57 Teppiche und andere Fußbodenbeläge, aus Spinn- stoffen: — aus Nadelfilz Herstellen aus (1) — natürlichen Fasern — chemischen Vormaterialien oder Spinnmasse jedoch können — Monofile aus Polypropylen der Position 5402 — Spinnfasern aus Polypropylen der Position 5503 oder 5506 — Spinnkabel aus Filamenten aus Polypropylen der Position 5501, bei denen jeweils eine Faser oder ein Filament einen Titer von weniger als 9 dtex aufweist, verwendet werden, wenn ihr Wert 40 v. H. des Ab-Werk-Preises der hergestellten Ware nicht über- schreitet Jutegewebe kann als Teppichgrund verwendet werden Herstellen aus (1) — natürlichen Fasern, nicht gekrempelt oder gekämmt oder nicht anders für die Spinnerei bearbeitet — chemischen Vormaterialien oder Spinnmasse Herstellen aus (1) — Kokos oder Jutegarnen — Garnen aus synthetischen oder künstlichen Fila- menten — natürlichen Fasern — synthetischen oder künstlichen Spinnfasern, nicht gekrempelt oder gekämmt oder nicht anders für die Spinnerei bearbeitet Jutegewebe kann als Teppichgrund verwendet werden — aus anderem Filz — andere (1) Besondere Bedingungen für Waren aus einer Mischung textiler Vormaterialien siehe Einleitende Bemerkung Nr. 5. “ 24. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 51/29 d) der Eintrag für die HS-Position 8401 erhält folgende Fassung: „ex 8401 Kernbrennstoffelemente Herstellen, bei dem alle verwendeten Vormaterialien in eine andere Position als die hergestellte Ware einzureihen sind (1) Herstellen, bei dem der Wert aller Vormaterialien 30 v. H. des Ab-Werk- Preises der hergestellten Ware nicht übersteigt (1) Diese Regel gilt bis zum 31. Dezember 2005. “ e) zwischen die Einträge für die HS-Positionen 9606 und 9612 wird folgender Eintrag eingefügt: „9608 Kugelschreiber; Schreiber und Markierstifte, mit Filzspitze oder anderer poröser Spitze; Füllfeder- halter und andere Füllhalter; Durchschreibstifte; Füllbleistifte; Federhalter, Bleistifthalter und ähnliche Waren; Teile davon (einschließlich Kappen und Klipse), ausgenommen Waren der Position 9609 Herstellen aus Vormaterialien, die in eine andere Position als die hergestellte Ware einzureihen sind. Jedoch können Schreibfedern oder Schreibfeder- spitzen derselben Position verwendet werden. “ Dieser Beschluß tritt am Tag seiner Annahme in Kraft. Er gilt ab dem 1. Januar 2000. Artikel 2 Geschehen zu Brüssel am 26. Januar 2000. Im Namen des Assoziationsrates Der Präsident J. GAMA


title: Regulamento (CE) n.° 179/2000 da Comissão, de 26 de Janeiro de 2000, que fixa o montante máximo da restituição à exportação do açúcar branco para o vigésimo quarto concurso público parcial efectuado no âmbito do concurso público permanente referido no Regulamento (CE) n.° 1489/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 27. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 22/39 REGULAMENTO (CE) N. o 179/2000 DA COMISSÃO de 26 de Janeiro de 2000 que fixa o montante máximo da restituição à exportação do açúcar branco para o vigésimo quarto concurso público parcial efectuado no âmbito do concurso público permanente referido no Regulamento (CE) n. o 1489/1999 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em contra o Regulamento (CE) n. o 2038/1999 do Conselho, de 13 de Setembro de 1999, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector do açúcar (1), e, nomeada- mente, o n. o 5, segunda alínea, do seu artigo 18. o, Considerando o seguinte: (1) (2) Por força do Regulamento (CE) n. o 1489/1999 da Comissão, de 7 de Julho de 1999, respeitante a um concurso público permanente para a determinação de direitos niveladores e/ou de restituições à exportação de açúcar branco (2), procedeu-se a concursos públicos parciais para a exportação desse açúcar; Nos termos do n. o 1 do artigo 9. o do Regulamento (CE) n. o 1489/1999, é fixado um montante máximo da resti- tuição à exportação, eventualmente, para o concurso público parcial em causa, tendo em conta, nomeada- mente, a situação e a evolução previsível do mercado do açúcar na Comunidade e no mercado mundial; (3) (4) Após exame das ofertas, é conveniente adoptar, para o vigésimo quarto concurso público parcial, as disposições referidas no artigo 1. o; As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão do Açúcar, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Para o vigésimo quarto concurso público parcial de açúcar branco, efectuado no âmbito do Regulamento (CE) n. o 1489/ /1999, o montante máximo da restituição à exportação é fixado em 52,483 EUR/100 kg. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 27 de Janeiro de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 26 de Janeiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 252 de 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 172 de 8. 7. 1999, p. 27


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem «Vorschlag für eine Richtlinie des Europäischen Parlaments und des Rates zur Schaffung eines Gemeinschaftskodexes für Tierarzneimittel (kodifizierte Fassung)»

eurovoc_concepts:
multilingual dictionary
pharmaceutical legislation
public health
veterinary drug
veterinary medicinal product

text: 15. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 75/11 Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem „Vorschlag für eine Richtlinie des Europäischen Parlaments und des Rates zur Schaffung eines Gemeinschaftskodexes für Tierarzneimittel (kodifizierte Fassung)“ (2000/C 75/03) Der Rat beschloß am 4. Oktober 1999, den Wirtschafts- und Sozialausschuß gemäß Artikel 95 des EG-Vertrags um Stellungnahme zu dem vorgenannten Vorschlag zu ersuchen. Die mit der Vorbereitung der Arbeiten beauftragte Fachgruppe Landwirtschaft, ländliche Entwicklung, Umweltschutz nahm ihre Stellungnahme am 17. Dezember 1999 an. Berichterstatter war Herr Braghin. Der Ausschuß verabschiedete auf seiner 369. Plenartagung am 26. und 27. Januar 2000 (Sitzung vom 26. Januar) mit 119 Ja-Stimmen bei 2 Stimmenthaltungen folgende Stellungnahme. 1. Einleitung 2. Allgemeine Bemerkungen 1. 1. Ziel des Richtlinienvorschlag ist es, die verschiedenen Richtlinien zur Angleichung der Rechts- und Verwaltungsvor- schriften für Tierarzneimittel im Gefolge der Richtlinien 81/851/EWG und 81/852/EWG des Rates vom 28. September 1981 zu kodifizieren und folglich zu ersetzen. Die Kodifizierung soll der Vereinfachung, Klarheit 1. 1. 1. und Transparenz sowie dem richtigen Verständnis des Gemein- schaftsrechts gemäß dem Beschluß der Kommission vom 1. April 1987 und den Schlußfolgerungen des Europäischen Rates von Edinburgh vom Dezember 1992 dienen. 1. 2. Die neue Richtlinie, mit der die Kodifizierung der Rechtsakte vorgenommen werden soll, die in Anhang II Teil A, der die aufgehobenen Richtlinien enthält, ausdrücklich aufge- führt sind, muß unter uneingeschränkter Einhaltung des üblichen gemeinschaftlichen Rechtsetzungsverfahrens gemäß Artikel 251 des EG-Vertrags angenommen werden. Der vorliegende Kodifizierungsvorschlag wurde auf der 1. 