title: Rapport från kommissionen till rådet om genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 2186/93 av den 22 juli 1993 om samordning inom gemenskapen vid utarbetandet av företagsregister för statistiska ändamål

eurovoc_concepts:
EU statistics
information system
report
statistical method
type of business

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 14. 01. 2000 KOM(2000) 3 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET om genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 2186/93 av den 22 juli 1993 om samordning inom gemenskapen vid utarbetandet av företagsregister för statistiska ändamål INNEHÅLLSFÖRTECKNING SAMMANDRAG 1. INLEDNING 1. 1. Rapportens uppbyggnad och syfte 1. 2. Bakgrund till förordningen 1. 2. 1. Det behövs bra nationella företagsregister 1. 2. 2. Det behövs harmoniserade företagsregister 2. HUR FÖRORDNINGEN GENOMFÖRDES 1993-1998 2. 1. Undantag 2. 1. 1. Undantaget för Tyskland 2. 1. 2. Ansökningarna från Belgien och Storbritannien 2. 2. Åtgärder för att underlätta genomförandet 2. 2. 1. Ekonomiskt stöd till medlemsstaterna i EU 2. 2. 2. Metodikrekommendationer 2. 2. 3. Utbildning 2. 3. Mätning av i vilken utsträckning förordningen genomförts 2. 3. 1. Undersökningar av företagsregister 2. 3. 2. Täckning i företagsregistren 2. 3. 3. Registrerade enheter 2. 3. 4. Registrerade variabler 2. 4. Användning av företagsregister 2. 4. 1. Resultat av undersökningen från 1996 2. 4. 2. Planerad användning 2 5 7 7 8 8 8 10 10 10 10 11 11 12 13 13 13 14 15 16 17 17 18 2. 5. Företagsregister utanför EU 2. 5. 1. Länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet 2. 5. 2. Länderna i Centraleuropa 2. 5. 3. Samordning med FN:s ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) 2. 6. Slutsatser: Uppnådda resultat och kvarstående uppgifter 3. GENOMFÖRANDE AV FÖRORDNINGEN: KOMMANDE KVALITETSFÖRBÄTTRINGAR 3. 1. Varför det behövs en kvalitetspolicy och vad den skall innehålla 3. 2. Kvalitetskrav 3. 2. 1. Företagsregistrets täckning 3. 2. 2. Gränsdragning mellan statistiska enheter 3. 2. 3. Registrerade variabler 3. 3. Genomförande av kvalitetspolicyn 3. 4. Andra inslag i kvalitetspolicyn och behov av metodikstöd 4. EFTER FÖRORDNINGEN: FRAMTIDSPERSPEKTIV FÖR FÖRETAGSREGISTREN 4. 1. Företagsregistrens plats i det EU-omfattande systemet för företagsstatistik 4. 1. 1. Lägesbeskrivning 4. 1. 2. Frågor som återstår att lösa 4. 1. 3. Kommande utveckling 4. 2. Användning av administrativa uppgiftskällor 4. 2. 1. Administrativa uppgiftskällor för företagsregister 4. 2. 2. Satellitregister 4. 3. Företagsgrupper och globalisering 3 19 19 19 19 20 21 21 22 22 22 23 23 24 25 25 25 25 27 28 28 29 29 4. 4. Rekommendationsmanualen 4. 5. Slutsatser: Ett arbetsprogram för framtiden 5. SLUTSATSER FÖRKORTNINGAR REFERENSER BILAGA 1 Kortfattad landredovisning Tabell 1 : Registrerade enheter per statistisk enhetstyp Tabell 2 : Täckning per avdelning i NACE Rev. 1 och per statistisk enhetstyp Tabell 3 : Registrerade variabler per statistisk enhetstyp Tabell 4 : Uppgiftskällor för företagsregister per statistisk enhetstyp BILAGA 2 Översikt över ekonomiskt stöd till medlemsstaterna 1993-1997 30 30 32 34 35 37 37 38 40 46 52 53 53 4 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET om genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 2186/93 av den 22 juli 1993 om samordning inom gemenskapen vid utarbetandet av företagsregister för statistiska ändamål SAMMANDRAG Förordningen om företagsregister1 för statistiska ändamål antogs 1993. Enligt förordningen är medlemsstaterna tvungna att skapa företagsregister över företag som bedriver en ekonomisk aktivitet som bidrar till bruttonationalprodukten, de juridiska enheter som ansvarar för dessa företag samt de lokala enheter som är underordnade dem (med några få undantag som nämns i förordningen). I förordningen förtecknas vidare obligatoriska och valfria karakteristika för tre typer av enheter, anges hur företagsregistren skall uppdateras, hur kommissionen skall ha tillgång till informationen samt förfaranden. I rapporten finns information om företagsregistrens roll i det EU-omfattande systemet för företagsstatistik och om skälen till förordningen, vidare beskrivs genomförandet av förordningen och redovisas uppnådda resultat. Men man visar också att genomförandet ännu inte är klart. Framtiden för företagsregistren i det EU-omfattande systemet för företagsstatistik diskuteras. Företagsregistrens roll vid framtagning av statistik inom mycket aktuella områden såsom globalisering behandlas också. Erfarenheterna från arbetet med att genomföra förordningen om företagsregistren har allmänt förbättringarna och den fortlöpande inbördes anpassningen mellan sett varit positiva, företagsregister som före förordningen var helt olika har varit ofantliga. Täckningen är mycket bättre och mer än hälften av medlemsstaterna lägger redan in även de icke i NACE Rev. 1. Företagsregistren kan vara mycket obligatoriska kostnadseffektiva, när man ser fördelarna med att kunna använda högkvalitativa företagsregister effektivt. Företagsregister kan nu betraktas som ett effektivt hjälpmedel för att begränsa rapporteringsbördan för företagen, särskilt de små och medelstora. avdelningarna till rör Även om resultaten är ganska bra återstår två viktiga frågor där mycket arbete fortfarande krävs. Det sig om harmoniseringen av statistiska enheter och kvaliteten på företagsregistren. Även på dessa punkter har förbättringarna varit avsevärda, men skillnaderna i medlemsstaternas gränsdragning mellan företag har oöverskådliga följder för jämförbarheten i företagsstatistiken. Trots att täckningen har blivit mycket bättre och allmänt kan betraktas som god finns det några avdelningar i NACE Rev. 1, särskilt tjänster, som inte är tillräckligt väl täckta, nämligen småföretag, icke vinstdrivande organisationer och statlig förvaltning. Inför framtiden är det en stor utmaning att utveckla företagsregistren till ett verktyg för globaliseringsstatistik. Detta innebär att man inkluderar namn och adress för varje utländsk som kontrollerar den juridiska enheten i juridisk enhet, annan än fysisk person, företagsregistren om företagsgrupper. Vittgående undersökningar och metodikutveckling krävs och kommer att genomföras inom en nära framtid. tillsammans med information 1 För en översikt av förkortningar var god se sida 34. 5 Inga ändringar i förordningen om företagsregister eftersträvas på kort eller medellång sikt, varken när det gäller obligatoriska eller valfria delar i förordningen. På lång sikt kan påbörjade initiativ, särskilt dem om företagsgrupper och globalisering, leda till att det krävs förändringar i förordningen. I detta sammanhang måste de valfria variablernas funktion ses över. Men om det skall bli möjligt att förbereda för andra fasen i arbetet med att utveckla företagsregistren måste genomförandet av förordningen om företagsregister avslutas skyndsamt. Viss obligatorisk information registreras fortfarande inte i företagsregistren i vissa medlemsstater och dessa medlemsstater kommer att uppmanas att lämna en noggrann plan och tidtabell för införandet. 6 1. INLEDNING 1. 1. Rapportens uppbyggnad och syfte Den 22 juli 1993 antogs rådets förordning (EEG) nr 2186/93 om samordning inom gemenskapen vid utarbetandet av företagsregister för statistiska ändamål. Enligt förordningen skall medlemsstaterna för statistiska ändamål inrätta ett eller flera harmoniserade register över alla företag som bedriver en ekonomisk aktivitet som bidrar till bruttonationalprodukten till marknadspriser, de juridiska enheter som ansvarar för dessa företag samt de lokala enheter som är underordnade dessa företag. Undantag görs dock för vissa verksamheter enligt Statistiska näringsgrensindelningen i Europeiska gemenskapen, NACE Rev. 1, nämligen avdelning A, B och L (huvudsakligen jordbruk, fiske och offentlig förvaltning), där valfrihet råder, och, på vissa villkor, för hushåll. Enligt bestämmelserna skall företagen vara införda i företagsregistren före den 1 januari 1996 samt de juridiska eller lokala enheterna före den 1 januari 1997. I förordningen anges också ett antal uppgifter som skall registreras för var och förordningen en av de tre enhetstyperna, varvid vissa är valfria. Vidare innehåller bestämmelser om hur företagsregistren skall uppdateras, hur kommissionen får tillgång till informationen, hur de nationella statistiska instituten får tillgång till administrativa eller juridiska register samt förfaranden, bl. a. för undantag. För definition av begreppen "företag", "juridisk enhet" och "lokal enhet" hänvisas till rådets förordning (EEG) nr 696/93 av den 15 mars 1993 om statistiska enheter för observation och analys av produktionssystemet inom gemenskapen. Syftet med rapporten är att efterkomma en särskild artikel i förordningen, nämligen artikel 10, där det står: Inom fyra år efter det att denna förordning antagits skall kommissionen till rådet överlämna en rapport om genomförandet av denna förordning och får bifoga förslag till åtgärder med beaktande av vunna erfarenheter. Rapporten är uppbyggd på följande sätt. Resten av detta kapitel ägnas åt att ge bakgrundsinformation om hur förordningen växte fram, om vad företagsregister spelar för roll i det EU-omfattande systemet för företagsstatistik samt om vilka huvudskäl det finns till att ha en sådan förordning. (Med företagsregister menas företagsregister för statistiska ändamål, om inget annat sägs. ) I nästa kapitel redogörs noggrant för hur förordningen genomförts i EES hitintills och lämnas information om utvecklingen i länderna i Centraleuropa. Det framgår av detta kapitel två att man gjort framsteg när det gäller att genomföra företagsregistren i medlemsstaterna, men det framgår också att företagsregistren måste bli bättre ur kvalitets- och harmoniseringssynpunkt. I kapitel tre behandlas frågan hur detta skall ske. I kapitel fyra vidgas perspektivet och man tittar på företagsregistrens framtid i det EU-omfattande systemet för företagsstatistik, som fortfarande är under uppbyggnad. Företagsregistrens roll när det gäller att åstadkomma statistik om mycket aktuella områden, såsom globaliseringen, behandlas ävenledes. Rapportens sista kapitel innehåller slutsatser. 7 1. 2. Bakgrund till förordningen 1. 2. 1. Det behövs bra nationella företagsregister Företagsregistren innehåller listor över företag tillsammans med karakteristika såsom adress och sådana variabler som storleksklass och huvudverksamhet. De spelar en viktig roll i ett välutvecklat nationellt system för företagsstatistik: • • • • • • • De registrerade företagen används i företagsundersökningar, oberoende av om dessa baseras på stickprov eller inte. Med hjälp av företagsregistren kan man se till att företagsundersökningarna samordnas och inte innehåller överlappningar eller luckor. Genom samordning kan man ge undersökningarna en effektiv uppbyggnad. Företagsregistren gör det lättare att samköra resultat från olika företagsundersökningar. Företagsregistren gör det möjligt att kontrollera och inskränka rapporteringsbördan ute på de enskilda företagen. Företagsregistren kan eventuellt samköras med register i andra förvaltningar, vilket skulle ge effektiv användning av uppgifterna i register vid andra förvaltningar. Företagsregister kan användas företagsbeståndet i ett land, dess uppbyggnad och utveckling över tid. som en direkt källa till information om hela Av dessa orsaker betraktas företagsregister som mycket kostnadseffektiva hjälpmedel för att åstadkomma företagsstatistik. 1. 2. 2. Det behövs harmoniserade företagsregister Mot bakgrund av att företagsregistren är viktiga för de nationella statistiksystemen och att det krävs ett EU-omfattande statistiksystem med god kvalitet och harmoniserade uppgifter från medlemsstaterna utifrån gemensamma begrepp, definitioner och klassifikationer restes under 1980-talet frågan om huruvida medlemsstaternas företagsregister behövde harmoniseras. Det beslutades att inventera företagsregistren vid de nationella statistikinstituten före ett ställningstagande i sakfrågan. Inventeringen genomfördes 1988/89. Genom inventeringen klarlades följande två fakta: - - Företagsregistren i flera medlemsstater hade inte sådan kvalitet och täckning att de passade som grund för det planerade EU-omfattande för företagsstatistik. systemet Medlemsstaternas företagsregister grundade sig på alltför heterogena definitioner för att de skulle kunna användas som jämförande företagsstatistik. I synnerhet varierade de statistiska enheterna mellan länderna. Vidare ledde inventeringen fram till följande två slutsatser: - - Det fanns ett behov av att fastställa en gemensam uppsättning definitioner med hjälp av en förordning. Det fanns ett behov av att hjälpa medlemsstaterna att bygga upp den infrastruktur som krävdes för att registrera de viktigaste av enheterna med tillräcklig täckning 8 och med hjälp av ett antal standardiserade variabler, varvid även detta föreslogs ske med hjälp av en förordning. Följden blev att förordningen om statistiska enheter och förordningen om företagsregister förordningarna var att ett nytt statistiskt utarbetades och antogs. Ett extra skäl för insamlingssystem höll på att utarbetas för handel med varor och tjänster mellan medlemsstaterna (Intrastat), och att det skulle vara till fördel för detta system med bättre, harmoniserade företagsregister. Det antogs vidare att sådana företagsregister skulle inverka positivt på företagens av statistiska undersökningar föranledda rapporterings-börda. Mot bakgrund av att företagsregistren var på olika utvecklingsnivå i medlemsstaterna ansågs det varken möjligt eller önskvärt att på kort sikt ålägga medlemsstaterna att åstadkomma företagsregister med alla de statistiska enheter man använder eller planerar att använda i EU- omfattande systemet för företagsstatistik. I stället beslutade man att utveckla heltäckande, harmoniserade företagsregister i två steg, av vilka det första behandlades i den föreliggande förordningen. förekommer bara två statistiska enheter Därför i förordningen, medan en tredje enhet (den juridiska enheten) anges i förhållande till de statistiska enheterna2. Andra statistiska enheter i de EU-omfattande statistiksystemen, t. ex. verksamhetsenheten, den lokala verksamhetsenheten och den institutionella enheten, omfattas inte av förordningen. Exakt vad det andra steget i arbetet på företagsregistren skall innehålla och vilken tidsplanering det skall följa är frågor som kommer att avgöras på grundval av denna utvärdering. Framtidsplanerna skisseras i kapitel fyra. (företaget och den lokala enheten) 2 Den juridiska enheten betraktades inte i sig som en statistisk enhet, eftersom den inte är jämförbar mellan länderna. Dessutom bedriver den ibland ekonomisk aktivitet tillsammans med andra underordnade juridiska enheter och, för statistiska ändamål, är det då bättre att slå ihop de juridiska enheterna till företag för att undvika att det statistiska utfallet förvrängs. 9 2. HUR FÖRORDNINGEN GENOMFÖRDES 1993-1998 2. 1. Undantag I förordningen anges en möjlighet till undantag från att genomföra delar av förordningen i artikel 8, och därefter följer i artikel 9 en beskrivning av vilket förfarande som då skall tillämpas. Undantag har beviljats Tyskland3. Två andra länder, Belgien och Storbritannien, lämnade in ansökan om undantag eller begärde rådgivning om huruvida de skulle ansöka om undantag. I inget av fallen ansågs det nödvändigt med undantag. Inga andra länder ansökte om undantag. 2. 1. 