3. Grundlage der Textfassungen der im Amtsblatt veröffentlichten Rechtsakte ausgearbeitet, an denen keine materiell-inhaltlichen Veränderungen vorgenommen werden dürfen. In dem Kodifi- zierungsvorschlag der Kommission werden folglich die ge- nannten Rechtsakte lediglich vereint, und es werden daran nur die erforderlichen formellen A¨ nderungen vorgenommen. 1. 4. Die Kommission hat der Tatsache Rechnung getragen, daß in der Zwischenzeit mit der Verordnung (EWG) Nr. 2309/93 des Rates (1) die Gemeinschaftsverfahren für die Zulassung und U¨ berwachung von Tierarzneimitteln festgelegt wurden und die Europäische Agentur für die Beurteilung von Arzneimitteln geschaffen wurde (2). 1. 5. Der vorliegende Kodifizierungsvorschlag für Tierarz- neimittel wurde parallel zu dem Vorschlag zur Kodifizierung der Richtlinien für Humanarzneimittel ausgearbeitet, wozu der Ausschuß bereits eine Stellungnahme abgegeben hat (3). (1) ABl. L 214 vom 24. 8. 1993. (2) Vorerwähnte Verordnung und Richtlinie 93/40/EWG, wozu der Ausschuß bereits eine Stellugnahme (ABl. C 269 vom 14. 10. 1991) abgegeben hat. (3) ABl. C 368 vom 20. 12. 1999 S. 3. Der Wirtschafts- und Sozialausschuß hält dieses Kodifi- 2. 1. zierungswerk für positiv und sieht in ihm eine wichtige Bezugsgrundlage für die zuständigen Stellen in den Mitglied- staaten. Die Kodifizierung entspricht einem seit Jahren empfun- denen Erfordernis, dem schließlich im Arbeitsprogramm der Kommission für 1998 Rechnung getragen wurde, und befindet sich jetzt im Vorschlagsstadium. Der Ausschuß hofft, daß das in der interinstitutionellen Vereinbarung vom 20. Dezember 1994 festgelegte beschleunigte Arbeitsverfahren die rasche Annahme der kodifizierten Rechtsakte, um die es hier geht, ermöglicht, so daß die Richtlinie wenn nicht wie in Artikel 99 vorgesehen am 1. Januar 2000, dann zumindest noch im ersten Halbjahr 2000 Kraft treten kann. Tierarzneimittel 2. 2. Die vorgenommene Kodifizierung ist umfassend, da sie sich auch auf die Richtlinie 90/677/EWG betreffend immunologische Richtlinie 92/74/EWG betreffend homöopathische Tierarzneimittel er- streckt. Schließlich wird der Text durch Anhang I ergänzt, in dem es um „analytische, toxikologisch-pharmakologische und tierärztliche oder klinische Vorschriften und Nachweise über Versuche mit Tierarzneimitteln“ geht. und die 2. 3. In dem kodifizierten Text wird an der in den ursprüngli- chen Richtlinien verwendeten Terminologie festgehalten, ohne der in der Zwischenzeit eingetretenen Entwicklung Rechnung zu tragen, insbesondere den vom Ausschuß für Tierarzneimit- tel (4) veröffentlichten Leitlinien. Da in den jüngsten Fassungen der aufzuhebenden Richtlinien bereits die heute gebräuchliche Terminologie zur Anwendung gekommen ist, ergibt sich die Situation, daß für ein und denselben Begriff in den jeweiligen Sprachen unterschiedliche Bezeichnungen vorzufinden sind. Der Ausschuß schlägt deshalb vor, in allen Sprachen als formale und nicht inhaltliche A¨ nderung die aktualisierten, inzwischen allgemein üblichen Bezeichnungen zu verwenden. 2. 3. 1. Insbesondere hält es der Ausschuß im Interesse eines guten Funktionierens des Systems der Arzneimittelüberwa- chung (Pharmakovigilanz) für sinnvoll, dieser Empfehlung vordringlich hinsichtlich des italienischen Begriffs „reazione avversa“ (ungünstige Reaktion) statt der Begriffe „effetto colla- (4) Im Rahmen der Europäischen Agentur für die Beurteilung von Arzneimitteln (ehemalige Verordnung (EWG) Nr. 2309/93) einge- richteter Ausschuß mit den in Artikel 1 Absatz 10 der Richtlinie 93/40/EWG festgelegten Aufgaben. C 75/12 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 15. 3. 2000 „effetto indesiderato“ (Nebenwirkung) oder terale“ (un- erwünschte Wirkung), die heute international nicht mehr gebräuchlich sind, zu folgen. Dadurch, daß die Berücksichti- gung der eingetretenen Entwicklung bei der Umsetzung der Richtlinie in einzelstaatliches Recht erleichtert wird, kann in der Tat ein wirklich einheitlicher rechtlicher Rahmen gewährleistet werden. Der Ausschuß legt 2. 3. 2. ferner Wert darauf, daß für ein und denselben Begriff stets ausschließlich die gleiche Bezeichnung verwendet wird, so z. B. immer nur „Genehmi- gung für das Inverkehrbringen“, „Inhaber der Genehmigung“, „Zusammenfassung der Merkmale des Arzneimittels“ und „Gesundheit der Bevölkerung“. 2. 3. 3. Der Text von Anhang I weist einige Unterschiede hinsichtlich der in den einzelnen Sprachen verwendeten Be- zeichnungen auf, was auf Probleme bei der U¨ bersetzung aus der Ausgangssprache zurückzuführen ist, die bisweilen das Verständnis im Hinblick auf die praktische Anwendung er- schweren. Es wäre deshalb zweckmäßig, die U¨ bereinstimmung der U¨ bersetzungen zu überprüfen und in entsprechenden Anmerkungen oder einem eigenen Anhang sich hieraus erge- bende A¨ nderungen gegenüber den Ausgangstexten hervorzu- heben und zu begründen, da es hier um fachtechnische Einzelheiten geht und die Bezeichnungen für die Korrektheit der Registrierungsunterlagen von Bedeutung sind. 2. 3. 4. Die Texte der verschiedenen Sprachfassungen stim- men nicht immer überein, was auf nicht ganz einwandfreie U¨ bersetzungen schon des Ausgangsdokuments zurückzufüh- ren ist. Der Ausschuß bittet die Kommission daher darum, anläßlich der jetzigen Kodifizierung auch eine A¨ nderung der gegebenenfalls aus der Ausgangssprache nicht ganz korrekt übertragenen Artikel vorzunehmen und dabei der in termino- logischer Hinsicht inzwischen eingetretenen Entwicklung Rechnung zu tragen. 2. 4. Der Ausschuß ist sich der Bedeutung der jetzigen Kodifizierung mit dem Ziel der Harmonisierung der für den Arzneimittelsektor geltenden Rechtsvorschriften sowie einer genauen Umsetzung der Richtlinie in das jeweilige einzelstaatli- che Recht bewußt und empfiehlt deshalb der Kommission, die einheitliche und konsequente Verwendung der Fachbegriffe zu überprüfen, ggf. mit Hilfe eines hierfür einzusetzenden Expertenteams, in dem möglichst alle Amtssprachen der EU vertreten sind, und dabei insbesondere folgende Begriffe unter die Lupe zu nehmen: — reazioni avverse/effetti collaterali negativi (ungünstige Reaktionen/Nebenwirkungen) — medicinale veterinario/prodotto medicinale/specialità medicinale (Tierarzneimittel/Präparat/Arzneispezialität) — titolare dell’autorizazzione alla messa in commercio/titola- re di autorizzazione/„applicant“ (Inhaber einer Genehmi- gung für das Inverkehrbringen) Brüssel, den 26. Januar 2000. — Gesundheit der Bevölkerung/menschliche Gesundheit/ Gesundheit der Tiere. einem Bereich, Titel VII befaßt sich mit dem Thema Pharmakovigilanz 2. 5. (Arzneimittelüberwachung), in dem die Gemeinschaftsvorschriften nicht einheitlich und vollständig angewandt zu werden scheinen. Der Ausschuß möchte, daß die Inhalte und Anwendungsmethoden geklärt werden und die Pharmakovigilanz angesichts ihrer Bedeutung für den Schutz der Gesundheit der Bevölkerung bei der Umsetzung der geltenden Rechtsvorschriften als eines der vordringlichen Anliegen behandelt wird. 2. 6. Auch im Tierarzneimittelsektor sind immer noch von- einander abweichende Auslegungen durch die nationalen Behörden, eine bisweilen fehlende Bereitschaft, den wissen- schaftlichen Beurteilungen anderer Mitgliedstaaten zu vertrau- en, sowie langwierige einzelstaatliche Verwaltungsverfahren zu beklagen, die allesamt verhindern, daß die Vorteile der neuen Zulassungsverfahren voll genutzt werden können (1). Der Ausschuß ersucht deshalb die Kommission, bei der Ausarbeitung „neuer Maßnahmen unter Berücksichtigung der Erfahrungen“ so zu verfahren, daß die Risiko-Nutzen-Abwä- gung bei jeder wissenschaftlichen Bewertung des Datenmate- rials zur Untermauerung der Anträge auf Genehmigung des Inverkehrbringens stets den Ausschlag gibt. 2. 7. Der Ausschuß wünscht, daß neue Maßnahmen für Fütterungsarzneimittel (die als solche nicht unter den vorlie- genden Richtlinienvorschlag fallen) vorgeschlagen werden, um ihre die Reinheit ihrer Wirkstoffe, Herstellungsverfahren und ihre Kontrollen sicherzustellen und zu gewährleisten, daß die Mischung aus Arzneimittel(n) und Futtermittel(n) genau festgelegten Qualitätskriterien zum Schutz der Gesundheit der Bevölkerung und des Wohlergehens der Tiere entspricht. ihre Qualitätsmerkmale, 2. 8. Der Ausschuß wünscht ferner, daß sich die Kommis- sion bei der umfassenden U¨ berprüfung des Registriersystems entsprechend derjenigen, die im Jahre 2001 für die Humanarz- neimittel vorgesehen ist, was ihr dank ihrer derzeitigen großen und anerkennenswerten Kodifizierungsanstrengungen als Vor- leistung erleichtert werden dürfte, folgende vordringliche Ziele setzt: eine einfachere Spezifizierung der Qualität, Sicherheit und Wirksamkeit, die tatsächliche Anwendung der vom Aus- schuß für Tierarzneimittel (CVMP) aufgestellten Leitlinien, wobei sie sie, wo dies zweckmäßig erscheint, als festen Bestandteil in das neue Recht integriert, sowie die Sicherstel- lung der freien Wahl der Zulassungsverfahren (zentralisiertes Verfahren oder Verfahren der gegenseitigen Anerkennung) zur Gewährleistung einer breiten Verfügbarkeit von Präparaten für die verschiedenen (auch schwach vertretenen) Tierarten, wobei sie dem absoluten Vorrang des Schutzes der Gesundheit der Bevölkerung und dem Wandel hinsichtlich der Berücksichti- gung des Wohlergehens der Tiere Rechnung trägt. (1) Mitteilung der Kommission über die gemeinschaftlichen Zulas- sungsverfahren für Arzneimittel (ABl. C 229 vom 22. 7. 1998). Die Präsidentin des Wirtschafts- und Sozialausschusses Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Den europeiska luftfartsnäringen: från inre marknad till globala utmaningar"

eurovoc_concepts:
Europe
air transport
competition law
transport safety
vocational training

text: C 75/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 3. 2000 i synnerhet göras för att få till stånd ett erkännande av principen om att en konkurs är unik och allmängiltig. ökad behörighet och att skapa större möjligheter att avbryta sekundärförfaranden. ESK anser att texten bör revideras i syfte att stärka 4. 2. huvudförfarandet i förhållande till sekundärförfarandena. En möjlig lösning vore att ge förvaltaren i huvudförfarandet Bryssel den 26 januari 2000. Kommittén välkomnar i detta sammanhang att en 4. 3. klausul om en översyn av Brysselkonventionen tillkom före dess slutförande. Enligt denna kan systemet bli föremål för en utvärdering på begäran av en avtalsstat och i vilket fall som helst tio år efter dess genomförande (artikel 53). Det vore önskvärt att införa en liknande bestämmelser i förslaget till förordning. Utvärderingen bör enligt vår mening göras efter fem år. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén — Den europeiska luftfartsnäringen: från inre marknad till globala utmaningar” (2000/C 75/02) Den 20 maj 1999 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 21 december 1999. Föredragande var Alexander-Michael von Schwerin. Vid sin 369:e plenarsession den 26–27 januari 2000 (sammanträdet den 26 januari) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 116 röster för och 3 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. I sitt meddelande ”Den europeiska luftfartsnäringen: från inre marknad till globala utmaningar” behandlar kommis- sionen den nuvarande situationen för den europeiska luftfarts- näringen, behovet av fortlöpande förbättringar av de europeis- ka flygbolagens effektivitet och konkurrenskraft samt de senaste tio årens avreglering av luftfartsnäringen. 1. 3. Enligt kommissionens uppfattning har de europeiska flygbolagen utvecklat innovativa strategier för att anpassa sig till marknadens tillväxt och till de utmaningar konkurrenssitua- tionen innebär. Under det senaste decenniet har de uppnått betydande produktivitetsförbättringar som har gjort det möj- ligt att skapa nya arbetstillfällen inom denna sektor. Branschen lider emellertid fortfarande av en hög grad av fragmentering och ekonomisk instabilitet i jämförelse med de viktigaste konkurrenterna, framför allt de nordamerikanska flygbolagen. Syftet med meddelandet är att göra en bedömning av 1. 2. de framsteg som gjorts på detta område och att undersöka vilka åtgärder som behövs för att öka branschens konkurrenskraft. Liberaliseringen och globaliseringen gör att marknaden 1. 4. blir alltmer konkurrensutsatt och att flygbolagen blir tvungna att genomföra stora omstruktureringar. 15. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/5 1. 5. Kommissionen har godkänt statligt stöd som en en- gångsåtgärd för att hjälpa nationella flygbolag med omstruktu- reringen under den omvandling som skall resultera i en avreglerad gemensam marknad. Denna omvandling är emeller- tid nu slutförd. 2. Sammanfattning av innehållet i kommissionens doku- ment För att hjälpa luftfartsbranschen att utarbeta en strategi 1. 6. har kommissionen fastslagit följande politiska riktlinjer: ”Kommissionen använder sig av alla medel som den har till sitt förfogande för att säkerställa integrationen av den europeiska marknaden. Detta inbegriper tillämpning av EG:s konkurrenslagstiftning för att förhindra försök att på nytt splittra marknaden genom offentliga ingripanden eller genom allianser eller fusioner som motverkar konkurren- sen. O¨ vervakningen av offentligt och privat agerande, av öppenheten i gemenskapens lagstiftning samt av fastställ- andet och spridningen av bästa praxis i olika frågor, t. ex. den allmänna trafikplikten, är viktiga element i detta avseende. Undanröjningen av tekniska hinder för handeln, framför allt genom snabbare och effektivare harmonisering av säkerhetsreglerna genom att skapa en europeisk myndighet för (European Air Safety Authority, EASA), och genom att främja verksamhet som ICAO bedriver på miljöområdet, kommer att hjälpa branschen. luftfartssäkerhet Fragmenteringen av den inre marknaden är även ett resultat av bristen på en extern dimension. Reglerna för ägande och systemet med bilaterala avtal utgör hinder dels för omstruktureringen av branschen på europeisk nivå, dels för rättvis konkurrens med de länder som slutit ‘Open skies‘-avtal. Dessa ekonomiska konsekvenser underbygger de rättsliga motiven för en genuin extern dimension som skulle göra det möjligt att passa in allianserna i en rättvis europeisk ram. ” 2. 