1. Undantaget för Tyskland Den tyska ansökan om undantag4 gällde fristerna för genomförandet. Man begärde en förlängning till den 31 december 1999. Skälen till ansökan kan sammanfattas som följer: • • • • Det krävdes en lagändring för att få tillgång till rättsliga och administrativa register, vilket skulle ta tid. Att skapa ett företagsregister med ca 3 miljoner enheter skulle innebära mycket arbete för Statistisches Bundesamt (det nationella statistikinstitutet i Tyskland) och för statistikkontoren i delstaterna; en ofantlig ansträngning skulle krävas både vad gällde teknik och arbete. Uppgiften att göra ett stort antal branschundersökningar och sammanställa databaser för var och en angrips bäst med ett sekventiellt tillvägagångssätt. Den icke-kommersiella återkommande undersökningarna; det skulle krävas en hel del tid för att bygga upp ett register för denna sektor. sektorn ingick nästan inte i de alls Tillsammans med ansökan lämnade Tyskland en tidtabell för genomförande av förordningen inom ramen för de undantagsfrister man ansökte om. Efter ett positivt yttrande från Arbetsgruppen om företagsregister godkände Kommittén för det statistiska programmet (KSP) tidtabellen och beviljade Tyskland undantag5. 2. 1. 2. Ansökningarna från Belgien och Storbritannien Belgien ansökte6 om undantag av ett antal orsaker gällande täckning, registrering av enheter och variabler, krav på uppdatering och tidsfrister för genomförande. De viktigaste skillnaderna var definitionen av lokal enhet beroende på tillgängliga uppgifter och omkastning i genomförandeordning mellan juridisk enhet och företag. Skillnaderna i definitionen av lokal enhet var tillfälliga. Detta skulle vara löst den 1 januari 1998 och till dess skulle det finnas närmevärden för den lokala enheten som man kunde använda. 3 Tyskland överklagade dessutom i oktober 1993 till Europeiska gemenskapernas domstol och yrkade att förordningen skulle ogiltigförklaras (mål C-426/93). Överklagandet avvisades av domstolen i ett avgörande av den 9 november 1995. Statistisches Bundesamt lämnade in ansökan den 17 augusti 1994. En analys av ansökan om undantag och om den tidtabell som gäller för Tyskland finns i KSP:s dokument 95/16/1. 4 5 6 Ansökan lämnades av det belgiska statistikorganet den 6 februari 1995. 10 Omkastningen i genomförandeordning mellan juridisk enhet och företag innebar att det endast under 1996 skulle bli nödvändigt att använda juridisk enhet som närmevärde för företag. Arbetsgruppen om företagsregister var överens med Eurostat om att det i detta fall inte behövdes något undantag. KSP samtyckte och undantagsförfarandet avbröts. De flesta punkter som hade tagits upp var faktiskt klargöranden av förordningen. Vidare uppfattades frågan om lokal enhet och omkastningen mellan genomförande av juridisk enhet och företag som betydelselösa, eftersom de föreslagna lösningarna var tillfredsställande. Storbritannien meddelade Eurostat att de försökte begränsa företagsregistrets täckning till att endast eller PAYE-registrerade (arbetsgivare). Det innebar att de minsta företagen inte skulle registreras, och Storbritannien ville inhämta Eurostats åsikt om detta. som var momsregistrerade näringsidkare omfatta Arbetsgruppen om företagsregister påpekade att man var överens om att ett företag måste sysselsätta åtminstone en person halvtid7. Eurostat gjorde en analys som visade att tröskelvärdet för moms i Storbritannien var sådant att en omvandling till arbetstid tydde på att alla halvtidsföretag inkluderades. Därmed kunde man enas om att med nuvarande tröskelvärde behövde Storbritannien inte ansöka om undantag. 2. 2. Åtgärder för att underlätta genomförandet 2. 2. 1. Ekonomiskt stöd till medlemsstaterna i EU Eftersom medlemsstaternas företagsregister befann sig i olika utvecklingsskeden när förordningen antogs och det var förenat med kostnader att genomföra förordningen ställde kommissionen ekonomiska medel förfogande för att hjälpa medlemsstaterna med genomförandet. Under åren 1993 till 1997 uppgick stödet totalt till 2,81 miljoner euro (se bilaga 2). Under de första fyra åren kanaliserades stödet med hjälp av kontrakt, enligt vilka de nationella statistikinstituten åtog sig att genomföra viss verksamhet. Under 1997 gavs stödet i form av bidrag till verksamhet som de nationella statistikinstituten genomförde. Även då rörde det sig om överenskommen verksamhet. De flesta av projekten gällde uppbyggnad eller omarbetning av företagsregister, alternativs förbättrad täckning för företagsregister. till De tillgängliga anslagen fördelades på basis av projektansökningar från medlemsstaterna. Alla medlemsstater brydde sig inte om att lämna projektförslag när tillfälle gavs. Detta är naturligt med tanke på att medlemsstaternas företagsregister befann sig i olika skeden och att de därför hade olika behov. Anslagen räckte inte till att finansiera eller stödja alla bidragsgilla projekt. Anslagsfördelningen gjordes på följande grunder8: • • • Aktuellt behov sett utifrån hur stor skillnaden var mellan företagsregistrens nuvarande tillstånd och den nivå som krävdes enligt förordningen. Egna insatser från medlemsstaten för att komma till rätta med behoven. Projektets förmåga att angripa behoven på grundval av : - täckningsgrad i förhållande till vad som krävs i förordningen, 7 Se sektion 6. 3 i publikationen: Företagsregister för statistiska ändamål: Metodiska rekommendationer, band 1, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. 8 Naturligtvis tillämpades också några formella krav, t. ex. att kostnaderna måste gå att hänföra till projektet. 11 - - - registrering av de tre enhetstyperna (företag, lokal enhet och juridisk enhet), registrering av sådana karakteristika som enligt förordningen är obligatoriska samt kvalitetsförbättringar. • • Det föreslagna projektets kostnadseffektivitet. Rimlig andel med hänsyn till förhållandet mellan landets välstånd och antal företag. 2. 2. 2. Metodikrekommendationer Redan från början stod det klart att förordningen inte skulle bli lätt att genomföra av två skäl som hänför sig till statistisk metodik. För det första kan förordningen om företagsregister och, i ännu högre grad, förordningen om statistiska enheter inte tillämpas utan att man först tolkar begreppen, definitionerna och reglerna i de två förordningarna. Det framgick dock av de expertdiskussioner som föregick arbetet med att utforma båda förordningarna att sådan tolkning skulle kräva en stor arbetsinsats. På grund av att företagsregistren i medlemsstaterna befinner sig i olika utvecklingsskede skulle, för det andra, vissa länder med ingen eller liten erfarenhet av företagsregister behöva metodikanvisningar för att skapa och bygga upp sina företagsregister. Dessa två skäl räckte för att börja arbeta på metodikrekommendationer, men det fanns en ännu mera tvingande bevekelsegrund: Det blev alltmer uppenbart att företagsstatistiken inte skulle gå att jämföra mellan länderna, om definitionerna för de statistiska enheterna, särskilt företaget, användes på olika sätt i medlemsstaternas företagsregister. (Se även punkt 3. 2. om kvalitetskrav. ) företag skall härledas ur juridisk enhet är därför en av huvudfrågorna i de Hur metodikrekommendationer som utarbetats hitintills. Andra frågor som behandlats är följande: • • • • • • Syften med företagsregistren. Regler för hur registren skall skötas. Tillämpningsregler för lokal enhet. Definition av ett antal karakteristika. Vissa regler för registertillgång. Vissa kvalitetsanvisningar. Dessa metodikrekommendationer kom 1996. Ytterligare metodikrekommendationer är på väg. Nu finns det utkast till rekommendationer om hantering av ändringar i företagsregistren och om särskilda förfaringsregler när företagen är stora och komplexa. Det är mycket tack vare metodikrekommendationerna som man kunnat genomföra förordningen i den utsträckning som redovisas i nästa avsnitt. På så vis är framgångarna betydande. Men det behövs fortfarande fler och mera detaljerade rekommendationer. Detta är ett till genomföra för rekommendationerna beskrivs i punkt 4. 4. förordningen. Planerna hindren tillägg nya att på av 12 2. 2. 3. Utbildning Från början stod det klart att det fanns behov av utbildning om företagsregister. Kurser arrangerades därför av TES-institutet (Training of European Statisticians), som är knutet till Eurostat och de nationella statistikinstituten i medlemsstaterna. Kurserna gavs av personal från statistikinstituten i Norge och Danmark och samordnades noga med Eurostat. Parallellt med kurserna utvecklade statistikinstitutet i Norge programvara åt Eurostat för att visa hur företagsregister skall skötas. Programmet visar hur juridiska enheter, som matas till företagsregistren eller socialförsäkringsregister, bearbetas för att ge företagsregister baserade på statistiska enheter, dvs. företag och lokala enheter. Detta program används nu i TES-kurser och fler programapplikationer övervägs. t. ex. momsregister uppgiftskällor, administrativa från Teorin bakom statistiska enheter åskådliggörs bäst med konkreta fall. Därför har Eurostat, för att visa hur företag och lokala enheter förhåller sig till juridiska enheter, tagit fram ett antal typfall. Fallen används i utbildningen — utbildningsprogrammet kan hantera dem — men de är också viktiga som komplement till metodikrekommen-dationerna, eftersom de ger efterlängtad ledning för hur definitionerna på statistiska enheter skall tolkas. 2. 3. Mätning av i vilken utsträckning förordningen genomförts 2. 3. 1. Undersökningar av företagsregister När förordningen var antagen bestämde Eurostat tillsammans med Arbetsgruppen om företagsregister att göra undersökningar varje år av hur långt genomförandet av förordningen hade nått i medlemsstaterna och i Norge. Hittills har man gjort fyra undersökningar. Den första gällde situationen den 1 januari 1995, den andra den 1 januari 1996, den tredje den 1 januari 1997 och den sista den 1 januari 1998. För ändamålet utarbetades ett frågeformulär inför det första undersökningstillfället. Detta formulär ändrades inför den andra, tredje och fjärde tidigare hänsyn undersökningstillfällena och för att stryka eller lägga till frågor som inte behöver ställas varje år. De tredje och fjärde frågeformulären var elektroniska. Alla frågeformulär omfattade följande: undersökningen erfarenheter från för till att de ta • • • • • • • Nationell lagstiftning när det gäller företagsregister och tillträde till uppgifter från administrativa uppgiftskällor i medlemsstaterna. Källor som används för att uppdatera företagsregistren. Enhetstyper som registreras, i synnerhet juridisk enhet, företag och lokal enhet. Antal registrerade enheter. Täckning med hänsyn till NACE Rev. 1. Registrering av karakteristika. Planerade förändringar. Frågor som endast ställdes ett eller två år gällde följande: • Undertäckning i företagsregistren (skattning av utelämnade enheter). 13 • • • Övertäckning i företagsregistren (skattning av overksamma enheter som felaktigt registrerats som verksamma eller enheter som av misstag registrerats mer än en gång). Användning av företagsregister. Resursåtgång (även resurser för att genomföra NACE Rev. 1). Frågeformulären besvarades i stor utsträckning: alla länder utom två svarade 1995, och alla svarade 1996, 1997 och 1998. Men formulären uppvisade ett betydande svarsbortfall, särskilt kvantitativa uppgifter och information om kvaliteten på de insamlade uppgifterna. Resultaten av undersökningarna är den huvudsakliga grunden för redogörelsen i avsnittet nedan, när inget annat anges. Resultaten från den senaste undersökningen redovisas som nuläge. Ett sammandrag av de viktigaste undersökningsresultaten finns i bilaga 1. 2. 3. 2. Täckning i företagsregistren Med utgångspunkt i NACE Rev. 1 krävs enligt förordningen en täckning som omfattar alla avdelningar utom jordbruk, jakt och skogsbruk, fiske, offentlig förvaltning och försvar samt obligatorisk socialförsäkring. Rådande täckningsläge är som följer9. Alla medlemsstaters företagsregister omfattar sådana områden som traditionellt täcks av företagsstatistik: utvinning av mineral; tillverkning; el-, gas- värme- och vattenförsörjning; byggverksamhet; partihandel och detaljhandel; hotell- och restaurangverksamhet. När det gäller tjänsteavdelningarna i NACE Rev. 1 är täckningen ofullständig. Nästan alla länder täcker transport, magasinering och kommunikation; finansiell verksamhet; fastighets- och uthyrningsverksamhet, företagstjänster. Nästan alla länder täcker också utbildning; hälso- och sjukvård; andra samhälleliga och personliga tjänster. Men även om länderna vanligtvis täcker alla dessa avdelningar är det inte säkert att de inkluderar alla undergrupper som ingår i avdelningen. Slutligen är följande avdelningar dåligt täckta: förvärvsarbete i hushåll; verksamhet vid internationella organisationer, utländska ambassader o. d. beroende på att det saknas metodikanvisningar och säkra källor. Att områden där det traditionellt finns företagsstatistik är väl täckta, medan tjänstesektorn i allmänhet och icke vinstdrivande organisationer i synnerhet är sämre täckta har sin förklaring i två faktorer. För det första prioriteras naturligtvis företagsregister på de områden där statistik finns. Företagsregistren byggs upp med den statistiken. På EU-nivå har företagsstatistik om industri och handel en lång historia, inte fått välförtjänt uppmärksamhet I detta sammanhang är den nyligen antagna förordningen om statistik rörande företagsstrukturer mycket viktig. Företagsregistrens täckning av tjänsteavdelningarna kommer säkert att bli bättre i takt med att denna förordning genomförs. tjänstestatistiken har däremot förrän relativt nyligen. Den andra förseningsfaktorn när det gäller företagsregistrens täckning av tjänsteavdelningarna i NACE Rev. 1 är behovet av metodikanvisningar. Att definiera och avgränsa enheten företag när det gäller icke vinstdrivande organisationer är en stötesten. De flesta nationella statistikinstituten har inte mycket erfarenhet på området, åtminstone inte i samband med företagsregister. Eurostat prioriterar arbetet med att ta fram rekommendationer för metodik på detta område mycket högt (se också punkt 4. 2. ). Hittills har metodikrekommendationerna främst och nödvändigtvis inriktats på områden där det redan fanns EU-omfattande statistik. 9 Redovisad täckning gäller företag. 14 Att täckningen av förvärvsarbete i hushåll och verksamhet vid internationella organisationer är dålig kan också ha sin förklaring i metodiken. Vissa länder har inga företag i dessa avdelningar i NACE Rev. 1 på grund av definitionen av företag. De betraktar avsaknaden av företag i dessa avdelningar som en naturlig följd av företagsdefinitionen. Detta är en fråga som måste klargöras framöver. Slutligen bör det noteras att små enheter inte täcks tillräckligt väl i vissa länder. Detta beror delvis på i vilken utsträckning det går att använda administrativa uppgifter för statistiska ändamål. Trots att det enligt artikel 7 i förordningen krävs tillgång till administrativa och juridiska register kunde användningen förbättras. Detta behandlas vidare i punkt 4. 2. Bättre täckning av små enheter är en viktig del av kvalitetssträvandena som diskuteras i kapitel tre. 2. 3. 3. Registrerade enheter De allra flesta medlemsstater rapporterar att de registrerar alla efterfrågade enheter, vilket framgår av den första tabellen i bilaga 1. Alla länder registrerar företag och juridisk enhet (i Irland använder man administrativa enheter som juridiska enheter). Lokal enhet registreras av alla länder utom ett, som planerar att tillföra den inom kort (se också punkt 3. 