1. Lufttransporter är enligt kommissionens uppfattning en tillväxtbransch, som dock präglas av konjunktursvängning- ar och oviss lönsamhet. Den ekonomiska tillväxten är drivkraf- ten bakom efterfrågan på lufttransporter. Under de senaste åren har lufttransporterna upplevt en kraftigt ökad volym och omsättning. Enligt de senaste marknadsundersökningarna kommer den globala efterfrågan på flygtransporter att fortsätta att växa kraftigt under de kommande två årtiondena, i en takt på omkring 5 % per år, men man måste beakta att det kan inträffa viktiga händelser som inte kan förutses. Den aktuella finansiella och ekonomiska krisen i Sydostasien är ett typiskt exempel på detta. 2. 2. Kommissionen gör en global jämförelse av den euro- peiska luftfartsnäringens resultat och drar slutsatsen att de största europeiska luftfartsföretagen storleksmässigt knappast skiljer sig från de största amerikanska bolagen. Något som är typiskt för den europeiska luftfartsnäringen är emellertid att det finns en andra grupp av relativt små bolag som bedriver internationell verksamhet. Häri ligger en del av förklaringen till den europeiska luftfartsbranschens begränsade lönsamhet, eftersom storlek är en viktig faktor i den internationella luftfartsbranschen. 2. 3. När det gäller den europeiska luftfartsnäringens struk- tur noterar kommissionen följande: Då en marknad som tidigare varit skyddad från konkurrens öppnas, leder detta vanligtvis till en första fas då antalet aktörer i branschen ökar. Denna följs av en andra, konsoliderande fas som innebär att antalet företag minskar och deras storlek ökar. I USA tycks lufttrafiknäringen ha följt detta schema. Europa befinner sig däremot fortfarande i den första fasen. År 1993 fanns det 132 bolag med kommersiellt betydelsefull reguljär trafik. År 1998 fanns det 164. 1. 7. Kommissionen avser att upprätta en omfattande data- bas över den europeiska luftfartsnäringen. Därmed blir det möjligt att höja kvaliteten hos, och förbättra möjligheten att få tillgång till, uppgifter och analyser — avseende kapacitet, trafik, ekonomiska resultat, produktivitet, branschens och flyglinjenätens struktur, flygplatser och sysselsättning — som behövs för att stödja en politik som syftar till att säkra branschens konkurrenskraft. Uppgifterna om och analyserna av branschutvecklingen kommer att göras tillgängliga för allmänheten på kommissionens webbplats. Detta redskap kommer att göra det möjligt för kommissionen att övervaka utvecklingen av branschen i allmänhet och av biljettpriserna i synnerhet. 2. 3. 1. Då man jämför lufttransportmarknaderna i EU och USA bör man vara medveten om vissa viktiga strukturella skillnader. Exempelvis är avstånden mellan städerna i Europa mindre och konkurrensen från alternativa transportsätt, främst vägar och järnvägar, är mycket hårdare än i USA. Dessa aspekter förklarar naturligtvis delvis de strukturella skillnader- na, men det är ändå slående att Europa, med en inhemsk marknad som är mindre än en tredjedel av den nordamerikans- ka, har ett mycket större antal flygbolag som bedriver trafik med stora flygplan (90 st, jämfört med USA:s 37). Omvänt är de europeiska lufttransportföretagens genomsnittliga storlek mycket mindre, både i fråga om antalet flygplan i trafik (27 flygplan i genomsnitt, jämfört med 111) och marknadsandelar. Kommissionen skriver i detta sammanhang om en fragmente- ring av den europeiska luftfartsbranschen. C 75/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 3. 2000 2. 4. En viktig aspekt av strukturomvandlingen är luftfarts- näringens nya verksamhetsstrategi med ett nav som utgångs- punkt. Denna strategi tillämpas numera av många flygbolag. Genom en minskning av antalet direkta linjer förtätas trafik- flödet, vilket gör det möjligt att använda större flygplan och att flyga med högre lastfaktorer. En del flygbolag tillämpar strategier baserade på låga kostnader, en strategi som bland annat kännetecknas av: ingen interlining, inget förutbestämt platsval, ingen matservering under flygningarna, en enda serviceklass, användning av billiga och icke-överbelastade sekundära flygplatser och enhetliga flottor med nya och bränsleeffektiva plan. Beträffande produktivitet skriver kommissionen att de 2. 5. 10 största europeiska flygbolagen under perioden 1990–1996 i genomsnitt noterade en ökning av RTK/personal med 53 %, medan deras kvot kostnad/ATK sjönk med 13 %. De tio största amerikanska flygbolagens produktivitet var emellertid ännu högre, vilket betyder att omstruktureringsinsatserna måste fortsätta. 2. 6. Enligt kommissionen ställs flygbolagen inför alltmer komplicerade situationer. Särskilt den fortgående efterfrågan på fler destinationer och högre turtäthet kräver förmåga innovationer och större finansiella resurser. För att de till europeiska flygbolagen skall kunna överleva i denna alltmer konkurrensutsatta omgivning krävs permanent omstruktu- rering, dvs. ständiga förbättringar av effektiviteten och konkur- renskraften. Den ökade konkurrensen är till stor del resultatet av EU-åtgärder för att avreglera branschen. Man bör dock notera att denna process inte har lett till att konkurrens har införts på alla marknader. I kommissionens egen rapport från 1996 om konsekvenserna av den tredje etappen av liberaliseringen av luftfartsnäringen noterades att monopol rådde på 64 % av flyglinjerna i gemenskapen, även om många av dessa är nya eller lågtrafikerade flyglinjer, och att biljettpriserna för affärsresenärer inte sjunkit. I kommissionens meddelande från 1994, ”Vägen fram- 2. 7. luftfart i Europa” (1), utpekades bristen på och åt för civil kostnaderna för infrastruktur som en huvudorsak till de höga kostnader som läggs på europeiska flygresenärer. För att råda bot på denna situation har kommissionen under de senaste åren genomfört initiativ med inriktning på infrastrukturen: — Införandet av direktiv 96/97 som ger tredje part tillträde till marknaden för marktjänster vid flygplatser i gemenskapen. — Ett nytt direktiv om flygplatsavgifter kommer snart att antas. — Fragmenteringen av flygtrafikledningssystemen skall åtgär- das genom att Eurocontrols organisation stärks. — Aktivt deltagande i bildandet av en europeisk myndighet (European Air Safety Authority, luftfartssäkerhet för EASA). — En ingående behandling av frågan om miljöskyddet och dess förhållande till konkurrenskraften inom luftfarts- näringen i ett kommande meddelande. 2. 8. För att säkerställa framgång på lång sikt på den alltmer globaliserade lufttransportmarknaden måste de europeiska flygbolagen, enligt kommissionens uppfattning, utvecklas till konkurrenskraftiga enheter på global nivå. Man kan notera förhållandet mellan nationella lufttransportföretag och att regionala flygbolag utvecklas från enkla, kommersiella avtal i riktning mot mer avancerade integrationsformer som fran- chising eller direkt kontroll genom förvärv. Det har bildats fyra globala strategiska allianser där europeiska luftfartsföretag medverkar (Star Alliance, One World, Wings, Qualiflyer). 2. 