3. ). Det finnas fog för slutsatsen att en betydande konvergensrörelse när det gäller förefaller registrering av statistiska enheter ägt rum sedan förordningen utarbetades. Inventeringen 1989 visade på mycket större splittring bland de dåvarande tolv medlemsstaterna. ifrån Trots framstegen är emellertid de enheter som registreras i företagsregistren långt harmoniserade. Sju länder rapporterar att de registrerar både företag och juridisk enhet utan att i praktiken göra någon skillnad mellan dessa två enhetstyper annat än när det gäller karakteristika. Med andra ord, medan företag i förordningen om statistiska enheter definieras som en eller flera juridiska enheter innehåller dessa länders företagsregister inga företag med fler än en juridisk enhet. Och de länder som faktiskt skiljer mellan företag och juridisk enhet i sina företagsregister brukar i praktiken tillämpa företagsdefinitionen på olika sätt. Den betydelse bristande enhetsharmonisering har skall inte underskattas. När, i ett enskilt fall, juridiska enheter läggs samman till ett företag eller behandlas som separata företag inverkar detta på följande: • • • • • • • Antal undersökta företag. Företagens storlek, vilket också påverkar urvalet vid undersökningar. Klassificering av företag efter huvudverksamhet, även detta med inverkan på urvalet vid undersökningar. Mätning av variabler (sammanslagningseffekter). Fördelning av variabler på grupper i NACE Rev. 1. Ekonomiska samband ur uppgifterna ovan, t. ex. omsättning per anställd. Förändringar över tid av uppgifterna ovan. 15 Nyligen gjordes en studie för att mäta effekterna av att företagsdefinitionen används på olika sätt i företagsregister. Studien10, som omfattade tre medlemsstater, visar att effekterna på statistiska variabler såsom omsättning och sysselsättning faktiskt är mycket stora. Det skulle förvisso behövas bredare studier för att få noggranna och kvantifierbara mätningar av hur metodskillnaderna påverkar resultaten, men det står dock klart att företagsstatistiken som instrument för jämförelse mellan länderna skadas allvarligt. Att länderna registrerar enheter på olika sätt har flera orsaker. Metodskillnaderna återspeglar skillnader i statistiktradition, som inte kan harmoniseras i en handvändning. Vissa länder är inte vana vid att skilja på juridisk enhet och företag, där måste en metodik för detta utvecklas. Handboken med rekommendationer om företagsregister och andra tillgängliga handlingar om metodik är till hjälp men ger inte de arbetsbeskrivningar som de nationella statistikinstituten behöver, eftersom sådana rutiner med nödvändighet är landspecifika, inte minst för att tillgängliga administrativa uppgiftskällor varierar kraftigt. Och på vissa områden behövs det fler EU-riktlinjer. Det kan slutligen noteras att vissa länder registrerar fler enhetstyper än vad som krävs för att efterkomma förordningen om företagsregister. De registrerar också andra statistiska enheter som definieras i förordningen om statistiska enheter. Ungefär hälften av medlemsstaterna registrerar företagsgrupp och tre lokal verksamhetsenhet. Inget land uppger sig däremot registrera verksamhetsenhet. 2. 3. 4. Registrerade variabler I bilaga 2 till förordningen om företagsregister förtecknas de variabler som skall registreras för juridisk enhet, företag och lokal enhet. Vissa variabler är valfria. Nedan följer en lägesbeskrivning för de viktigaste variablerna för varje enhet, varvid redovisningen naturligtvis bara gäller de länder där ifrågavarande enhet faktiskt registreras. Juridisk enhet Den juridiska enheten är en inmatningsenhet i företagsregistren, men inte någon statistisk enhet. Statistiken handlar om företag eller andra statistiska enheter snarare än om juridiska enheter. Därför är de karakteristika som registreras för juridisk enhet av administrativ art och omfattar inte ekonomisk aktivitet och storleksklass11. Juridisk form och datum för bildande i fråga om juridiska personer är relativt väl registrerade. Länderna använder sina egna klassificeringssystem för juridisk form. Uppgift om datum då den juridiska enheten upphör att vara juridiskt ansvarig för ett företag saknas i de flesta företagsregister. Upplysning om huruvida den juridiska enheten är ett "offentligt företag" finns i ungefär hälften av medlemsstaterna. Detta är emellertid en uppgift som behövs för obligatorisk EU-statistik (statistiken om företagsstrukturer) och situationen bör förbättras i snabb takt. Kopplingen till registret över s. k. gemenskapsinterna aktörer (Intrastat) finns också bara med i registren hos en knapp majoritet medlemsstater. 10 The impact of diverging interpretations of the enterprise concept on statistical data, a comparison of enterprise profiling practices in Denmark, the Netherlands and the United Kingdom. Studien gjordes åt Eurostat av statistikinstitutet i Nederländerna, maj 1998. 11 De flesta företag är juridiska enheter och då kan det nationella statistikinstitutet välja att lägga uppgifterna om båda enheterna i samma registerpost i företagsregistret. 16 Två valfria karakteristika om kontroll över en juridisk enhet registreras bara av ett fåtal länder, nämligen namn och adress för varje utländsk juridisk enhet som kontrollerar den juridiska enheten och identitetsnummer för den juridiska enhet i registret som kontrollerar den juridiska enheten. I framtiden kan dessa variabler bli viktiga. Detta behandlas vidare i punkt 4. 4. Företag I fråga om företag finns det två viktiga variabler som registreras av alla medlemsstater, nämligen verksamhetskod och storlek eller storlek mätt i antal sysselsatta. För bägge dessa karakteristika används harmoniserade klassifikationer: NACE Rev. 1 (fyrställig nivå) för ekonomisk aktivitet och en storleksklassifikation enligt förordningen för den andra variabeln. Men vissa medlemsstater mäter storleksklass i antal anställda snarare än sysselsatta, därför att de inte har för denna variabel. Under vissa förhållanden måste även sekundär aktivitet registreras. Detta gäller bara företag som skall ingå i undersökningar. De flesta länder gör detta. lämpliga administrativa uppgiftskällor Datum då företagets verksamhet påbörjas registreras av nästan alla länderna och datum då det upphör av det stora flertalet. Omsättning från försäljning av varor och tjänster (som överstiger 2 miljoner ecu) registreras av nästan alla länderna. Bara två medlemsstater registrerar den valfria variabeln nettotillgångar. Lokal enhet Ekonomisk verksamhetskod för lokal enhet registreras av alla medlemsstater och storleksklass av alla utom två. De flesta länderna mäter storleksklass i antal sysselsatta enligt vad som anges i förordningen, men det finns länder som inte kan göra det för att de saknar lämpliga administrativa uppgiftskällor för denna variabel. Samma klassifikationer som nämndes i samband med företag används. Registrering av sekundär verksamhet är valfritt för lokal enhet, men det görs ändå i sex länder. Datum då företagets verksamhet påbörjas registreras av nästan alla länderna, men datum då det upphör registreras bara av ungefär hälften, färre än för företag. Alla länder registrerar geografisk kod. Vad gäller upplysningen om huruvida den verksamhet som utförs i den lokala enheten är hjälpverksamhet till det företag som enheten är underordnad, så registreras den i en majoritet av länderna. 2. 4. Användning av företagsregister 2. 4. 1. Resultat av undersökningen från 1996 Undersökningen från 1996 om hur förordningen hade genomförts innehöll en fråga om användning av företagsregister. Syftet med frågan var att ta reda på i vilken utsträckning företagsregistren användes för företagsdemografisk statistik12, för annan ekonomisk statistik och för samordning mellan undersökningar. Sju av de sexton länder som ingick i undersökningen rapporterade att de använde företagsregister till att ta fram företagsdemografisk statistik om företag och tre om lokal enhet. Andra enheter användes också för detta ändamål. Således tog tre fram sådan statistik 12 Företagsdemografi omfattar statistik om antal företag och andra enheter, samt deras fördelning på storleksklasser, avdelningar i NACE Rev. 1 m. m. Den innehåller också information om förändringar i sifferuppgifterna, t. ex. antal nya företag och deras karakteristika. 17 om juridisk enhet och två om lokal verksamhetsenhet. Alla länderna utom två använde företagsregister för annan ekonomisk statistik, t. ex. sysselsättning, omsättning, kapitalutgifter, förädlingsvärde, driftsöverskott, tillgångar och skulder samt vinst och förlust. Företag användes av tio länder och lokal enhet av fem länder för någon av dessa variabler. Andra enheter användes också: även här sammanställde tre statistik om juridisk enhet och två om lokal verksamhetsenhet. Tio av de sexton länderna använde företags-register för samordning av undersökningar och urvalsramar. Resultaten måste tolkas med varsamhet. Vissa länder hade inte företag eller lokal enhet då, så de kunde inte använda dem. lokal verksamhetsenhet i stället. Det är dock anmärkningsvärt att ungefär hälften av länderna inte använde lokal enhet eller någon liknande enhet. I vissa fall använde de juridisk enhet eller 2. 4. 2. Planerad användning För att tolka resultaten från undersökningen 1996 måste man titta på hur företagsregistren skulle och skall användas. Noga räknat I förordningen om företagsregister anges inget om i vilken statistik företagsregistren skall användas. I andra förordningar, såsom förordningen om statistik om företagsstrukturer, där sammanställning av viss företagsstatistik föreskrivs, står det inget om att företagsregistren måste användas. Med andra ord åläggs medlemsstaterna i förordningen om företagsregister att skapa ett verktyg för företagsstatistik, men det är medlemsstaternas sak att avgöra hur detta verktyg skall användas13. inga användningskrav. finns det faktiskt I praktiken används naturligtvis företagsregistren mycket i de flesta länder där de finns och håller fullgod kvalitet. Det hade t. ex. inte gått att genomföra förordningen om statistik om företagsstrukturer, vilket sker för närvarande, om det inte hade funnits företagsregister i medlemsstaterna. Det råder bred enighet om att även om det inte finns något formellt krav på att använda företagsregister så är nyttan så stor att kostnaden är väl motiverad. Och den minskning i rapporteringsarbete för företagen som är en följd av att företagsregister används som utgångspunkt när företagsstatistik sammanställs är ett viktigt incitament att använda dem utbrett. in i deras nationella uppgiftsinsamlingssystem, hur uppgifter skall Att medlemsstaterna får avgöra hur företagsregistren skall användas är i stort sett förenligt med subsidiaritetsprincipen. Länderna är bäst lämpade att besluta om var företagsregistren passar länkas från skall administrativa uppgiftskällor underlättas för företagen. Men om det sätt företagsregistren används på harmoniserades skulle detta kunna vara till nytta för de EU-omfattande statistiksystemen om företag. Om länderna använder sina företagsregister till all företagsstatistik och använder dem som hjälpmedel för så skulle uppgifternas kvalitet och att jämförbarhet bli bättre. samordna undersökningar och urvalsramar, statistiksystemen och hur rapporteringsarbetet till Det bör slutligen påpekas att hur man använder företagsregistren beror på hur väl de motsvarar de statistikkrav som anges i t. ex. förordningen om statistik om företagsstrukturer. EU-omfattande viktiga företag är statistikförordningar har antagits under de senaste åren. Men de statistiska enheterna i den i statistik förordningarna gäller överensstämmer alltid med dem som finns uppbyggnad. Många statistiksystem för under inte 13 Detta är också huvudanledningen till att frågan om användning inte upprepas varje år. 18 företagsregistren. Detta är en begränsning för användningen av företagsregistren. Ämnet kommer att behandlas i kapitel fyra. 2. 5. Företagsregister utanför EU 2. 5. 1. Länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet Förordningen om företagsregister gäller även EES-länderna Norge, Island och Liechtenstein. I Norge är situationen mycket lik den i EU och Norge deltar även i den årligen återkommande undersökningen. Resultaten om Norge bilägges denna rapport tillsammans med resultaten om EU-länderna. I Liechtenstein byggde man upp ett nytt företagsregister och Island har anpassat sitt företagsregister till EU-kraven. 2. 5. 2. Länderna i Centraleuropa Tolv länder i Centraleuropa och Baltikum (Albanien, Bulgarien, Tjeckien, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Makedonien, Polen, Rumänien, Slovakien och Slovenien) deltar i Phareprogrammet och får därigenom hjälp att bygga upp företagsregister och företagsstatistik. Detta har skett huvudsakligen med hjälp av två pilotprojekt i de centraleuropeiska länderna: företagspaneler 1995—1998 med fortsättning, små och medelstora företags demografi med start 1998. Undersökningsresultaten har publicerats, dvs. företagskarakteristika, nybildning och fortbestånd när det gäller nya företag. Situationen när det gäller företagsregister i dessa tolv länder undersöks på ungefär samma sätt som i EU-länderna. Länderna i Centraleuropa har fortfarande stora ansträngningar på att bygga upp företagsregister, ibland genom att omarbeta de gamla fullständigt. Situationen är skiftande: I vissa länder närmar sig företagsregistren redan kraven i förordningen om företagsregister, medan andra länder fortfarande har mycket arbete kvar, särskilt med lokal enhet. lagt och lägger 2. 5. 3. Samordning med FN:s ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) Man har enats om en arbetsfördelning mellan Eurostat och FN/ECE när det gäller företagsregister, och Eurostat har huvudsakligen ansvar för metodik och tillsyn över läget i EU, EES och Phareländerna. FN/ECE övervakar situationen i de övriga europeiska länderna, i Tacisländerna (f. d. Sovjetunionen och Mongoliet) och i länder utanför Europa som deltar i FN/ECE:s arbete med företagsregister (USA, Kanada, Japan m. m. ). Enligt Tacisprogrammet kan EU också hjälpa Tacisländer. FN/ECE och Eurostat har möten tillsammans om företagsregister varje eller vartannat år. internationellt forum för diskussioner och informationsutbyte är de årligen Ett viktigt återkommande för företagsundersökningar. I dessa konferenser deltar främst OECD-länder. Ämnena sträcker sig från globalisering, för om framsteg företagsdemografi, standarder för företagsregister osv. rundabordskonferenserna företagsregister internationella urvalsramar rapporter tekniken om till i 19 2. 