9. Kommissionen pekar på att det på grund av bilaterala avtal fortfarande inte råder frihet att tillhandahålla tjänster mellan EU:s medlemsstater och tredje land. En särskilt negativ följd av det bilaterala systemet är att europeiska flygbolag i allmänhet inte kan trafikera icke-medlemsländer varifrån som helst i EU, utan endast från territorierna i sina respektive medlemsstater. Detta är framför allt en nackdel i jämförelse med lufttransportföretag från USA, vilka kan flyga från vilken flygplats som helst i USA till en mängd olika flygplatser i EU. Därför är det viktigt att komplettera den gemensamma flygtrafikmarknaden med en genuin extern dimension. Gemen- samma avtal mellan Europeiska unionen som helhet och tredje land måste enligt kommissionens uppfattning förhandlas fram på både multilateral och bilateral nivå. Kommissionen kommer att fortsätta sitt arbete för att skapa ett gemensamt flygtra- fikområde med USA. Vidare måste man behandla lufttranspor- ternas ställning i den nya förhandlingsrundan inom ramen för WTO:s Allmänna tjänstehandelsavtal (General Agreements of Trade in Services, GATS) som återupptogs under 1999. 2. 10. Kommissionen behandlar utförligt de senaste tio årens avreglering av lufttransporter. Redan år 1996 utvärdera- de kommissionen utvecklingen på lufttransportområdet i meddelandet ”Konsekvenserna av den tredje etappen av libera- liseringen av luftfartsnäringen” (2), och kommissionen noterade då att avregleringsprocessen har förändrat de ekonomiska villkoren för lufttransporter genom att göra marknaden alltmer konkurrensutsatt. De första tre åren av avreglering ledde till en gradvis ökande konkurrens; framför allt ökade antalet flygbolag betydligt. Avregleringen har gett konsumenterna uppenbara fördelar. Vissa brister kan dock minska avregleringsprocessens (1) KOM(94) 218 slutlig — ESK:s yttrande EGT C 110, 5. 2. 1995, s. 22. (2) KOM(96) 514 slutlig, 22. 10. 1996. 15. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/7 möjligheter att ge konsumenterna bättre tjänster till lägre kostnad. I rapporten underströks problemet med kapacitets- begränsningar och höga kostnader för infrastruktur samt den motsägelsefulla och otillfredsställande utvecklingen av biljettpriserna. Samtidigt som specialbiljetter blivit vanligare finns det fortfarande stora skillnader i biljettpriset per km mellan olika delar av Europa. Man kan till och med notera prisökningar på lönsamma linjer. Den senaste utvecklingen bekräftar denna tendens. 2. 11. Kommissionen kritiserar det faktum att det allt större antalet pristariffer, överbokningar, tillgången på platser till de mest utannonserade specialpriserna, ökningen av FFP (”fre- flyer”-program), code sharing och allianser mellan quent flygbolag gör det svårare för konsumenterna att jämföra olika konkurrerande anbud. Då konkurrensen ökar är det nödvändigt att garantera öppenhet på marknaden för att bevara konsumenternas förtroende. Kommissionen har även låtit göra en undersökning av vilken information passagerarna behöver för att de skall kunna göra rationella val. 2. 14. Kommissionen beskriver de sociala effekterna av de aktuella utvecklingstendenserna och konstaterar att efter de omstruktureringsåtgärder som flygbolagen beslutat om ökade det totala antalet anställda inom den civila luftfarten från 435 400 till 489 700 under åren 1988–1996, och utsikterna för sysselsättningen i denna sektor är fortfarande positiva. 2. 14. 1. Ett av de viktigaste kännetecknen för den period som granskas är utbredningen av nya anställningsformer med målet att öka flexibiliteten. Anställningsvillkoren har förändrats, särskilt för nyanställda. Många av dem får nu tidsbegränsade anställningsavtal, och ofta tillämpas ett tvåskik- tat lönesystem. Resultatbaserade lönesystem tenderar att ersät- ta lönesystem grundade på anställningstid för vissa kategorier av anställda. Denna tendens är inte specifik för luftfartsnäring- en. Anställningstryggheten för personal i nationella flygbolag som varit anställd en längre tid är dock fortfarande relativt god. Lönenivån är fortfarande högre än för liknande arbeten i mindre flygbolag. 3. Kommitténs anmärkningar 2. 12. Hyrning av flygplan som är registrerade utanför gemenskapen är ett annat problemområde. Kommissionen har noterat att medlemsstaterna tillämpar olika praxis vid genomförandet av bestämmelserna om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag. Kommissionen har därför för avsikt att i samarbete med medlemsstaterna utarbeta riktlinjer för att klargöra sin tolkning av bestämmelsen om korttidshyrning av icke-EU-flygplan. 3. 1. Kommittén välkomnar kommissionens utförliga ge- nomgång av problemen inom luftfartsnäringen. Kommis- sionens meddelande innehåller många relevanta bedömningar och analyser. Kommittén stöder uttryckligen målsättningen att stärka de europeiska flygbolagens konkurrenskraft, framför allt gentemot de nordamerikanska flygbolagen, och att motverka deras strukturella handikapp. Kommissionen har genomfört en undersökning av 2. 13. effekterna av reglering och vissa kommersiella metoder på utvecklingen av konkurrensen på lufttransportmarknaden. Kommissionen utfrågade i detta sammanhang ett antal små och medelstora flygbolag och bad dem att bedöma avre- gleringsprocessen och bristerna i den. I undersökningen fann man att det finns en övergripande enighet om att det nuvarande regelverket fungerar bra. Följande frågor visade sig dock ge upphov till problem: — Tillgången till ankomst- och avgångstider är inte tillräcklig för nytillkomna aktörer att för att göra det möjligt konkurrera med de etablerade flygbolagen. — Endast stora flygbolag kan utnyttja lojalitetssystem. De viktigaste hindren hänger samman med att FFP gynnar flygbolag med stora linjenät, som ger resenärerna större möjligheter att samla på sig och utnyttja FFP-poäng. De små och medelstora flygbolagen har däremot små möjligheter att ha sådana system, eftersom deras linjenät är för små för att göra dem lockande. 3. 2. Kommittén beklagar att kommissionen betraktar luft- fartsnäringen utan koppling till andra transportsätt och anser det nödvändigt att kommissionen tar upp sambandet mellan olika transportsätt till diskussion. ESK anser att det av miljöskäl är nödvändigt att stärka kopplingen mellan lufttransporter och järnvägstransporter eftersom kortdistanssträckorna med flyg på så sätt skulle kunna minskas betydligt. A¨ ven användarna kan dra betydande nytta av en samverkan mellan olika transportsätt genom att de på så vis snabbare, bekvämare och mera prisvärt kan nå sin destination. 3. 3. Kommittén saknar en mera ingående diskussion om passagerarnas rättigheter inom ramen för lufttransporter. Tyvärr behandlar kommissionen detta endast marginellt. Passa- gerarnas rättigheter måste särskilt stärkas vad gäller flyg med gemensam linjebeteckning (code sharing). Med tanke på den ökade mängden överbokningar och förseningar är det nödvän- digt att se till att den ändrade förordningen om kompensation till passagerare som nekas ombordstigning på luftfartyg eller missgynnas på något annat sätt äntligen träder i kraft. Passa- gerarnas rättigheter måste fastställas på ett juridiskt entydigt sätt. Den som förorsakat problem som t. ex. nekad ombordstig- ning, förseningar eller andra hinder måste kunna ställas till svars för detta. Det är dock även viktigt att beakta att flygbolagen inte alltid bär skulden till förseningar. En av huvudorsakerna till förseningarna är flygsäkerhetens organisa- tion i Europa. C 75/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 3. 2000 3. 4. Kommittén fastställer att kommissionen endast i ringa utsträckning behandlar chartertrafiken/semestertrafiken. Kom- missionen gör tydligen ingen åtskillnad mellan reguljär- och chartertrafik trots att chartertrafiken delvis lyder under andra villkor och utgör en stor del av den civila lufttransporten. Eftersom gränsen mellan den reguljära trafiken och chartertra- fiken blir otydligare i och med liberaliseringen av lufttransport- sektorn föreslår kommittén att man närmare skall undersöka skillnaderna i fråga om villkor mellan charter/semestertrafiken och den reguljära trafiken. Kommittén anser att kommissionen tydligare skulle luftfartsnäringens framtidsutsikter och tänkbara 3. 5. ha belyst problem. 3. 6. Kommissionen beklagar att flygbolagen är så starkt fragmenterade samtidigt som man ställer sig positiv till en ökad konkurrens. Detta är motsägelsefullt. Ett stort antal flygbolag behöver inte vara något negativt utan kan snarare leda till en ökad konkurrens. Kommissionen anser tydligen att antalet europeiska flygbolag som använder stora flygplan är för stort och förväntar sig en konsolidering av marknaden. Det är fortfarande oklart vad kommissionen anser nödvändigt i fråga om antal, storlek, antal flygplan i trafik och marknadsan- delar för att de europeiska lufttransportföretagen skall bli konkurrenskraftiga och för att man skall kunna tala om en konkurrensfrämjande struktur. 3. 7. Kommittén välkomnar kommissionens försäkran om att tillståndet att ge statligt stöd under en övergångsperiod nu har löpt ut, och att det handlat om en engångsåtgärd för att underlätta de nationella flygbolagens anpassning till den avreglerade gemensamma marknaden. De nationella flygbo- lagen har under åren sedan liberaliseringens början haft tillfälle att anpassa sig till den nya konkurrenssituationen. Statligt stöd bör därmed inte längre tillåtas eftersom det skulle leda till (och redan har lett till) en snedvridning av konkurrensen. Kommissionens förslag att upprätta en databas över 3. 8. den europeiska lufttransportbranschen t. ex. vad gäller priser, säkerhetsvillkor och uppgifter om personalens utbildning och att göra dessa tillgängliga för allmänheten via Internet välkomnas. Eftersom data redan finns tillgänglig hos de olika organisationerna inom luftfartsnäringen (ICAO (1), ECAC (2), IATA (3), AEA (4)) och hos de nationella instanserna skulle det vara lämpligt för att förhindra onödiga kostnader att använda dessa data och i samarbete med ovan nämnda organisationer och nationella instanser upprätta en databas. Enligt kommittén måste man vid upprättandet av en databas se till att tillförlitliga data ställs till allmänhetens förfogande som gör det möjligt att jämföra de olika flygbolagens anbud. 3. 9. Kommissionen ser nav-eker-trafiken som flygbolagens nya företagsstrategi och som en betydande aspekt av den strukturella omvandlingen. Genom en minskning av antalet direkta linjer förtätas trafikflödet, vilket gör det möjligt att använda större flygplan och att flyga med högre lastfaktorer. Nav-eker-trafiken är dock ingen ny företagsstrategi. Till skill- nad från i USA organiserades flygtransporterna i Europa redan tidigt runt nationella flygplatser eftersom det var den enda möjligheten att säkra internationella långdistansflyg. Kom- mittén har inga uppgifter om att man inom EU avvecklat direktförbindelserna mellan sekundärdestinationer i någon större utsträckning. För att säkerställa användarnas mobilitet anser kommittén att det är viktigt att man inte drar in på flyg till sekundärdestinationer som är betydelsefulla ur transport- tekniskt hänseende. 3. 10. Kommissionen ser inte tillräckligt kritiskt på den konkurrenspolitik som en del flygbolag tillämpar. De externa kostnaderna är desamma inom luftfartsnäringen. Det är därför nödvändigt att förstärka kontrollmöjligheterna av samtliga flygbolag som på grund av att de ger lägre löner, anställer okvalificerad arbetskraft, har sämre sociala standarder och inte beaktar säkerhetsföreskrifter, t. ex. vad gäller underhållsinter- valler, har ett fördelaktigt konkurrensläge gentemot de andra flygbolagen. För att säkerställa minimistandarder i fråga om kvalitet och säkerhet inom lufttransportsektorn bör minimi- krav på vad som måste ingå i till exempel kabinpersonalens utbildning motsvarande JAR OPS (5) fastställas som skall gälla för hela EU (6). Dessutom bör alla andra som är verksamma inom flygnäringen ha en viss minimiutbildning och ges kontinuerlig vidareutbildning, så att en god kvalitet på flyg- tjänsterna kan säkerställas. Vissa flygbolag har ännu inte heller tillgång till nya bränslesparande flygplan utan använder istället billiga äldre flygplan för att spara kapitalkostnader. Detta leder till en ökad bullerutveckling och en större bränsleförbrukning som ökar belastningen på miljön. Kommittén anser att man under alla omständigheter måste förhindra att flygbolag sätter flygplanens och därmed även passagerarnas och flygplansbe- sättningens säkerhet i fara. Enligt kommittén är det nödvändigt att på EU-nivå harmonisera reglerna om flygplansbesättning- ens arbetstid och göra dem tillräckligt flexibla för att driftsvill- koren skall kunna säkerställas utan att säkerheten inom luftfarttransporten försummas. Att cirka 64 % av EU:s flyglinjer före 1996 endast 3. 11. betjänades av ett flygbolag berodde främst på den låga efterfrågan på dessa flyglinjer. Marknadspotentialen var inte tillräckligt stor för att ett annat bolag skulle kunna etablera sig. Ett statligt ingrepp skulle därmed ur marknadspolitisk hänsyn ha varit felaktigt. (1) International Civil Aviation Organisation (ICAO). (2) European Civil Aviation Conference (ECAC). (3) International Air Transport Association (IATA). (4) Association of European Airlines (AEA). (5) Joint Aviation Requirement Operation (JAR OPS). (6) ESK:s yttrande om ”Förslag till rådets direktiv om säkerhetskrav och intygande av yrkesmässig kompetens för kabinpersonal inom civil luftfart” EGT C 214, 10. 7. 1998, s. 37. 15. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/9 3. 12. ESK är inte överrens med kommissionen om att det inte skett några prissänkningar för affärsresenärer. Ett flertal biljettpriser har införts även för affärsresenärer. De nya flexibla biljettpriserna under normalprisnivån gör det även möjligt för affärsresenärer att välja mellan olika biljettpriser. Genomsnitts- priset för en Business Class-biljett har därmed även sjunkit. Detta bekräftas av en undersökning som British Aerospace Consultancy nyligen genomfört på uppdrag av kommissionen. 3. 