6. Slutsatser: Uppnådda resultat och kvarstående uppgifter Förordningens första fyra tillämpningsår ger en blandad bild. Man har uppnått mycket: Alla medlemsstater företagsregister med de viktigaste ekonomiska enheterna och variablerna samt med god generell täckning. sköter Terminologin har harmoniserats. Riktlinjer för metodiken har utvecklats och utbildning tillhandahållits. Men mycket återstår att göra. På ett antal punkter har medlemsstaterna luckor i företagsregistrens täckning, de registrerar inte alla enhetstyper som krävs eller saknar vissa variabler. I andra fall håller delar av företagsregistren inte tillräcklig kvalitet. Vidare återstår det mycket arbete för länderna med att harmonisera gränsdragningen mellan olika statistiska enheter som registreras. Detta har stor jämförbar medlemsstaternas företagsstatistik blir. inverkan på hur Det är tydligt att, trots framstegen, är genomförandet av förordningen inte klart. Två typer av brister kan iakttas: • • Vissa länder har inte genomfört delar i förordningen om täckning, registrerade enheter och variabler. När förordningen har tillämpats för att skapa företagsregister med efterfrågat innehåll är kvaliteten på företagsregistren inte alltid tillräcklig för att man skall få god och jämförbar EU-statistik om företag. Den första bristen måste rättas till på de punkter där förordningen är tydlig. Detta betyder konkret följande: • • • Alla fyrställiga undergrupper i NACE Rev. 1 som omfattas av förordningen men inte av företagsregistret i en medlemsstat skall omedelbart läggas in i företagsregistret. Om detta inte går skall medlemsstaten uppmanas att lämna en noggrann plan och tidtabell för förvärvsarbete i hushåll; verksamhet vid internationella organisationer, eftersom några frågor först måste lösas på EU-nivå. inläggningen. Undantag görs för Om ett företagsregister i en medlemsstat inte innehåller information om vilka stora företag som består av fler än en juridisk enhet, bör detta åtgärdas omedelbart med början i de enklaste fallen. Om detta inte går skall medlemsstaten uppmanas att lämna en noggrann plan och tidtabell för gränsdragningen inom stora företag. Alla variabler i bilaga 2 i förordningen som inte anges som frivilliga och som inte finns registrerade i företagsregistret läggas in i företagsregistret i en medlemsstat skall omedelbart. Om detta inte går skall medlemsstaten uppmanas att lämna en noggrann plan och tidtabell för inläggningen. På samma sätt skall storleksklassvariabeln, om den inte är baserad på antal sysselsatta, ändras omedelbart, eller om detta inte är möjligt skall medlemsstaten uppmanas att lämna en noggrann plan och tidtabell för hur detta kan uppnås. För att åtgärda den andra bristen håller man på att ta fram en kvalitetspolicy, som beskrivs i nästa kapitel. Denna policy utgår ifrån antagandet att alla efterfrågade upplysningar faktiskt finns registrerade, men att de kanske inte är fullständiga eller håller fullgod kvalitet. 20 3. GENOMFÖRANDE AV FÖRORDNINGEN: KOMMANDE KVALITETS- FÖRBÄTTRINGAR 3. 1. Varför det behövs en kvalitetspolicy och vad den skall innehålla på att sina ansträngningar De första tre åren efter det att förordningen antogs lade de nationella statistikinstituten i medlemsstaterna anpassa företagsregister till kraven i förordningen. Parallellt försökte Eurostat underlätta uppgiften genom flera åtgärder som redovisas i punkt 2. 2. Man ägnade sig särskilt åt metodik, eftersom detta uppfattades som en potentiell flaskhals i samband med genomförandet av förordningen. Till att börja med ställdes siktet in på att få alla efterfrågade enhets- och variabeltyper ekonomiska verksamheter. Med hänsyn till registrerade utgångspunkten var det nödvändigt att först se till att vissa enhetstyper och vissa ekonomiska aktiviteter fanns med, innan man kunde ta tag i kvalitetsfrågorna. företagsregister täckning över skapa samt eller alla Med detta pragmatiska angreppssätt har mycket åstadkommits. I punkt 2. 3. fastslås att genomförandet av förordningen allmänt sett varit en framgång: Alla medlemsstaterna (åtminstone de 14 som inte hade några undantag) har ett företagsregister med de viktigaste ekonomiska enheterna och variablerna samt god allmän täckning. Terminologin har harmoniserats. Men det har också visat sig att kvaliteten i företagsregistren inte är perfekt i ett antal fall och att länderna har långt kvar till harmonisering av gränsdragningen mellan de registrerade statistiska enheterna. Efter de första tillämpningsåren har det nu blivit dags att fokusera på att förbättra kvaliteten i företagsregistren. Flera medlemsstater har faktiskt redan planer i den riktningen. Eurostat inledde samtal om en kvalitetspolicy med medlemsstaterna i juni 1997. I förordningen finns inga kvalitetskrav. Trots att kravet på registrering av enheter, variabler och täckning är absolut, är förordningen tydligen inte inriktad på 100 % kvalitet. Det är inte bara klart att sådan kvalitet skulle bli mycket kostnadsineffektiv och ge företagen ett gigantiskt rapporteringsarbete, bestämmelserna i artikel 5 i förordningen om uppdatering av registren är dessutom så allmänna att kvaliteten inte kan bli perfekt. I artikeln står det: "Som en allmän regel gäller att den information som erhållits ur administrativa register eller årliga undersökningar skall uppdateras årligen, och övrig information skall uppdateras vart fjärde år. " Ett förfarande för att tillämpa reglerna fastställs i artikel 8 och 9. Eurostat har för avsikt att nå en överenskommelse med medlemsstaterna om vissa kvalitetskrav och om hur de skall tillämpas. I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen kommer medlemsstaterna att ha ansvaret för att utforma sina egna uppdateringsrutiner med hänsyn till kostnadseffektivitet, datatillgänglighet, nationella behov och företagens rapporteringsbörda på villkor att kvalitetskraven uppfylls. Dessa krav bör säkerställa en tillräcklig nivå när det gäller kvalitet och jämförbarhet för att fylla de behov de EU- omfattande systemen för företagsstatistik har. Detta betyder att kvalitetskraven borde knytas till företagsregistrens slutprodukt, snarare än till uppdateringsförfaranden. De skulle alltså vara enheter) och inte på inläggningsenheter (juridiska enheter). (företag och lokala inriktade på statistiska enheter Kvalitetskraven måste underställas följande principer: • • Subsidiaritet enligt vad som redovisats ovan. Alla kvalitetskrav måste vara mätbara. 21 • • Kvalitetskraven måste grunda systemen för företagsstatistik behöver, i synnerhet jämförbarhet mellan länderna och jämförbarhet mellan olika typer av företagsstatistik. sig på vad de EU-omfattande Kvalitetskraven skall bara gälla sådana enheter och variabler som obligatoriskt skall registreras enligt förordningen, samt deras täckning. Det skall inte ställas några krav på de valfria uppgifterna. 3. 2. Kvalitetskrav Kvalitetskraven håller för närvarande på att tas fram, därför kan bara en allmän föreställning om hur de kommer att se ut lämnas. Åtskillnad görs mellan krav på företagsregistrets täckning, gränsdragning mellan statistiska enheter och registrerade variabler. 3. 2. 1. Företagsregistrets täckning Kvalitetskrav knutna till företagsregistrets täckning måste skifta mellan enheter i olika storlek samt kommer att bero på vilken ekonomisk aktivitet det gäller. Självklart måste stora företag täckas på ett mera fullständigt sätt än mindre företag, inte bara på grund av ekonomisk betydelse utan också i syfte att belasta de små och medelstora företagen så lite som möjligt. Men i sådana tjänstebranscher där de mindre företagen dominerar måste regelverket ta hänsyn även till detta förhållande. Kraven bör inriktas på att ange en lägsta procentsats för täckning i varje grupp. Procentsatsen skulle kunna uttryckas som värdetillskott. Täckningskraven kan inte begränsas till att gälla bara på områden där företagsstatistik traditionellt sammanställs. Förordningen om statistik om företagsstrukturer har redan ett större tillämpningsområde (se punkt 2. 3. 2. ), och i förordningen om företagsregister föreskrivs bred täckning, vilket valdes med blicken riktad mot framtiden. Vidare är företagsregistren t. ex. företagsdemografi, viktiga även för annan statistik än den om företagsstrukturer, sysselsättningsstatistik skäl måste liknande nationalräkenskaper. Av indirekt täckningskraven också omfatta små enheter. Företagsregistren är ett viktigt hjälpmedel för statistik om små och medelstora företag. och Det är visserligen lätt att definiera en nivå för enhetstäckning, men det är mycket svårt att mäta den, för då måste man veta hur många enheter som inte registrerats. Och för detta behövs andra uppgiftskällor som kanske inte enkelt finns att tillgå. 3. 2. 2. Gränsdragning mellan statistiska enheter Orsaken till att det behövs kvalitetskrav för gränsdragningen mellan statistiska enheter, främst företaget, är dess inverkan på statistiska mätningar. Av punkt 2. 3. 3. framgår det också att kvalitetskrav är nödvändiga på detta område. På samma sätt som för täckning, och i stort sett av samma skäl, gäller även här att gränsdragningskraven måste skifta mellan enheter i olika storlek samt kommer att bero på vilken ekonomisk aktivitet som berörs. Dessa krav skall ange en lägsta grad av riktig avgränsning i varje grupp. Tyvärr är det mycket komplicerat att ta fram kvalitetsnormer för gränsdragning mellan enheter. Det är mycket svårt att definiera vad som är en riktig avgränsning och mäta den, mot bakgrund av att de uppdateringsförfaranden som länderna använder skiljer sig kraftigt åt inbördes och beror på vilka nationella uppgiftskällor som 22 används. Därtill kommer ett antal praktiska problem när denna kvalitetsaspekt skall kontrolleras statistiskt. Och det är uppenbart att kvalitetsnormer för gränsdragning mellan enheter i vissa tjänstebranscher förutsätter metodikrekommen-dationer. Det har framförts förslag att starta särskilda metodikrekommendationer om holdingbolag och komplexa företag med bemanningstjänster. Detta måste göras tillsammans med personer som arbetar med klassificering. 3. 2. 3. Registrerade variabler Kvalitetskrav på variabler kan naturligtvis bara anges för variabler som är obligatoriska. De viktigaste kraven kommer att gälla ekonomisk aktivitet (fyrställig kod ur NACE Rev. 1) och storleksklass uttryckt som antal sysselsatta för företag och lokal enhet. Att ange kvalitetsnormer för ekonomiska aktivitet är förhållandevis enkelt, men att mäta dem är inte enkelt. Kvalitetskraven för ekonomisk verksamhet kan bringas att variera med storleksklass. De måste däremot gälla hela företagsregistret av samma orsaker som angavs i samband med täckningskraven14. Krav som syftar till riktig storleksklassning måste ta hänsyn till särskilda faktorer som bestämmer variabelns kvalitet, särskilt åtkomst till administrativa uppgifter. I vissa länder är det mycket svårt att få tag i uppgifter om antal sysselsatta till skillnad från antal anställda. I vissa medlemsstater måste man vänta länge på att få uppgifter ur socialförsäkringsregister. Sådana faktorer kommer att påverka kvalitetskraven, och de bör påverka företagens rapporteringsbörda. 3. 3. Genomförande av kvalitetspolicyn Flera etapper kan urskiljas i arbetet med att genomföra kvalitetspolicyn. Som anges ovan består den första etappen i att utforma och enas om kvalitetskrav. Kraven måste vara realistiska, ambitionsnivån måste vara ett mål som de flesta medlemsstater kan nå inom fem till tio år. Målsättningen kan inte bara gälla god kvalitet på företagsregistren utan måste också baseras på företagsregistrens nuvarande skick enligt redovisningen i kapitel 2 och redan planerade förbättringar. Här följer några av de planerade förbättringarna: • • • • Konkreta planer på företagsregistren. att lägga ytterligare avdelningar i NACE Rev. 1 till Den sista felande statistiska enheten (i en medlemsstat) skall läggas till. Planer på att lägga till en eller flera nya variabler. Förbättra kvaliteten genom att använda flera administrativa uppgiftskällor. Nästa etapp är att kontrollera kvaliteten i företagsregistren. Om man enas om kvalitetsnormer måste tillämpningen kontrolleras. Det bästa vore om kvaliteten i företagsregistren mättes regelmässigt, t. ex. med hjälp av en återkommande kvalitetsundersökning15, men tyvärr är detta mycket dyrt. 14 Ett annat skäl är att klassificeringsfel på ett område påverkar andra områden. 15 En kvalitetsundersökning skulle kunna utformas som en representativ stickprovsundersökning av företagsregistret, eller en del av det, i syfte att fastställa i vilken grad innehållet i det undersökta materialet var riktigt. 23 Det kommer många gånger att bli nödvändigt att kvalitetsskatta med indirekta metoder, såsom jämförelser med data från andra källor eller en granskning av hur de administrativa uppgifterna uppdateras. Även om det är svårt att mäta kvaliteten i företagsregister, måste man enas inte bara om någon slags kvalitetsnormer utan också om sätt att bedöma faktisk kvalitet i företagsregistren. Nästa steg blir att komma överens om ett sätt att rapportera till Eurostat om kvaliteten i företagsregistren. Rapporterna bör standardiseras när det gäller innehåll och intervall. Detta kan bli ett tidskrävande arbete att döma av erfarenheterna från förordningen om statistik om företagsstrukturer. Men ett rapporteringsförfarande är en viktig del av kvalitetspolicyn. Om det går att enas om kvalitetskrav, kvalitetsmätning och rapporteringsförfarande, bör detta formaliseras enligt bestämmelserna i förordningen. I artikel 8 i förordningen står det att genomförandebestämmelser skall antas enligt artikel 9, där det tillämpliga förfarandet beskrivs. Enligt förfarandet skall kommittén för det statistiska programmet yttra sig innan genomförandebestämmelserna slutligt antas. De genomförandebestämmelser som utgörs av kvalitetskrav, kvalitetsmätning och rapporteringsförfarande kommer att antas enligt detta förfarande. Vid sidan om det formella genomförandet av kvalitetspolicyn, som beskrivs ovan, finns annat som kan göras. Eurostat försöker stimulera till spridning av bra metoder. Medlemsstaterna kan lära mycket av varandra när det gäller kvalitetsförbättringar av företagsregister, särskilt optimal användning av förvaltningsuppgifter och minimal rapporteringsbörda för företagen. Några pågående initiativ beskrivs i punkt 4. 2. 3. 4. Andra inslag i kvalitetspolicyn och behov av metodikstöd I en undersökning av hur företaget hade inlemmats i företagsregistren i tre medlemsstater (se också punkt 2. 3. 3. ) granskade man effekten på några statistikvariabler. Undersökningen gällde inte de enklaste fallen, men det finns mera komplicerade fall än dem som granskades. Undersökningen visade att, när det gäller gränsdragnings-*problematiken, hade alla de 21 företagsgrupper som granskades behandlats olika i de tre länderna beroende på att de tillämpade olika företagsprofiler, vilket resulterade i bristande statistisk överensstämmelse. centrala Skillnader standardiserad tillämpning av begrepp och definitioner så att harmoniserad och jämförbar. i gränsdragning inverkar mycket allvarligt på jämförbarheten och påkallar företagsstatistiken blir Mellan Eurostat och medlemsstaterna råder samsyn i kvalitetsfrågorna kring företagsregistren, men många medlemsstater har också bett om mer handledning och harmoniserade definitioner. Man har börjat samla in information om de profiler medlemsstaterna använder för att åstadkomma någon slags praxis som skall fungera som en metodbas för mera harmoniserad EU-statistik. Andra föreslagna inriktningar inbegriper jämförelser mellan företagsregistren och andra data, t. ex. sysselsättningsskattningar genom arbetskrafts-undersökningen eller andra databaser i förvaltningen. Medlemsstaterna erkänner och stödjer kraven på att tillämpa kvalitetsnormer. 24 4. EFTER FÖRORDNINGEN: FRAMTIDSPERSPEKTIV FÖR FÖRETAGS- REGISTREN 4. 1. Företagsregistrens plats i det EU-omfattande systemet för företagsstatistik 4. 1. 1. Lägesbeskrivning Under senare år har stora framsteg gjorts i arbetet på det EU-omfattande systemet för förordningar av betydelse för företagsstatistik. Systemet utvecklas snabbt. Ett antal företagsregister på ett eller annat sätt har antagits. Här följer de viktigaste: • • • • • • Förordningen om statistisk näringsgrensindelning (NACE Rev. 1, 1990, ändrad 1993). Förordning om statistik över varuhandel medlemsstater emellan (Intrastat, 1991, ändrad 1999). Förordning om strukturstatistik över löner och arbetskraftskostnader (1999) Förordningen om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (1996). Förordningen om statistik om företagsstrukturer (1996, ändrad 1998). Förordningen om konjunkturstatistik (1998). NACE-förordningen är relevant eftersom den är direkt tillämplig på företagsregister för klassificering av både företag och lokala enheter. Detta inbegriper klassificering av sekundär för verksamhet. Det finns en till förordning som innehåller normer företagsregistren, nämligen förordningen om statistiska enheter, vilket tidigare. Båda dessa framgått förordningar kom före förordningen om företagsregister. Vid sidan om standardiseringsförordningar finns det förordningar om vilken företagsstatistik som skall sammanställas. Medlemsstaterna behöver företagsregistren som urvalsramar för statistikundersökningar. Den viktigaste förordningen är kanske förordningen om statistik om företagsstrukturer, särskilt därför att den är heltäckande både när det gäller täckning och variabler. Den nya förordningen om konjunkturstatistik är också viktig, av samma skäl. Även om den statistik som sammanställs enligt Intrastat-förordningen inte egentligen är företagsstatistik, är denna förordning, som kom före förordningen om företagsregister, relevant eftersom den ålägger medlemsstaterna att föra ett register över gemenskapsinterna aktörer (artikel 10) och i förordningen om företagsregistren föreskrivs om registrering av Intrastatnumret för juridisk enhet (variabel k). ENS-förordningen (om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet) är bara indirekt relevant. De ekonomiska kontona grundar sig i stort på företagsstatistiken, särskilt data som samlats in enligt förordningen om statistik om företagsstrukturer. 4. 1. 2. Frågor som återstår att lösa Det finns vissa problem när det gäller företagsregistrens plats i det EU-omfattande systemet för företagsstatistik i sitt nuvarande utvecklingsskede. Vissa förordningar passar inte i de statistiska enheter som de åberopar sig på. I många fall finns härför goda skäl, men 25 konsistensen bör säkras och man bör värna om att företagsregistren verkligen tillhandahåller de ramar företagsstatistiken i EU behöver. Problemets kärna är valet av statistiska enheter i förordningarna om företagsstrukturer, om konjunkturstatistik och om nationalräkenskapssystemet i jämförelse med de statistiska enheter som enligt förordningen om företagsregister skall finnas i företagsregistren. Den viktigaste statistiska enheten i förordningen om företagsstrukturer är företaget, som kan tillhandahållas av företagsregistren. Men i förordningen om företagsstrukturer krävs också insamling av uppgifter om verksamhetsenhet för fem variabler16 i industrisektorn och byggsektorn, men denna enhet registreras inte i företagsregistret i någon medlemsstat enligt den årligen återkommande enkätunders-ökningen. Verksamhetsenhet är ännu viktigare i förordningen om konjunkturstatistik, eftersom den fungerar som observationsenhet för alla variabler om industrisektorn och byggsektorn17. På andra områden används enheten företag inom konjunkturstatistiken. företagsregistren registreras sekundär verksamhet, men det är oklart om sekundär I verksamhet motsvarar en verksamhetsenhet eller inte. Oftast är detta inte fallet, bl. a. på grund av de stränga tillgänglighetskrav som gäller för verksamhetsenhet. Med ledning av erfarenheterna från harmoniseringen av företagsenheten i medlemsstaterna (se punkt 2. 3. 3. ) i kan man för övrigt anta att verksamhetsenhet medlemsstaterna utan metodikanvisningar och samordning av registerrutiner. När det gäller uppgifter om verksamhetsenhet kan man frukta att de inte alls blir jämförbara och att länderna får mycket svårt att samla in data och kanske ådrar sig stora kostnader när de försöker fastställa en uppsättning verksamhetsenheter. Det finns också en stor risk för att företagens rapporteringsbörda påverkas i negativ riktning. få samma innehåll inte kommer att Enligt förordningen om företagsstrukturer skall även regionala uppgifter sammanställas och enligt genomförandebestämmelserna skall lokal enhet fungera som statistisk basenhet för dessa uppgifter. Medlemsstaterna kan använda lokal enhet ur företagsregistren eller någon annan lokalt eller regionalt definierad enhet, men vissa medlemsstater väljer kanske också att använda företaget för uppgiftsinsamlingen, varvid företaget kanske ombeds att fördela variablerna efter regioner. Sammanfattningsvis är det alltså inte något problem att få förordningen om passa företagsstrukturer. I förordningen om konjunkturstatistik finns inget krav på sammanställning av regionala uppgifter. om företagsregister ihop med regionala uppgifter att De statistiska enheter som används i nationalräkenskaperna är den institutionella enheten och den lokala verksamhetsenheten. Dessa enheter definieras i förordningen om statistiska enheter18. Den institutionella enheten ansluter sig nära till företaget, och därför är företagsstatistik en bra informationskälla för nationalräkenskaper. Användningen av den lokala verksamhetsenheten bjuder större svårigheter. För närvarande finns det ingen EU- statistik som ger uppgifter om den enheten, så företagsstatistisk data måste sammanställas t. ex. med hjälp av statistikresultat, för att man skall få fram ifrågavarande analytiskt, nationalräkenskaper. Eftersom de lokala flesta verksamhetsenheten (utom tre medlemsstater) kan företagsregistren inte ge någon hjälp. företagsregistren inte den har 16 Omsättning, produktionsvärde, arbetskraftskostnader, bruttoinvesteringar i materiella anläggningstillgångar och antal anställda. 17 Under vissa förhållanden kan andra enheter användas. 18 Närmare bestämt har de omdefinierats och klarlagts i ENS-förordningen. 26 Vid sidan om de praktiska problemen med att samla in data, säkerställa riktighet och jämförbarhet mellan medlemsstaterna, är även konsistensen i företagsstatistiken en viktig fråga. Ett antal variabler i förordningarna om företagsstrukturer, konjunkturstatistik och nationalräkenskaper liknar varandra, men värdena sammanställs för olika statistiska enheter. Vidare beror detta på vilken näringsgren det gäller. När det gäller Intrastat är situationen en annan. Intrastatförordningen kom före förordningen om företagsregister. Därför kunde den inte knyta an till befintliga företagsregister och till vilken förordningen om innehåller ett eget krav på en förteckning över enheter, företagsregister förvisso knyter an via en variabel för juridisk enhet. De frågor som belyses ovan är naturliga bieffekter till det snabbt framväxande EU-omfattande finns ett behov av att gå igenom och omarbeta systemet uppsättningen av statistiska enheter i de olika förordningarna. Flera möjliga angreppssätt finns, varav några följer: företagsstatistik. Det för • • • • • • Låta saken bero och acceptera följderna. Minska behovet av uppgifter om verksamhetsenhet genom att ändra följdenligt i de berörda förordningarna. I gengäld skulle information om sekundära produkter kunna införas. registeraspekterna Samordna om företagsregister, och basera förteckningen över gemenskapsinterna handels-aktörer på företag snarare än juridiska enheter. Intrastatförordningen med förordningen i Ändra kraven för nationalräkenskaperna så att de passar bättre med tillgängliga informationskällor, såsom statistik framtagen på grundval av förordningarna om företagsstrukturer och om konjunkturstatistik. Registrera sekundär verksamhet i företagsregistren, ifall, och bara i det fallet, att de svarar mot operationella enheter som det finns uppgifter om. Registrera verksamhetsenheter som separata enheter i företagsregister. 4. 1. 3. Kommande utveckling Alla de angivna utvägarna har fördelar och nackdelar i fråga om kvalitet, jämförbarhet, konsistens, överensstämmelse med överstatliga riktlinjer, t. ex. dem om nationalräkens-kaper, rapporteringsbörda för företagen, kostnader m. m. Dessa olika möjligheter måste utredas. Frågan om de statistiska enheterna i de olika förordningarna måste besvaras på ett heltäckande sätt på lång sikt. sällan (möjligen i 1 eller 2 medlemsstater), de Att kräva registrering av verksamhetsenhet eller lokal verksamhetsenhet i företagsregistren förefaller inte motiverat just nu. Verksamhetsenhet används som datainsamlingsenhet endast mycket använder olika skattningsmetoder. Verksamhetsenheterna kan byggas upp analytiskt. De kan approximeras i de med hjälp av lokala enheter eller aggregeras lokal medlemsstater dessa verksamhetsenhet och regionalräkenskaperna, men det kräver stora resurser. från lokala verksamhetsenheter registrera national- företagsregistren. Att för enheter företagsregistren vore mycket viktigt andra finns där i i Det EU-omfattande systemet för företagsstatistik är under uppbyggnad och det är viktigt att närma sig frågorna på ett öppet och flexibelt sätt. När vi har större erfarenhet av 27 genomförandet av förordningarna om företagsstrukturer och konjunkturstatistik kommer man att kunna studera effekterna av bristande konsistens och ta itu med detta där det krävs. Den mest prioriterade uppgiften är att fortsätta harmoniseringen och gränsdragningen mellan statistiska enheter. Att profilerna skiljer sig åt från land till land är något som påverkar jämförbarheten mycket allvarligt och påskyndar en angelägen utveckling mot standardiserad tillämpning av begrepp och definitioner med siktet på harmoniserad och jämförbar företagsstatistik. Arbetsbeskrivningarna i medlemsstaterna måste bli bättre, många gånger är de nationella förfarandena dåligt beskrivna. Medlemsstaterna måste beskriva hur de tar fram profiler, om de inte redan gjort det, och lämna information om dem till Eurostat. En särskild grupp skall bildas och arbeta med problematiken kring statistiska enheter samt försöka utveckla någon slags "praxis". Typfallen kan vara baserade på riktiga exempel från medlemsstaterna. Eurostat kommer att organisera "praxis"-gruppen och dess arbetssätt. Företagsprofiler används när företagen är stora och komplexa. Små enheter kan lämnas intakta. De stora företagen är visserligen en liten del (5 % är en grov uppskattning) av alla företags men de utgör en stor del av ekonomin. De befintliga tillämpningsföreskrifterna behöver kanske ändras, såvida de inte är tydliga och funktionsdugliga. Ett exempel är hanteringen av hjälpverksamhet som är juridiska enheter. Enligt förordningen om statistiska enheter kan en hjälpande juridisk enhet som understödjer flera företag inte delas. 4. 2. Användning av administrativa uppgiftskällor 4. 2. 1. Administrativa uppgiftskällor för företagsregister Såsom framhållits tidigare i denna rapport tillämpar Eurostat subsidiaritetsprincipen, enligt vilken medlemsstaterna bestämmer vilka uppgiftskällor som skall användas till uppdatering av företagsregistren och hur detta skall ske. Inom de EU-omfattande statistiksystemen uppmuntrar man till användning av administrativa uppgiftskällor för statistiska ändamål när detta är möjligt. Även i förordningen om företagsregister står det i artikel 7 att de nationella statistikinstituten skall bemyndigas att använda administrativa eller juridiska register, enligt villkor I bilaga 3 åskådliggörs de administrativa uppgiftskällorna, t. ex. har skatteregister, socialförsäkringsregister och handelsregister använts av för för uppgiftssammanställning på företagsnivå. flesta medlemsstaterna fastställda i nationell företagsregister, lagstiftning. uppdatera särskilt att de Under senare år har Eurostat engagerat sig i användningen av administrativa uppgiftskällor för statistiska ändamål. Ett seminarium organiserades i Luxemburg i januari 1997 och syftade till att uppmuntra utbyte av nationella erfarenheter. Genom sina bidrag visade deltagarna att de var intresserade av att använda administrativa uppgiftskällor samt pekade på svårigheter och möjlig vidareutveckling. En handbok med nationella bra metoder, Use of Administrative Sources for Business Statistic tjäna som utgångspunkt för att Purposes (Version 1), har utarbetats. Den kommer att undersöka dessa källors eventuella bidrag med hänsyn till genomförandet av de olika förordningar som nyligen antagits på området företagsstatistik. Det bör framhållas att man lagt särskild uppmärksamhet på småföretagen med sikte på att inskränka rapporteringsarbetet. Denna handbok kommer att bli ett bra tillfälle att utveckla olika sätt för länderna att arbeta tillsammans och med Eurostat för företagsstatistiska ändamål i största möjliga utsträckning. administrativa uppgiftskällor utnyttja för att 28 4. 2. 2. Satellitregister Satellitregistren ingår inte i företagsregistren, men de är nära knutna till dem. De är till omfattningen mera begränsade sett utifrån NACE Rev. 1, men de innehåller en eller flera karakteristika som inte finns i företagsregistren, särskilt variabler för stratifieringsändamål. Om man har extra karakteristika för vissa NACE-avdelningar kan en undersökning av dessa avdelningar bli effektivare med mindre rapporteringsbörda. Satellitregistren är en ren subsidiaritetsangelägenhet, det finns varken gällande eller planerade rättsakter. För närvarande används satellitregister främst inom transport-, turism- och handelssektorerna. Vissa medlemsstater planerar satellitregister på många områden. Råd om hur satellitregistren skall behandlas är på gång och kommer att i manualen med rekommendationer för företagsregister. ingå i ett kapitel 4. 3. Företagsgrupper och globalisering När förordningen om företagsregister väl genomförts helt och hållet kommer företagsregistren att konfronteras med nästa stora utmaning under några år, nämligen välbehövlig information om företagsgrupper och globalisering. Det kommer att behövas information både om företagsgrupper som verkar inom nationellt territorium (helt nationsinterna företagsgrupper) och i flera länder (transnationella företagsgrupper), även om det vanligen bara är den nationsinternt verkande delen av en transnationell företagsgrupp (stympad företagsgrupp) som lands företagsregister. De viktigaste uppgifterna som behövs för kan granskas i ett företagsgrupper är demografi (ändringar i företagsstruktur m. m. ) och finansiella förhållanden. Företagsgrupper kan också användas som en ram för gränsdragning kring företagen. läggas inom kort att Trots att företagsgrupper inte förekommer i förordningen om företagsregister läggs de redan in eller kommer företagsregistren i ungefär hälften av in i medlemsstaterna. Detta beror på att de är så viktiga på nationsnivå. Andra länder planerar ett steg i samma riktning genom att registrera ägarinflytande mellan företag eller att ta hjälp av kommersiella uppgiftskällor. Införlivandet av företagsgrupper går därmed framåt i god takt, men transnationella företagsgrupper är landspecifik och inte harmoniserad. Eftersom man inte vet hur det förhåller sig med företagsgrupperna i företagsregistren inleddes en genomförbarhetsstudie i december 1998. Arbetet på att göra definitionerna av företagsgrupp och kontroll funktionsdugliga kommer att fortgå. liksom inläggningen uppläggningen nationsinterna eller av Om statistiken om globalisering skall gå att utveckla beror i hög grad på företagsregistrens förmåga att fylla sin roll som centralt redskap, i vilken mycket redan investerats. Samtidigt som informationen om företagsgrupper i företagsregistren växer snabbt finns en valfri variabel g om juridisk enhet i förordningen om företagsregister, "Namn och adress för varje utländsk juridisk enhet, annan än fysisk person, som kontrollerar den juridiska enheten", nu enligt den senaste enkätundersökningen införd i företagsregistren i två EU-länder. Situationen torde förbättras i snabb takt. Nuläge och förslag till hur man skall gå vidare med statistiken om globalisering behandlas i rapporten från globaliseringsgruppen "The Impact of Globalisation on Statistics - Summary, Conclusions, Recommendations" och insatser baserade på rapporten har dragits igång. Däri ingår hur man bygger upp ett företagsregister, hela vägen från genomförbarhetsstudien till metodikfrågor i anslutning till hantering av företagsgrupper. Statistik om globalisering kräver arbete på många områden förutom företagsregister. De viktigaste är handelsstatistik över 29 utländska dotterbolag (FATS, samband med statistiken över företagsstrukturer), statistik över utrikeshandeln, statistik över direkta utlandsinvesteringar och betalningsbalansen. som tagits fram i 4. 