13. Kommissionens anmärkning att bristen på och kost- naderna för infrastruktur bidrar till de höga kostnaderna inom den europeiska luftfartsnäringen är helt korrekt. A¨ ven senare jämförande studier stöder detta konstaterande. I detta samman- hang skulle kommissionen kunna göra en instats genom att vidta lämpliga åtgärder som t. ex. införandet av flygplatsav- gifter (1). ESK stöder fullt ut kommissionens förslag att åtgärda 3. 14. problemet med fragmenteringen av flygtrafikledningssystemen genom att stärka Eurocontrols organisation. Förhandlingarna för att gemenskapen skall bli fullvärdig medlem i Eurocontrol bör enligt kommittén påskyndas. När gemenskapen blir me- dlem i Eurocontrol bör de beslut som gemenskapen deltar i omvandlas till bindande gemenskapslagstiftning. Enligt kommittén ligger det inte längre i tiden att 3. 15. Europa har ett flertal luftfartssäkerhetssystem som är organise- rade inom varje land, och beslutsförfarandet bör därför snarast ändras. De olika och inte samordnade luftfartssäkerhets- systemen måste ersättas med ett enda luftfartssäkerhetssystem för hela Europa. Kommittén föreslår att Eurocontrol skall ansvara för att sätta upp enhetliga normer för luftfartssäker- hetssystemet avseende den teknik som skall användas och vilka förfaranden som skall tillämpas inom EU. De viktigaste förutsättningarna för att snabbt få till stånd förbättrad flygsä- kerhet är att enhetlig teknik införs och att samarbetet mellan de nationella luftfartssäkerhetsmyndigheterna förbättras. Det måste vara möjligt att nå kortsiktiga förbättringar vad gäller förseningar av luftfartssäkerhetsskäl utan att en central luft- fartssäkerhetsmyndighet på EU-nivå inrättas. Kommittén anser dock att en central europeisk luftfartsssäkerhetsmyndighet bör utgöra en målsättning på längre sikt och stöder inrättandet av en sådan myndighet. För att uppnå en högre grad av flexibilitet inom de nationella luftfartssäkerhetssystemen anser kom- mittén att det är värt att överväga en privat organisation av systemet så länge kvaliteten säkras. 3. 15. 1. Gemenskapens aktiva deltagande i upprättandet av en europeisk myndighet för luftfartssäkerhet (European Air Safety Authority, EASA) välkomnas. Det står dock ännu inte klart huruvida denna myndighet även får befogenhet för trafikledningen. (1) ESK:s yttrande om liberalisering av marktjänster, EGT C 301, 13. 11. 1995, s. 28. 3. 15. 2. En studie som utarbetats av Eurocontrol ger följan- de upplysningar om problemen inom luftfartssäkerheten: 1998 berodde 28 % (Air Traffic Control Enroute) + 4 % (Air Traffic Control Ground) dvs. 32 % av alla direkta förseningar på luftfartssäkerhetsproblem. Om man räknar om följdförsening- arna på 37 % proportionellt, måste man lägga till ytterligare 19 %. Därmed orsakas 50–51 % av alla förseningar av luftfarts- säkerhetsproblem och 13 + 8 % (= 20–21 %) av flygbolagen. Eurocontrol befarar att uppgifterna för 1999 kommer att visa på ännu sämre resultat. Kommittén stöder kommissionens initiativ att ta itu 3. 16. med buller- och miljöproblem som förorsakas av lufttrans- porter. I vilken mån ansvaret för miljön kommer att tas i beaktande och vilken syn allmänheten kommer att ha på lufttransporter beror på insatserna som görs på området. Skyddet av miljön har därför sedan länge prioriterats mycket högt inom luftfartsnäringen. Olika lokala standarder t. ex. vad gäller avgasutsläpp förhindrar dock en målinriktad teknisk utveckling av nya motorer. Att införa en skatt på flygbränsle är inte lämpligt om den inte blir världsomspännande och införs i alla ICAO-medlemsstater för att förhindra en konkur- renssnedvridning. 3. 17. Nackdelarna med branschfragmenteringen som kom- missionen uppmärksammar kan motverkas med hjälp av samverkanseffekter som uppkommer genom att internationel- la allianser sluts. Kommittén delar inte kommissionens mening vad 3. 18. beträffar konkurrenslagstiftningen för allianser inom luft- transportsektorn. På grund av att allianser kan erbjuda ett större antal flygförbindelser kan de på ett bättres sätt beakta kundernas efterfrågan. I motsats till enskilda bolags erbjudan- den är detta fördelaktigare för kunden. Sett ur ett konkurrens- politiskt perspektiv är allianser därför något positivt. Det är dock viktigt att förhindra att missbruk av marknadsledande ställning leder till att mindre flygbolag trängs ut från mark- naden. 3. 19. Vid sin granskning av olika Nordatlantiska flyglinjeal- lianser utgick EU-kommissionens generaldirektorat för kon- kurrens från ett snävt linjeinriktat synsätt på marknaden vilket inte tar hänsyn till dagens konkurrenssituation. Myndigheterna i USA granskar i stället hela marknaden eftersom den största andelen passagerare på de flyglinjer som kommissionens kritiserat egentligen är transitpassagerare. En harmonisering av den europeiska och den nordamerikanska konkurrenspolitiken är därför nödvändig. 3. 20. Eftersom kommissionen eftersträvar att EU skall ingå en ”Open-skies”-överenskommelse med USA är det ur kommitténs synpunkt lämpligt att vänta med att pröva de nordatlantiska alliansernas överensstämmelse med EU:s konkurrenslagstiftning tills ”Open-skies”-förhandlingarna av- slutats. 3. 21. Kommittén instämmer med kommissionen avseende de kommande ”Open-skies”-förhandlingarna med USA. De nordamerikanska flygbolagen gynnas på ett orättvist sätt av de nuvarande bilaterala avtalen eftersom de i motsats till de europeiska flygbolagen kan flyga från vilken flygplats i USA som helst till nästan alla flygplatser i Europa. Europeiska C 75/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 3. 2000 flygbolag kan enligt nuvarande bilaterala avtal dock endast flyga från flygplatser i sitt hemland till USA. Denna skillnad måste undanröjas vid förhandlingarna om ”Open-skies”-av- talen med USA. 3. 22. Luftfartsnäringen bör behandlas mera ingående inom ramen för den nya förhandlingsrundan om det allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS) och förhandlingarna bör leda till en harmonisering av lufttransportsektorn t. ex. vad gäller överflygningar, start- och landningstider samt flygplatstjänster. Vidare bör en stegvis liberalisering av luftfartstrafiken efter- strävas. 3. 23. Med hänsyn till marknadens överskådlighet bör man inte ställa hårdare krav på lufttransportsektorn än på andra branscher. O¨ verskådligheten säkras redan tillräckligt genom konkurrensen mellan de professionella resebyråerna. 3. 24. Att hyra flygplan från tredje land är ibland nödvändigt för att säkra den företagsmässiga flexibiliteten. Kommittén stöder förslaget om EU-riktlinjer om att hyrande av flygplan endast skall beviljas i undantagsfall och under begränsad tid. En förutsättning för att undvika missburk är dock att det hyrda flygplanet uppfyller EU:s minimikrav på säkerhet och miljö. I detta sammanhang bör man grundligt överväga på vilket sätt man skall utforma godkännadeförfarandet i praktiken. 3. 