4. Rekommendationsmanualen Rekommendationsmanualen är ett viktigt hjälpmedel för att harmonisera statistiken, och den fungerar också som en samling anvisningar gentemot medlemsstaterna och ansökarländerna. Eurostats publikation "Företagsregister I ändamål: Metodiska rekommendationer - Band 1" (1996) finns de första 10 kapitlen. Den har översatts till 11 EU- språk och ryska. I dessa kapitel finns redan några ofullständigt hanterade frågor och hänvisningar. Vidare är det inte alltid tydligt vilka delar av kapitlen som är en tolkning av förordningen om företagsregister och vilka delar som går längre. Detta behöver klarläggas innan manualen kan omarbetas. En omarbetning planeras därför till år 2000. statistiska för De följande kapitlen 11-16 är näst intill klara. Kapitlen översätts nu till tyska och franska, den skall slutbearbetas och ges ut som band II under 1999. Eventuellt kommer den längre fram att översättas till övriga EU-språk. Kapitlen 17-19 finns i olika förslagsskeden. Det finns också vissa utkast och bidrag från medlemsstaterna till nya kapitel. Tidtabellen för dessa nya kapitel beror på hur angelägna de är och på vilken typ av metodikutveckling som behövs, dvs. om företagsgrupper och kvalitet. Samtal om att stärka rekommendationernas formella ställning har startat. Det gäller att ta ställning till om de viktigaste delarna, som kan betraktas som tolkningar av förordningen om företagsregister, borde ha en mera tvingande ställning. 4. 5. Slutsatser: Ett arbetsprogram för framtiden Såsom angavs i punkt 1. 2. 2 antogs förordningen om företagsregister i tanke att den skulle vara ett första steg, på vilket en andra fas skulle följa någon gång längre fram. Eftersom det fortfarande återstår arbete med genomförandet är det ännu inte tid att inleda denna andra fas i arbetet med företagsregistren, men den kan förberedas. De viktigaste utvecklingsområdena förtecknas nedan. Det finns tydliga samband mellan dem. • • • Krav på kvalitetsförbättringar behandlas i punkt 3. Det krävs fortfarande en hel del arbete för att förbättra kvaliteten på den obligatoriska delen av företagsregistren, men kvaliteten hos valfria avdelningar och karakteristika samt sådana nya statistiska enheter eventuellt också mätas). som företagsgrupper måste också bedömas Kvalitetsarbetet kommer också att i rekommendationsmanualen. leda till ett nytt eller omarbetat kapitel (senare fortgå. Planen Rekommendationsmanualen. Arbetet på manualen kommer presenteras i punkt 4. 4 ovan. Manualen kan fortlöpande spridas bland användarna, huvudsakligen i elektronisk form (tryckt eller utskriven om det behövs), med en indikation om i vilket skede varje kapitel befinner sig (slutlig version, utkast m. m. ). att Harmonisering av enheter. Detta tillämpningsföreskrifter för statistiska enheter och framtagning av fallstudier (enligt 4. 1. 3 ovan). De nya tillämpningsföreskrifterna kommer att ge ett eller flera nya kapitel i vidareutveckling statistiska innebär av 30 • • • rekommendationsmanualen och omarbetning av vissa befintliga kapitel. Utarbetad "praxis" kommer att redovisas i ett separat (möjligen elektroniskt) dokument. Utvecklingsarbete. Datormodellering, hjälpmedel vid sampling. Tekniska frågor liksom forskning och utveckling när det gäller företagsregister sköts, som tidigare, i samarbete med enheten "Forskning och utveckling, metoder och analys av data". Rapportering och samordning. Den årligen återkommande rapporteringen har flera syften. Den fungerar som uppföljning till genomförandefasen för förordningen om företagsregister, den innehåller information om vilka källor och vilken lagstiftning som använts, den omfattar vissa kvalitetsrelaterade frågor som inte planeras ingå i kvalitetsrapporten (punkt 3) samt den innehåller uppgifter om företagsdemografi som samtidigt har en samordnings- och kvalitetsfunktion. Därför måste den årligen återkommande rapporteringen utvecklas ytterligare (utveckling av årsrapporteringen kommer också att diskuteras mera ingående framöver). De siffror som används om företag och lokala enheter är hämtade från avdelningsnivå i NACE Rev. 1 från 1995. Enligt förordningen om statistik om företagsstrukturer samlas siffror för företag och lokala enheter också in, men inte för alla avdelningar i NACE Rev. 1. Det är viktigt att hålla i minnet att medan förordningen om statistik om företagsstrukturer gäller verksamheter på marknaden, så måste företagsregistren enligt förordningen om företagsregister dessutom omfatta verksamheter utanför marknaden som bidrar till BNP. Konjunkturstatistiken, projektet om små och medelstora företag, arbetskraftsundersökningen, nationalräkenskaperna m. m. innehåller också relevant information om företagsdemografi. Denna information borde samordnas både i medlemsstaterna och på EU-nivå när statistiken tas fram och särskilt innan den publiceras. Eftersom företagsregistren är ett centralt hjälpmedel för företagsstatistiken och har större täckning än statistiken om företagsstrukturer blir det företagsregistrens sak att fungera som samordnare av företagsdemografi och undersökningsramar, naturligtvis i nära samarbete med statistiken om företagsstrukturer, konjunkturstatistiken och annan statistik. Vid det möte i arbetsgruppen om företagsregister som hölls i juni 1998 diskuterade man därför om årsrapporten också skulle omfatta anställda (eller storleksklass) och offentliga företag. Att införa anställda är viktigt först och främst på grund av samordningsaspekten, om särskilt med företagsstrukturer och dess vidare utveckling. Vidare är det viktigt på grund av att arbetet med gränsdragning mellan enheter går så långsamt framåt. Om siffrorna för företagen inte är jämförbara, ger uppgifterna om antal anställda mycket värdefull information. Anställda i lokala enheter (och företagsgrupper, införs längre fram) är också ofrånkomligt. Även förslaget om att införa offentliga företag har samband med förordningen om statistik om företagsstrukturer, enligt vilken uppgifterna i fråga samlas in, men bara för de avdelningar i NACE Rev. 1 som heter utvinning av mineral, tillverkning, el-, gas- värme- och vattenförsörjning samt byggverksamhet, vilka omfattar mindre än 30 % av alla offentliga företag. De offentliga företagens nya roll är lika eller telekommunikationer, i andra sektorer: samhällstjänster m. m. , där över 70 % av de offentliga företagen är verksamma. Förändringsprocessen borde kontrolleras. Egenskapen offentligt företag är obligatorisk enligt förordningen om företagsregister. förordningen om statistik t. o. m. mer transport, intressant Företagsgrupper och globalisering, enligt punkt 4. 3. ovan. Metodiken när det gäller företagsgrupper är mycket komplicerad och kommer att utvecklas under och efter som ett kapitel redovisas att genomförbarhetsstudien. Resultaten kommer i rekommendationsmanualen. Det längre fram införa finns också förslag om att information om företagsgrupper i årsrapporten om företagsregister. 31 5. SLUTSATSER Erfarenheterna från arbetet med att genomföra förordningen om företagsregister har allmänt varit positiva. Förbättringarna och den fortlöpande anpassningen mellan företagsregister som före förordningen var helt olika har varit ofantliga. Täckningen är mycket bättre och mer än hälften av medlemsstaterna lägger redan in även de icke obligatoriska avdelningarna i NACE Rev. 1. Terminologin har i stor utsträckning redan standardiserats genom förordningen och rekommendations-manualen. inbördes Att bygga upp företagsregister har inneburit stora kostnader, men det kostar också att bibehålla företagsregistren. Trots detta är företagsregistren mycket kostnadseffektiva, om man ser till fördelarna med använda högkvalitativa företagsregister optimalt. Företagsregister kan nu betraktas som ett effektivt hjälpmedel för att begränsa rapporteringsbördan för företagen, särskilt de små och medelstora, och för att göra effektiva undersökningar som är mycket kostnadseffektiva, jämfört med enkätundersökningar i alla företag. Man har inte uppnått kostnadseffektiviteten helt och hållet i vissa medlemsstater, där bristen på administrativa till uppgiftskällor medlemsstaten (bilaga 4) har bara täckt en liten del av den totala kostnaden för att se över företagsregistren. Arbetet med att förbättra företagsregistersystemet pågår fortfarande och ekonomiskt stöd kommer fortsatt att utgå, men i mindre utsträckning. stöd som utgått svårigheter. Det ekonomiska särskilda skapat företag Även om resultaten är ganska bra, särskilt med hänsyn till att NACE Rev. 1 skulle genomföras samtidigt, återstår två viktiga frågor där mycket arbete fortfarande krävs. Det rör sig om harmoniseringen av statistiska enheter och kvaliteten på företagsregistren. Även på dessa punkter har förbättringarna varit avsevärda, men skillnaderna i medlemsstaternas gränsdragning mellan i företagsstatistiken. Trots att täckningen har blivit mycket bättre och allmänt kan betraktas som god finns det några avdelningar i NACE Rev. 1, särskilt tjänster, som inte är tillräckligt väl täckta, nämligen småföretag, icke vinstdrivande organisationer och statlig förvaltning. I många medlemsstater är det också problem med att registrera vissa obligatoriska variabler. Medlemsstaterna är överens om att det är viktigt med god kvalitet och i stor utsträckning också om de principer som god kvalitet bör vila på. Men svårigheterna när det gäller att mäta kvaliteten är, på grund av att man använder administrativa uppgiftskällor, mycket svåra och återstår att lösa. jämförbarheten oöverskådliga följder har för kan uppgiftskällor och Sättet att använda företagsregister faller under subsidiaritetsprincipen och det finns inga planer på att reglera det. Både sättet att använda företagsregister och uppdateringsrutinerna varierar en hel del mellan medlemsstaterna. Eftersom företagsregister spelar en viktig roll i de EU-omfattande statistiksystemen har en handbok om bästa metoder tagits fram om hur som administrativa undersökningsramar för företagsdemografi. För företagsdemografi, dvs. siffror, karakteristika, nybildningar och nedläggningar av företag och lokala enheter (i framtiden även företagsgrupper), finns det också andra uppgiftskällor och företagsregistrens roll som samordningsverktyg är mycket viktig. Beroende på medlemsstatens lagstiftning kan det också hända att företagsregistren används för andra ändamål än statistik. De kan användas för förvaltningsändamål i vissa medlemsstater och sådant innehåll som är offentligt kan också användas för kommersiella ändamål. utbrett som uppgiftskälla användas. Företagsregister samordningsverktyg, men används också 32 Inför framtiden är det en stor utmaning att utveckla företagsregistren till ett verktyg för globaliseringsstatistik. Detta innebär att man inkluderar den valfria variabeln g i förordningen om företagsregister "namn och adress för varje utländsk juridisk enhet, annan än fysisk person, som kontrollerar den juridiska enheten" i företagsregistren tillsammans med information om företagsgrupper. Vittgående undersökningar och metodikutveckling krävs och kommer att genomföras inom en nära framtid. På längre sikt blir det kanske nödvändigt att överväga en rättsakt för att åstadkomma EU-harmonisering om företagsgrupper. i De resultat man uppnår via andra förordningar kan inverka på hur företagsregistren utvecklas. Detta rör första hand de två viktigaste typerna av företagsstatistik, statistik om företagsstrukturer och konjunkturstatistik, där effekterna av att använda statistiska enheter inkonsekvent kan undersökas under de närmaste åren. Kopplingarna till hur statistiska enheter används i annan statistik som nationalräkenskaperna och Intrastat är också viktiga. För närvarande förväntas inga förändringar i förordningen om företagsregister på grund av kraven i dessa andra förordningar. Men den metodik som krävs för att harmonisera användningen av statistiska enheter och för att bygga upp vissa enheter på ett analytiskt sätt kräver långtgående insatser. Att utveckla metodiken för företagsregistren har varit, och är fortfarande, ett viktigt mål och ett ansvar för Eurostat. Detta berör inte bara EU-länder utan också EES-länderna, länderna i Central- och Östeuropa samt övriga europeiska länder, enligt överenskommelse mellan Eurostat och FN/ECE. Trots de ofantliga förbättringarna i metodik, en ständigt pågående utveckling, som tydligt pekar mot behovet av nya kapitel och behovet av att se över gamla kapitel i rekommendationsmanualen. Manualen är en väg mot harmonisering och därtill en viktig handledning. De första normerna som togs fram för företagsregistren fanns på områden med lång statistikhistoria (t. ex. industri och handel) och normer behöver fortfarande fastställas om vissa tjänster, särskilt om behandlingen av icke vinstdrivande organisationer och statlig förvaltning. Inga ändringar i förordningen om företagsregister eftersträvas på kort eller medellång sikt, varken när det gäller obligatoriska eller valfria delar i förordningen. På lång sikt kan påbörjade initiativ, särskilt dem om företagsgrupper och globalisering, leda till att det krävs förändringar i förordningen. I detta sammanhang måste de valfria variablernas funktion ses över. Men om det skall bli möjligt att förbereda för andra fasen i arbetet med att utveckla företagsregistren måste genomförandet av förordningen om företagsregister avslutas skyndsamt. Viss obligatorisk information registreras fortfarande inte i företagsregistren i vissa medlemsstater och dessa medlemsstater kommer att uppmanas att lämna en noggrann plan och tidtabell för införandet. 