25. Problemet med ankomst- och avgångstider på flyg- platserna som skildras av kommissionen beror på att flygplat- serna är överbelastade. Det är inte endast de nya utan även de redan etablerade flygbolagen som lider av detta och hämmas i sin tillväxt. Problemet måste minskas genom att man utvidgar flygplatsernas kapacitet, men det kommer givetvis alltid att finnas behov av mekanismer för att fördela ankomst- och avgångstider. Kommissionen har meddelat att man kommer att lägga fram en rapport om ankomst- och avgångstidsproblemet, och ESK räknar med att få tillfälle att yttra sig om denna rapport. Kommitténs uppfattning för närvarande är dock att lika möjligheter för samtliga flygbolag måste garanteras. 3. 26. Liksom alla andra stora flygbolag måste även euro- peiska flygbolag kunna erbjuda sina kunder FFP-program (”frequent flyer”-program) för att stå emot den världsomspän- nande konkurrensen, eftersom en begränsning på området skulle innebära en nackdel i konkurrenshänseende. Bryssel den 26 januari 2000. 4. Slutsatser Av kvalitets- och säkerhetsskäl anser kommittén att en 4. 1. EU-enhetlig minimiutbildning och kontinuerlig vidareutbild- ning för samtliga verksamma inom luftfartsnäringen skall fastställas och efterlevnaden beträffande dessa krav övervakas. Kommittén anser det nödvändigt att luftfartssäkerhets- 4. 2. systemen i Europa harmoniseras och att Eurocontrol stärks. Enligt kommittén bör Eurocontrol få befogenhet att sätta upp normer för de nationella luftfartssäkerhetssystemen vad gäller användandet av teknik och tillämpningen av förfaranden i detta sammanhang. Den privata sektorn bör ansvara för organisationen av de nationella luftfartssäkerhetssystemen. Detta är det enda sättet att minska förseningar på grund av luftfartssäkerhetsskäl. 4. 3. Större vikt måste läggas vid säkerheten inom ramen för lufttransporter eftersom lufttransporterna förväntas öka ännu mer de närmaste åren. 4. 4. Kommittén välkomnar att kommissionen planerar behandla miljöaspekterna i samband med lufttransporter i ett meddelande. Kommissionen bör också behandla frågan om hur olika transportslag kan samverka bättre i Europa och särskilt vad beträffar luft- och tågtransporter. En samverkan mellan olika transportslag kan leda till stora förbättringar inom miljöområdet och för användarna. Enligt kommittén måste passagerarnas rättigheter fast- 4. 5. ställas på ett juridiskt entydigt sätt. Den som förorsakat problem som t. ex. nekad ombordstigning, förseningar eller andra hinder för passagerarna måste kunna ställas till svars för detta. Den ändrade förordningen om kompensation för passagerare som missgynnats måste äntligen träda i kraft. 4. 6. Kommittén stöder uttryckligen ett ”Open-Skies”-avtal mellan EU och USA för att undanröja de europeiska flygbo- lagens konkurrenshandikapp gentemot de nordamerikanska. 4. 7. Enligt kommittén skulle därmed både kommissionens tidsplan och även användarnas, arbetstagarnas och arbetsgivar- nas intressen i Europa inom ramen för en fortsatt social dialog tillgodoses. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Anuncio de inicio de una reconsideración provisional del Reglamento (CE) nº 2450/98 del Consejo por el que se establece un derecho compensatorio definitivo sobre las importaciones de barras de acero inoxidable originarias de la India

text: 26. 1. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 22/7 Anuncio de inicio de una reconsideraci(cid:243)n provisional del Reglamento (CE) no 2450/98 del Consejo por el que se establece un derecho compensatorio definitivo sobre las importaciones de barras de acero inoxidable originarias de la India (2000/C 22/04) La Comisi(cid:243)n ha recibido una solicitud de reconsideraci(cid:243)n pro- visional, de conformidad con el art(cid:237)culo 19 del Reglamento (CE) no 2026/97 (1) (en lo sucesivo denominado «el Reglamento de base»), respecto de las importaciones de barras de acero inoxidable originarias de la India, sujetas a los derechos com- pensatorios definitivos establecidos por el Reglamento (CE) no 2450/98 (2). 1. Solicitud de reconsideraci(cid:243)n La solicitud ha sido presentada por Chandan Stell Ltd. En virtud del Reglamento (CE) no 2450/98, las exportaciones de barras de acero inoxidable originarias de la India fabricadas por esta empresa estÆn sujetas a un derecho compensatorio defini- tivo del 19 %. Esta empresa fue investigada individualmente durante la investigaci(cid:243)n original que aboc(cid:243) al establecimiento de estos derechos. 2. Producto El producto afectado son las barras de acero inoxidable, clasi- ficadas en los c(cid:243)digos NC 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31 y 7222 20 81. Estos c(cid:243)digos NC se indican a t(cid:237)tulo meramente informativo. 3. Fundamento de la reconsideraci(cid:243)n El solicitante alega que la medida en su nivel actual no es ya necesaria para compensar las subvenciones compensatorias. El solicitante ha proporcionado pruebas suficientes, de conformi- dad con el apartado 2 del art(cid:237)culo 19 del Reglamento de base, de que la cuant(cid:237)a de la subvenci(cid:243)n ha disminuido al 7,5 %, porcentaje sustancialmente inferior al tipo de derecho compen- satorio del 19 % actualmente aplicable a Chandan Steel Ltd. 4. Inicio de una reconsideraci(cid:243)n provisional Habiendo determinado, previa consulta al ComitØ consultivo, que existen pruebas suficientes para justificar el inicio de una reconsideraci(cid:243)n provisional para este exportador, la Comisi(cid:243)n abre por el presente anuncio una investigaci(cid:243)n de conformidad con el art(cid:237)culo 19 del Reglamento de base. 5. Plazo Las partes interesadas, siempre que puedan demostrar que pro- bablemente se verÆn afectadas por los resultados de la investi- gaci(cid:243)n, deberÆn presentar sus puntos de vista por escrito y proporcionar pruebas en su apoyo en el plazo de cuarenta d(cid:237)as a partir de la publicaci(cid:243)n del presente anuncio en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Las partes interesadas po- drÆn solicitar tambiØn ser o(cid:237)das por la Comisi(cid:243)n en ese mismo plazo, siempre que puedan demostrar que existen razones par- ticulares por las que deber(cid:237)an ser o(cid:237)das. La direcci(cid:243)n para la correspondencia es: Comisi(cid:243)n Europea Direcci(cid:243)n General de Comercio A la atenci(cid:243)n de: Sr. A. J. Stewart DM 5/77 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel Fax (32-2) 295 65 05 TØlex: COMEU B 21877. 6. Falta de cooperaci(cid:243)n Cuando una parte interesada niegue el acceso a la informaci(cid:243)n necesaria o no la facilite en los plazos establecidos u obstacu- lice de forma significativa la investigaci(cid:243)n, podrÆn formularse conclusiones, positivas o negativas, de conformidad con el ar- t(cid:237)culo 28 del Reglamento de base, a partir de los datos dispo- nibles. En vista de cuanto antecede y sobre la base de las pruebas aportadas, la Comisi(cid:243)n concluye que la solicitud contiene prue- bas suficientes para justificar el inicio de una reconsideraci(cid:243)n provisional. Si se comprueba que alguna de las partes interesadas ha sumi- nistrado informaci(cid:243)n falsa o engaæosa, se harÆ caso omiso de dicha informaci(cid:243)n y podrÆn utilizarse los datos de que se dis- ponga. (1) DO L 288 de 21. 10. 1997, p. 1. (2) DO L 304 de 14. 11. 1998. p. 1