33 FÖRKORTNINGAR EES Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ENS Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet NACE Rev. 1 Statistiska näringsgrensindelningen i Europeiska gemenskapen PAYE Pay As You Earn EU Europeiska unionen Phare Gemenskapsprogram för ekonomiskt Östeuropa stöd till länder i Central- och Tacis Tekniskt bistånd till Oberoende staters samvälde och Mongoliet FATS Foreign Affiliates Trade Statistics BNP Bruttonationalprodukt FN/ECE FN:s ekonomiska kommission för Europa KSP Kommittén för det statistiska programmet 34 REFERENSER (cid:1) EU-FÖRORDNINGAR NACE Rev. 1 • • Rådets förordning (EEG) nr 3037/90 av den 9 oktober 1990 om statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen Kommissionens förordning (EEG) nr 761/93 av den 24 mars 1993 om ändring av förordning (EEG) nr 3037/90 om statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen Statistiska enheter Rådets förordning (EEG) nr 696/93 av den 15 mars 1993 om statistiska enheter för observation och analys av produktionssystemet inom gemenskapen Register Rådets förordning (EEG) nr 2186/93 av den 22 juli 1993 om samordning inom gemenskapen vid utarbetandet av företagsregister ändamål för statistiska ENS Rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen Statistik om företagsstrukturer • • Rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 av den 20 december 1996 om statistisk rörande företagsstrukturer Rådets förordning (EG, Euratom) nr 410/98 av den 16 februari 1998 om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 58/97 om statistik rörande företagsstrukturer Konjunkturstatistik Rådets förordning (EG) nr 1165/98 av den 19 maj 1998 om konjunkturstatistik INTRASTAT • Rådets förordning (EEG) nr 3330/91 av den 7 november 1991 om statistik över varuhandel medlemsstater emellan 35 • Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1182/1999 av den 10 maj 1999 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3330/91 om statistik över varuhandel medlemsstater emellan för att begränsa antalet uppgifter som skall lämnas. Statistik över inkomsters struktur och fördelning Rådets förordning (EG) nr 530/1999 av den 9 mars 1999 om strukturstatistik över löner och arbetskraftskostnader. (cid:1) ANDRA REFERENSER • • • • Företagsregister för statistiska ändamål: Metodiska rekommendationer - Band 1, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, 1996. Statistical Business Registers: Problems and Opportunities. Proceedings of the 82nd DGINS conference, Wien 1996. Enterprises in Europe. Fourth Report. European Commission. The impact of diverging interpretations of the enterprise concept on statistical data, a the Netherlands and the comparison of enterprise profiling practices in Denmark, United Kingdom. Undersökning av Nederländernas nationella statistikorgan på uppdrag av Eurostat, 1998. 36 BILAGA 1 KORTFATTAD LANDREDOVISNING Tabell 1: Registrerade enheter per statistisk enhetstyp (absoluta och relativa tal) Tabell 2: Täckning per avdelning i NACE Rev. 1 och per statistisk enhetstyp (absoluta och relativa tal) Tabell 3: Registrerade variabler per statistisk enhetstyp (absoluta och relativa tal) Tabell 4: Uppgiftskällor för företagsregister per statistisk enhetstyp 37 Tabell 1 : Registrerade enheter per statistisk enhetstyp (absoluta och relativa tal) Registrerade enheter per statistisk enhetstyp Medlemsstat. +NO Stat. enheter Juridisk enhet Företag Lokal enhet Medlemsstat. +NO Stat. enheter B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO Totalt EU 868 518 867 908 - 422 302 422 302 477 196 2 088 000 2 088 000 2 274 000 463 606 463 606 501 457 2 438 786 2 437 944 2 764 715 4 942 943 3 539 686 4 194 967 - 110 442 116 238 3 730 148 3 730 148 4 608 710 19 365 19 176 20 232 906 074 816 737 886 001 244 989 244 011 301 993 1 384 552 1 384 552 1 411 788 315 756 315 756 378 549 662 891 662 485 744 974 1 973 317 1 966 116 2 431 983 446 695 446 695 418 183 20 571 689 19 068 869 21 112 803 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO Totalt EU 1998 TOTALT EU + NO 21 018 384 19 515 564 21 530 986 1997 TOTALT EU + NO Juridisk enhet 946 308 420 849 1 705 000 466 477 2 384 654 4 587 648 - 3 858 546 Företag 751 384 420 849 1 705 000 466 477 2 384 654 3 213 339 101 655 3 858 546 19 257 19 257 843 356 299 850 1 289 858 337 502 661 727 1 952 348 393 762 19 875 035 20 268 797 830 446 299 401 1 289 858 337 502 661 321 1 947 585 346 089 18 287 274 18 633 36 Lokal enhet - 493 147 1 879 000 484 340 2 731 616 3 726 327 110 095 5 247 999 - 905 000 314 506 1 330 355 401 015 743 813 2 395 352 367 373 20 762 565 21 129 93 Medlemsstat. +NO Stat. enheter B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO Totalt EU 1996 TOTALT EU + NO Juridisk enhet 821 634 439 750 1 118 000 850 000 2 301 432 4 304 635 - 17 609 1 155 449 262 135 1 193 718 328 000 530 578 1 925 200 442 000 15 248 140 15 690 140 Företag Lokal enhet - - 439 750 1 118 000 700 866 2 301 432 2 353 773 476 627 1 294 000 - 2 719 101 2 672 715 95 530 - - 262 808 227 170 - - - - - 758 382 262 080 1 193 718 808 926 325 747 42 651 - - - 1 751 500 - 11 142 309 11 142 309 532 568 2 214 000 254 768 11 409 035 11 663 80 NL A P FIN S UK NO Totalt EU 1995 TOTALT EU + NO 855 827 225 000 771 461 225 000 818 000 285 000 - - - 230 000 553 000 1 633 675 - 11 371 306 11 371 306 - - -- 1 629 917 200 953 9 277 764 9 478 717 637 000 1 800 000 236 809 11 114 322 11 351 13 Medlemsstat. +NO Stat. enheter B DK D EL E F IRL I L Juridisk enhet 696 550 441 311 265 000 1 042 558 2 259 000 2 899 385 Företag Lokal enhet - - 441 311 265 000 1 042 558 2 259 000 2 316 017 461 247 279 000 1 077 432 2 638 412 2 652 231 - 57 500 66 000 270 000 270 000 400 000 38 Registrerade enheter per statistisk enhetstyp (%) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO Totalt EU 91,78 115,51 - 100,35 100,35 96,77 122,46 122,46 121,02 99,38 99,38 103,53 102,27 102,23 101,21 107,74 110,16 112,58 - 108,64 105,58 96,67 96,67 87,82 100,56 99,58 - 107,44 98,35 97,90 81,70 81,50 96,02 107,34 107,34 106,12 93,56 93,56 94,40 100,18 100,18 100,16 101,07 100,95 101,53 113,44 129,07 113,83 103,51 104,27 101,69 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO Totalt EU 115,17 - - 95,70 95,70 103,47 152,50 152,50 145,21 54,88 66,56 - 103,62 103,62 100,46 106,57 136,52 139,42 - - 115,25 1468,20 2310,16 - 109,36 72,99 109,50 111,88 114,39 114,24 96,55 108,05 108,05 3119,16 102,90 124,72 - - - 139,67 101,41 111,20 108,19 89,09 - 144,20 130,34 164,12 181,98 NL A P FIN S UK NO Totalt EU 135,01 98,30 98,89 116,50 116,48 114,30 - - - 142,61 95,95 - - - 83,61 117,84 107,46 123,00 - 0,00 107,58 134,09 120,10 102,65 - - - - - 1998/1997 TOTALT EU + NO 103,70 104,7 101,90 1997/1996 TOTALT EU + NO 129,1 167,2 181,16 1996/1995 TOTALT EU + NO 137,9 117,55 102,75 Medlemsstat. +NO Stat. enheter Juridisk enhet Företag Lokal enhet Medlemsstat. +NO Stat. enheter Juridisk enhe Företag Lokal enhet Medlemsstat. +NO Stat. enheter B DK D EL E F IRL I L Juridisk enhet 117,96 Företag Lokal enhet - - 99,65 99,65 103,33 421,89 421,89 463,80 81,53 67,23 0,00 101,88 101,88 103,06 148,47 101,63 100,77 - - 144,74 - 97,34 56,79 39 Tabell 2 : Täckning per avdelning i NACE Rev. 1 och per statistisk enhetstyp (absoluta och relativa tal) JURIDISK ENHET - Täckning per avdelning i NACE Rev. 1 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO MS + NO Nace Rev. 1 A (valfritt) B (valfritt) C D E F G H I J K L (valfritt) M N O P Q Totalt antal avdelningar MS + NO Nace Rev. 1 A (valfritt) B (valfritt) C D E F G H I J K L (valfritt) M N O P Q Totalt antal avdelningar 77 790 374 406 56 372 261 83 911 226 552 63 830 24 961 42 139 145 182 3 912 5 367 64 595 70 228 2 319 319 868 518 85 321 3 210 318 29 217 5 218 30 326 79 466 14 341 18 637 6 104 92 116 197 5 609 20 177 31 446 553 46 - - 2 000 260 000 5 000 323 000 1 107 000 278 000 1 000 - 25 000 6 000 - 1 000 80 000 - - - - 812 64 913 357 39 112 207 512 58 448 29 636 675 41 066 - 1 030 2 207 17 753 77 8 - - 2 826 241 861 2 642 243 301 804 861 259 600 218 405 34 643 380 856 - 33 517 90 705 125 569 - - 672 472 10 165 3 115 271 839 5 648 324 918 669 291 227 540 107 802 63 795 1 654 909 55 214 60 340 390 583 424 866 - 446 422 302 2 088 000 463 606 2 438 786 4 942 943 B DK D EL E F IRL 87 974 538 599 78 617 336 108 491 291 264 84 507 31 582 10 083 149 905 670 5 789 17 952 74 646 3 107 248 946 308 87 656 3 461 340 30 631 5 104 29 352 80 504 14 188 18 733 6 238 89 535 172 5 186 18 472 31 053 181 43 - - 2 000 288 000 5 000 387 000 724 000 223 000 - - 19 000 - - - 57 000 - - - - 806 67 714 359 39 887 210 781 56 563 30 192 1 061 38 885 - 1 772 1 242 17 135 80 - - - 2 830 243 526 2 589 234 926 800 635 256 094 207 492 33 302 361 714 - 31 812 86 858 122 876 - - 556 586 9 136 3 364 291 701 6 013 343 060 721 807 244 214 110 900 63 327 1 356 788 54 834 58 915 375 958 390588 - 457 420 849 1 705 000 466 477 2 384 654 4 587 648 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 40 - - 4 483 542 303 2 470 430 778 1 239 210 212 424 154 951 67 719 640 925 - 12 288 212 853 209 744 - - - - 8 928 47 1 595 6 537 2 306 1 039 878 4 514 - 105 107 961 - 340 3 730 148 19 365 40 728 936 654 67 337 325 71 807 249 571 48 641 36 501 42 033 202 828 1 222 17 280 42 457 83 650 23 81 906 074 - - 4 968 601 737 2 234 467 629 1 267 190 225 838 183 640 70 103 600 296 - 11 336 191 500 232 075 - - - - 6 901 45 1 539 6 540 2 475 990 842 4 411 - 108 100 960 - 340 3 858 546 19 257 38 080 796 619 59 501 265 63 153 229 097 46 591 33 222 46 622 186 458 1 228 16 977 41 069 79 575 26 77 843 356 1 816 - 321 27 408 696 17 689 70 936 40 605 12 305 3 545 36 190 - 482 16 336 16 660 - - 128 095 9 807 2 501 135 690 452 208 789 466 592 107 118 28 278 40 823 153 102 6 996 8 576 11 467 76 153 2 111 11 318 1 970 1 636 34 212 1 238 33 121 65 204 11 772 25 318 5 908 66 106 1 582 2 513 19 510 34 298 46 4 160 625 1 027 625 49 134 1 160 50 195 119 828 20 095 32 067 4 612 150 021 867 6 692 14 828 51 066 4 45 183 604 4 689 2 426 186 885 402 196 343 454 674 129 893 83 747 32 463 433 450 2 683 16 526 64 014 181 518 - - 88 188 10 571 1 189 28 599 984 45 705 84 742 13 806 31 045 2 058 80 310 4 414 4 538 18 868 28 442 3 222 14 244 989 1 384 552 315 756 662 891 1 973 317 446 695 21 018 384 1 894 - 380 34 749 782 20 434 92 849 46 746 15 102 3 850 43 853 - 483 19 848 18 880 - - 63 599 8 620 3 042 146 768 466 195 161 467 886 101 196 28 732 39 804 135 252 7 010 7 926 9 455 74 822 - 119 11 003 2 461 1 636 36 478 1 260 36 323 70 854 12 183 25 521 10 131 82 272 1 977 2 111 16 359 26 902 28 3 179 425 906 619 47 426 1 165 49 292 117 040 19 360 31 770 4 546 141 535 731 5 805 13 944 48 074 28 61 155 827 4 851 2 463 188 255 331 201 818 457 976 129 042 83 518 32 778 430 887 2 703 14 779 64 978 182 142 - - 84 266 10 058 1 054 26 762 916 43 194 78 244 12 128 27 324 1 485 65 253 3 864 2 439 12 980 23 565 230 - 299 850 1 289 858 337 502 661 727 1 952 348 393 762 20 268 797 1998 TOTALT EU + NO 1 449 957 42 749 23 41 2 005 406 26 919 2 111 390 5 886 13 1 506 869 810 42 348 876 4 123 304 83 087 175 464 973 435 1 442 670 6 246 2 03 1997 TOTALT EU + NO 1 266 310 40 827 24 804 2 150 552 26 884 2 230 109 5 648 43 1 491 886 833 235 325 490 3 721 302 73 189 165 98 874 339 1 389 96 3 680 1 81 I L NL A P FIN S UK NO JURIDISK ENHET - Täckning per avdelning i NACE Rev. 1 (%) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO 88,42 69,52 67,78 71,70 77,68 77,34 77,78 75,53 79,04 417,92 96,85 583,88 92,71 359,82 94,08 74,64 128,63 91,78 97,34 92,75 93,53 95,38 102,23 103,32 98,71 101,08 99,49 97,85 102,88 114,53 108,16 109,23 101,27 305,52 106,98 100,35 - - 100,00 90,28 100,00 83,46 152,90 124,66 - - 131,58 - - - 140,35 - - - - 100,74 95,86 99,44 98,06 98,45 103,33 98,16 63,62 105,61 - 58,13 177,70 103,61 96,25 - - - 99,86 99,32 102,05 103,56 100,53 101,37 105,26 104,03 105,29 - 105,36 104,43 102,19 - - 122,46 99,38 102,27 120,82 111,26 92,60 93,19 93,93 94,71 92,72 93,17 97,21 100,74 121,97 100,69 102,42 103,89 108,78 - 97,59 107,74 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 90,24 90,12 110,56 92,12 97,79 94,06 84,38 96,60 106,77 - 108,40 111,15 90,38 - - 96,67 - - 133,33 103,00 104,44 103,64 99,95 93,17 104,95 104,28 102,34 - 97,22 107,00 100,10 - 100,00 100,56 106,95 117,59 105,65 113,17 122,64 113,70 108,94 104,40 109,87 90,16 108,78 99,51 101,78 103,38 105,12 88,46 105,19 107,44 95,88 - 84,47 78,87 89,00 86,57 76,40 86,86 81,48 92,08 82,53 - 99,79 82,31 88,24 - - 81,70 201,41 113,77 82,22 92,45 97,00 106,98 99,72 105,85 98,42 102,56 113,20 99,80 108,20 121,28 101,78 - 93,28 107,34 102,86 80,05 100,00 93,79 98,25 91,18 92,03 96,63 99,20 58,32 80,35 80,02 119,04 119,26 127,49 164,29 133,33 93,56 89,52 113,36 100,97 103,60 99,57 101,83 102,38 103,80 100,93 101,45 106,00 118,60 115,28 106,34 106,22 14,29 73,77 100,18 117,83 96,66 98,50 99,27 121,45 97,29 99,28 100,66 100,27 99,04 100,59 99,26 111,82 98,52 99,66 104,65 105,10 112,81 106,86 107,42 105,81 108,30 113,84 113,62 138,59 123,07 114,23 186,06 145,36 120,70 - - 1400,87 - 101,07 113,44 1998/1997 TOTALT EU + NO 114,50 104,71 94,39 93,25 100,13 94,68 104,21 101,00 97,26 107,18 110,80 113,52 105,71 111,33 103,79 169,73 112,41 103,70 Jordbruk, jakt och skogsbruk Fiske Utvinning av mineral Tillverkning El-, gas-, värme- och vattenförsörjning Byggverksamhet Partihandel och detaljhandel; reparation av motorfordon, hushållsartiklar och personliga artiklar Hotell- och restaurangverksamhet Transport, magasinering och kommunikation Finansiell verksamhet Fastighets- och uthyrningsverksamhet, företagstjänster MS + NO Nace Rev. 1 A (valfritt) B (valfritt) C D E F G H I J K L (valfritt) M N O P Q Totalt antal avdelningar A (valfritt) B (valfritt) C D E F G H I J K L (valfritt) Offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk socialförsäkring M N O P Q Utbildning Hälso- och sjukvård, sociala tjänster; veterinärverksamhet Andra samhälleliga och personliga tjänster Förvärvsarbete i hushåll Verksamhet vid internationella organisationer, utländska ambassader o. d. 41 MS + NO Nace Rev. 1 A (valfritt) B (valfritt) C D E F G H I J K L (valfritt) M N O P Q Totalt antal avdelningar MS + NO Nace Rev. 1 A (valfritt) B (valfritt) C D E F G H I J K L (valfritt) M N O P Q Totalt antal avdelningar FÖRETAG – Täckning per avdelning i NACE Rev. 1 (%) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO 77 740 374 405 56 290 261 83 837 226 436 63 810 24 931 42 111 145 090 3 905 5 341 64 553 70 186 2 319 319 85 321 3 210 318 29 217 5 218 30 326 79 466 14 341 18 637 6 104 92 116 197 5 609 20 177 31 446 553 46 - - 2 000 260 000 5 000 323 000 1 107 000 278 000 1 000 - 25 000 6 000 - 1 000 80 000 - - - - 812 64 913 357 39 112 207 512 58 448 29 636 675 41 066 - 1 030 2 207 17 753 77 8 - - 2 812 241 550 2 624 243 252 804 675 259 574 218 359 34 604 380 748 - 33 512 90 695 125 539 - - 653 514 9 461 2 921 263 046 5 544 312 578 641 235 217 384 100 600 53 903 464 938 55 079 59 121 309 586 390 378 - 398 - - 93 8 708 19 10 800 34 162 18 450 4 731 1 481 16 729 - 601 3 728 10 316 - 624 - - 4 483 542 303 2 470 430 778 1 239 210 212 424 154 951 67 719 640 925 - 12 288 212 853 209 744 - - - - 7 903 47 1 558 6 462 2 293 1 025 875 4 499 - 105 105 957 - 340 38 452 737 451 56 899 250 64 693 220 984 46 338 32 311 34 936 179 807 1 211 17 003 41 121 81 440 23 81 1 814 - 317 27 233 695 17 552 70 644 40 533 12 238 3 520 36 004 - 482 16 333 16 646 - - 128 095 9 807 2 501 135 690 452 208 789 466 592 107 118 28 278 40 823 153 102 6 996 8 576 11 467 76 153 2 111 11 318 1 970 1 636 34 212 1 238 33 121 65 204 11 772 25 318 5 908 66 106 1 582 2 513 19 510 34 298 46 4 160 623 1 027 625 49 025 1 160 50 164 119 689 20 092 32 044 4 608 149 930 867 6 691 14 828 51 063 4 45 183 562 4 687 2 377 185 567 351 195 714 453 220 129 636 83 380 31 492 431 850 2 673 16 450 63 937 181 220 - - 88 188 10 571 1 189 28 599 984 45 705 84 742 13 806 31 045 2 058 80 310 4 414 4 538 18 868 28 442 3 222 14 1998 TOTALT EU + NO 1 428 627 41 844 22 947 1 984 155 26 670 2 090 979 5 827 233 1 494 019 798 484 330 817 2 908 220 82 924 173 860 890 968 1 405 581 6 246 1 990 867 908 422 302 2 088 000 463 606 2 437 944 3 539 686 110 442 3 730 148 19 176 816 737 244 011 1 384 552 315 756 662 485 1 966 116 446 695 19 515 564 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO 80 137 380 385 55 347 277 80 702 221001 62 744 23 333 9 020 128 105 661 5 492 17 374 63 183 3 007 236 751 384 87 656 3 461 340 30 631 5 104 29 352 80 504 14 188 18 733 6 238 89 535 172 5 186 18 472 31 053 181 43 - - 2 000 288 000 5 000 387 000 724 000 223 000 - - 19 000 - - - 57 000 - - - - 806 67 714 359 39 887 210 781 56 563 30 192 1 061 38 885 - 1 772 1 242 17 135 80 - - - 2 830 243 526 2 589 234 926 800 635 256 094 207 492 33 302 361 714 - 31 812 86 858 122 876 - - 538 421 8 336 2 943 264 676 5 686 313 852 644 328 209 140 97 373 49 618 435 783 54 622 49 497 290 425 248244 - 395 - - 78 7 786 19 8 850 31 766 17 761 4 517 1 318 15 258 - 545 3 624 9 668 - 465 - - 4 968 601 737 2 234 467 629 1 267 190 225 838 183 640 70 103 600 296 - 11 336 191 500 232 075 - - - - 6 901 45 1 539 6 540 2 475 990 842 4 411 - 108 100 960 - 340 420 849 1 705 000 466 477 2 384 654 3 213 339 101 655 3 858 546 19 257 38 058 775 527 57 453 217 62 224 225 298 46 311 32 147 45 281 183 341 1 219 17 133 41 067 79 292 26 77 830 446 42 1 894 - 378 34 662 781 20 351 92 705 46 701 15 067 3 841 43 814 - 483 19 847 18 877 - - 63 599 8 620 3 042 146 768 466 195 161 467 886 101 196 28 732 39 804 135 252 7 010 7 926 9 455 74 822 - 119 11 003 2 461 1 636 36 478 1 260 36 323 70 854 12 183 25 521 10 131 82 272 1 977 2 111 16 359 26 902 28 3 179 423 906 619 47 317 1 165 49 261 116 901 19 357 31 747 4 542 141 444 731 5 804 13 944 48 071 28 61 155 801 4 850 2 438 187 176 310 201 249 456 712 128 760 83 247 32 676 430 067 2 701 14 716 64 931 181 951 - - - - 1 352 30 862 1 400 50 392 91 639 14 794 35 054 3 466 65 888 4 340 3 528 16 667 26 459 232 16 299 401 1 289 858 337 502 661 321 1 947 585 346 089 18 633 363 1997 TOTALT EU + NO 1 155 992 29 789 24 348 2 101 034 26 912 2 178 698 5 508 740 1 437 105 817 785 311 243 2 775 065 73 433 157 449 791 865 1 238 568 3 582 1 755 FÖRETAG – Täckning per avdelning i NACE Rev. 1 (%) (%) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO 97,01 98,42 105,19 101,70 94,22 103,88 102,46 101,70 106,85 466,86 113,26 590,77 97,25 371,55 111,08 77,12 135,17 115,51 97,34 92,75 93,53 95,38 102,23 103,32 98,71 101,08 99,49 97,85 102,88 114,53 108,16 109,23 101,27 305,52 106,98 100,35 - - 100,00 90,28 100,00 83,46 152,90 124,66 - - 131,58 - - - 140,35 - - 122,46 - - 100,74 95,86 99,44 98,06 98,45 103,33 98,16 63,62 105,61 - 58,13 177,70 103,61 96,25 - 99,38 - - 99,36 99,19 101,35 103,54 100,50 101,36 105,24 103,91 105,26 - 105,34 104,42 102,17 - - 102,23 121,38 113,50 99,25 99,38 97,50 99,59 99,52 103,94 103,31 108,64 106,69 100,84 119,44 106,60 157,26 - 100,76 110,16 - - 119,23 111,84 100,00 122,03 107,54 103,88 104,74 112,37 109,64 - 110,28 102,87 106,70 - 134,19 108,64 - - 90,24 90,12 110,56 92,12 97,79 94,06 84,38 96,60 106,77 - 108,40 111,15 90,38 - - 96,67 - - 116,67 100,22 104,44 101,23 98,81 92,65 103,54 103,92 102,00 - 97,22 105,00 99,69 - 100,00 99,58 101,04 95,10 85,58 99,04 115,21 103,97 98,09 100,06 100,51 77,15 98,07 99,34 99,24 100,13 102,71 88,46 105,19 98,35 95,78 - 83,86 78,57 88,99 86,25 76,20 86,79 81,22 91,64 82,17 - 99,79 82,29 88,18 - - 81,50 201,41 113,77 82,22 92,45 97,00 106,98 99,72 105,85 98,42 102,56 113,20 99,80 108,20 121,28 101,78 - 93,28 107,34 102,86 80,05 100,00 93,79 98,25 91,18 92,03 96,63 99,20 58,32 80,35 80,02 119,04 119,26 127,49 164,29 133,33 93,56 89,52 113,36 100,97 103,61 99,57 101,83 102,38 103,80 100,94 101,45 106,00 118,60 115,28 106,34 106,22 14,29 73,77 100,18 117,82 96,64 97,50 99,14 113,23 97,25 99,24 100,68 100,16 96,38 100,41 98,96 111,78 98,47 99,60 - - 100,95 - - 87,94 92,67 70,29 90,70 92,47 93,32 88,56 59,38 121,89 101,71 128,63 113,21 107,49 1388,79 87,50 129,07 1998/1997 TOTALT EU + NO 123,58 140,47 94,25 94,44 99,10 95,97 105,78 103,96 97,64 106,29 104,80 112,92 110,42 112,52 113,48 174,37 113,39 104,73 Jordbruk, jakt och skogsbruk Fiske Utvinning av mineral Tillverkning El-, gas-, värme- och vattenförsörjning Byggverksamhet Partihandel och detaljhandel; reparation av motorfordon, hushållsartiklar och personliga artiklar Hotell- och restaurangverksamhet Transport, magasinering och kommunikation Finansiell verksamhet Fastighets- och uthyrningsverksamhet, företagstjänster MS + NO Nace Rev. 1 A (valfritt) B (valfritt) C D E F G H I J K L (valfritt) M N O P Q Totalt antal avdelningar A (valfritt) B (valfritt) C D E F G H I J K L (valfritt) Offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk socialförsäkring M N O P Q Utbildning Hälso- och sjukvård, sociala tjänster; veterinärverksamhet Andra samhälleliga och personliga tjänster Förvärvsarbete i hushåll Verksamhet vid internationella organisationer, utländska ambassader o. d. 43 MS + NO Nace Rev. 1 A (valfritt) B (valfritt) C D E F G H I J K L (valfritt) M N O P Q Totalt antal avdelningar MS + NO Nace Rev. 1 B A (valfritt) B (valfritt) C D E F G H I J K L (valfritt) M N O P Q Totalt antal avdelningar - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - LOKAL ENHET – Täckning per avdelning i NACE Rev. 1 (%) B DK D EL S F IRL I L NL A P FIN S UK NO 87 037 3 349 459 32 697 5 565 31 746 90 809 16 183 21 542 8 959 98 941 2 234 9 079 31 289 36 687 571 49 - - 2 000 283 000 5 000 351 000 1 207 000 303 000 1 000 - 27 000 6 000 - 1 000 88 000 - - - - 965 71 934 1 018 42 441 219 508 64 705 34 354 702 41 984 - 1 342 3 475 18 936 82 11 - - 3 637 261 508 3 803 261 368 953 185 279 979 237 387 79 785 407 172 - 40 004 97 410 139 477 - - 664 275 9 844 4 992 323 536 12 153 332 995 792 271 249 431 140 773 97 237 533 293 179 326 72 625 352 038 429 516 - 662 - - 164 9 220 115 11 007 36 677 18 848 4 826 1 661 17 423 - 625 4 200 10 848 - 624 - - 8 051 691 038 7 879 532 986 1 552 510 261 097 209 548 120 093 732 488 - 16 969 234 796 241 255 - - - - 15 1 023 70 1 600 6 760 2 374 1 118 1 234 4 505 - 111 105 977 - 340 38 588 752 543 63 095 630 67 529 255 245 49 132 37 459 41 300 187 263 1 691 17 854 41 725 83 073 23 99 1 948 - 670 33 668 1 367 19 639 93 665 45 322 18 742 10 199 39 613 - 602 16 853 19 705 - - 128 701 9 837 2 734 138 174 625 209 489 481 590 108 788 29 751 42 719 154 371 7 004 9 282 11 965 76 645 2 111 12 187 2 011 1 669 36 698 2 415 34 712 75 040 14 870 29 173 7 924 71 369 9 471 9 561 31 364 40 035 46 4 161 215 1 029 840 53 222 2 301 52 138 130 630 21 223 37 550 7 807 156 174 3 272 11 406 50 136 55 982 4 45 184 638 4 829 4 773 217 064 3 316 205 441 571 235 164 165 103 670 55 596 491 789 28 467 96 201 97 155 203 644 - - 88 443 10 524 1 163 26 685 1 508 40 819 77 990 11 853 29 294 4 049 58 572 6 207 8 349 24 967 26 624 1 127 9 477 196 2 274 000 501 457 2 764 715 4 194 967 116 238 4 608 710 20 232 886 001 301 993 1 411 788 378 549 744 974 2 431 983 418 183 21 530 986 DK D EL S F IRL I L NL A P FIN S UK NO 93 272 3 749 640 37 933 5 472 32 151 101 482 18 098 21 512 11 676 104 882 472 5 765 21 075 34 722 198 48 - - 3 000 300 000 9 000 391 000 863 000 237 000 - - 19 000 - - - 57 000 - - - - 937 71 753 966 40 053 217 510 57 331 33 269 2 474 39 461 - 1 842 1 274 17 390 80 - - - 4 000 263 829 4 398 273 192 945 348 275 383 226 681 77 960 390 826 - 37 852 93 260 138 887 - - 544 208 8 535 4 680 312 963 11 494 329 640 766 659 230 969 136 468 90 200 487 594 151 382 58 143 319 506 273 308 - 578 - - 113 8 205 115 8 867 35 704 18 424 4 826 1 554 16 302 - 569 4 140 10 811 - 465 - - 9 572 872 000 14 086 659 073 1 728 445 309 022 256 927 131 795 728 794 - 17 433 224 283 296 569 - - 493 147 1 879 000 484 340 2 731 616 3 726 327 110 095 5 247 999 - - - - - - - - - - - - - - - - - - 38 698 785 617 63 151 575 65 316 261 088 49 973 37 364 52 123 192 158 1 487 17 773 41 519 82 254 26 93 905 000 - - - - - - - - - - - - - - - - - - 44 64 525 8 654 3 369 153 892 1 197 196 934 487 180 102 862 30 496 42 122 137 543 7 709 8 707 10 197 74 849 - 119 11 851 2 507 1 767 38 957 2 346 37 743 80 541 15 513 29 488 12 479 87 652 10 103 9 124 28 173 32 740 28 3 180 337 923 870 51 121 2 978 51 705 128 061 20 815 36 646 7 798 148 134 5 266 12 846 38 439 57 785 28 61 156 939 4 968 4 277 216 786 3 249 213 353 569 454 158 588 103 358 59 334 482 326 25 992 92 822 96 092 207 814 - - - - 1 610 31 439 1 945 49 804 97 073 14 646 36 606 6 048 57 626 6 586 9 003 26 980 27 770 221 16 1 330 355 401 015 743 813 2 395 352 367 373 20 815 432 1998 TOTALT EU + NO 1 367 032 42 175 32 675 2 242 562 47 765 2 194 910 6 544 115 1 610 970 936 187 479 265 3 021 957 243 672 294 010 998 478 1 471 404 1 855 1 954 1997 TOTALT EU + NO 1 089 830 30 121 35 452 2 422 029 57 821 2 348 831 6 281 545 1 508 624 953 641 495 563 2 873 298 208 997 271 879 904 938 1 311 899 581 1 383 LOKAL ENHET – Täckning per avdelning i NACE Rev. 1 (%) (%) B DK D EL S F IRL I L NL A P FIN S UK NO - - - - - - - - - - - - - - - - - - 93,32 89,33 71,72 86,20 101,70 98,74 89,48 89,42 100,14 76,73 94,34 473,31 157,48 148,47 105,66 288,38 102,08 96,77 - - 66,67 94,33 55,56 89,77 139,86 127,85 - - 142,11 - - - 154,39 - - 121,02 - - 102,99 100,25 105,38 105,96 100,92 112,86 103,26 28,38 106,39 - 72,86 272,76 108,89 102,50 - 103,53 - - 90,93 99,12 86,47 95,67 100,83 101,67 104,72 102,34 104,18 - 105,69 104,45 100,42 - - 101,21 122,06 115,34 106,67 103,38 105,73 101,02 103,34 107,99 103,15 107,80 109,37 118,46 124,91 110,18 157,15 - 114,53 112,58 - - 145,13 112,37 100,00 124,13 102,73 102,30 100,00 106,89 106,88 - 109,84 101,45 100,34 - 134,19 105,58 - - 84,11 79,25 55,93 80,87 89,82 84,49 81,56 91,12 100,51 - 97,34 104,69 81,35 - - 87,82 - - - - - - - - - - - - - - - - - - 99,72 95,80 88,01 99,91 109,57 103,39 97,76 98,32 100,25 79,24 97,45 113,72 100,46 100,50 101,00 88,46 106,45 97,90 - - - - - - - - - - - - - - - - - - 199,46 113,67 81,15 89,79 52,21 106,38 98,85 105,76 97,56 101,42 112,23 90,85 106,60 117,34 102,40 - 93,28 106,12 102,84 80,22 94,45 94,20 102,94 91,97 93,17 95,86 98,93 63,50 81,42 93,74 104,79 111,33 122,28 164,29 133,33 94,40 89,40 111,48 96,55 104,11 77,27 100,84 102,01 101,96 102,47 100,12 105,43 62,13 88,79 130,43 96,88 14,29 73,77 100,16 117,65 97,20 111,60 100,13 102,06 96,29 100,31 103,52 100,30 93,70 101,96 109,52 103,64 101,11 97,99 - - 101,53 - - 72,24 84,88 77,53 81,96 80,34 80,93 80,03 66,95 101,64 94,25 92,74 92,54 95,87 509,95 56,25 113,83 1998/1997 TOTALT EU + NO 125,44 140,02 92,17 92,59 82,61 93,45 104,18 106,78 98,17 96,71 104,48 116,59 108,14 110,34 112,16 319,28 141,29 103,44 Jordbruk, jakt och skogsbruk Fiske Utvinning av mineral Tillverkning El-, gas-, värme- och vattenförsörjning Byggverksamhet Partihandel och detaljhandel; reparation av motorfordon, hushållsartiklar och personliga artiklar Hotell- och restaurangverksamhet Transport, magasinering och kommunikation Finansiell verksamhet Fastighets- och uthyrningsverksamhet, företagstjänster MS + NO Nace Rev. 1 A (valfritt) B (valfritt) C D E F G H I J K L (valfritt) M N O P Q Totalt antal avdelningar A (valfritt) B (valfritt) C D E F G H I J K L (valfritt) Offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk socialförsäkring M N O P Q Utbildning Hälso- och sjukvård, sociala tjänster; veterinärverksamhet Andra samhälleliga och personliga tjänster Förvärvsarbete i hushåll Verksamhet vid internationella organisationer, utländska ambassader o. d. 45 MS + NO Variabel a b b (valfritt) c d e f g (valfritt) h (valfritt) I J k MS + NO Variabel a b b (valfritt) c d e f g (valfritt) h (valfritt) I J k Tabell 3 : Registrerade variabler per statistisk enhetstyp (absoluta och relativa tal) JURIDISK ENHET – Variabler i förordningen B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO 1998 868 518 868 518 - 868 518 868 518 868 518 868 518 - - 868 518 868 518 868 518 422 302 422 302 400 000 - 422 302 422 302 422 302 - 422 302 422 302 422 302 - 2 088 000 2 088 000 - - - - 2 088 000 - - - - - 463 606 463 606 382 125 463 606 463 606 463 606 462 112 - - - - - 2 438 786 2 438 786 4 942 943 4 942 943 157 058 4 942 943 2 438 786 4 942 943 2 438 786 4 942 943 - - 2 438 786 4 942 943 - - 2 438 786 2 438 786 149 620 - 4 942 943 4 942 943 2 438 786 4 942 943 B DK D EL E F IRL 946 308 946 308 - 946 308 946 308 946 308 882 383 - - 946 308 946 308 946 308 420 849 420 849 400 000 - 420 849 420 849 420 849 420 849 420 849 420 849 420 849 - 1 705 000 1 705 000 - - - - 1 705 000 - - - - - 466 477 466 477 345 000 466 477 466 477 466 477 450 685 - - - - - 2 384 654 2 384 654 4 587 648 4 587 648 415 132 4 587 648 2 384 654 4 587 648 2 384 654 4 587 648 - - 2 384 654 4 587 648 - - 2 384 654 2 384 654 138 366 - 4 587 648 4 587 648 2 384 654 4 587 648 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 46 3 730 148 3 730 148 1 979 357 - 19 365 19 365 - - 3 730 148 19 365 - - 905 215 884 592 757 460 301 443 808 639 - 244 989 244 989 74 539 1 384 552 1 384 552 - - 12 427 315 756 315 756 284 000 - 662 891 662 891 530 312 1 973 317 1 973 317 - - 1 973 317 50 005 1 155 197 315 756 - - - 3 730 148 19 365 905 111 123 099 1 384 552 315 756 - - - 3 730 148 - - - - - 135 689 - 251 - 19 365 150 742 - - 3 408 230 248 57 876 100 10 000 - - - - 315 756 662 891 7 376 - - 1 973 317 662 891 662 891 662 891 - - - 1 973 317 1 973 317 1 973 317 - 1 973 317 1 973 317 1 973 317 - - - - - - - - - - - - 1997 I L NL A P FIN S UK NO 3 858 546 3 858 546 1 867 536 - 19 257 19 257 - - 3 258 546 19 257 - - 3 858 546 19 257 - - - 3 858 546 - - - - - - 843 356 843 356 757 668 244 436 780 876 780 876 843 201 251 150 742 - 759 020 120 619 269 490 269 490 49 299 - 36 460 29 785 1 289 858 1 289 858 - 9 701 1 036 573 - 114 259 1 279 730 - - 3 520 193 549 59 032 - - - - 7 376 337 502 337 502 230 000 - 337 502 337 502 337 502 13 4 300 337 502 337 502 - 661 727 661 727 542 616 1 952 348 1 952 348 - - 1 952 348 661 727 661 727 661 727 - - - - - 1 952 348 1 952 348 1 952 348 1 952 348 1 952 348 1 952 348 1 952 348 393 762 393 762 - 104 215 393 762 99 438 393 762 - - 1 465 393 762 - JURIDISK ENHET – Variabler i förordningen (%) 1998/1997 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO 91,78 91,78 - 91,78 91,78 91,78 98,43 - - 91,78 91,78 91,78 - - - - - - - - - - - - 100,35 100,35 100,00 - 100,35 100,35 100,35 - 100,35 100,35 100,35 - 122,46 122,46 - - - - 99,38 99,38 110,76 99,38 99,38 99,38 102,27 102,27 37,83 102,27 102,27 - 122,46 102,54 102,27 - - - - - - - - - - - - 102,27 102,27 102,27 107,74 107,74 107,74 107,74 107,74 - 107,74 108,13 - 107,74 107,74 107,74 - - - - - - - - - - - - 96,67 96,67 105,99 - 114,47 - 96,67 - - - 96,67 - 100,56 100,56 - - 100,56 - 107,33 104,89 99,97 123,32 103,56 - 90,91 90,91 151,20 - 137,15 - 107,34 107,34 - 128,10 111,44 - 100,56 107,34 107,74 108,19 - - - - - - 90,01 - 0,03 124,97 - - 96,82 118,96 98,04 - - - - 100,00 93,56 93,56 123,48 - 93,56 - 93,56 - 232,56 - 93,56 - 100,18 100,18 97,73 - 100,18 100,18 100,18 - - - - - 101,07 101,07 - 101,07 101,07 101,07 101,07 - 101,07 101,07 101,07 101,07 - - - - - - - - - - - - Identitetsnummer. Namn, adress (inklusive postnummer) Telefonnummer, elektronisk post, fax- och telexnummer (frivilligt) Upplysning om huruvida den juridiska enheten skall offentliggöra sitt årsbokslut (Ja/Nej). Datum för bildande i fråga om juridiska personer eller datum för officiellt godkännande som näringsidkare vad gäller fysiska personer. Det datum då den juridiska enheten upphör att vara juridiskt ansvarig för ett företag. Enhetens juridiska form. Namn och adress för varje utländsk juridisk enhet, annan än fysisk person, som kontrollerar den juridiska enheten (frivilligt). Identitetsnummer för den juridiska enhet i registret som kontrollerar den juridiska enheten (frivilligt). Upplysning om huruvida den juridiska enheten är ett "offentligt företag" enligt kommissionens direktiv 80/723/EEG (Ja/Nej) (gäller bara juridiska personer). Hänvisning till motsvarande register, inklusive tullregister, i vilka den juridiska enheten är införd och som innehåller information som kan användas för statistiska ändamål. Hänvisning till det register över aktörer vilket inrättas enligt rådets förordning (EEG) nr 3330/91 av den 7 november 1991 om statistik avseende handel med varor mellan medlemsstaterna MS + NO Variabel a b b (valfritt) c d e f g (valfritt) h (valfritt) I J k a b b (valfritt) c d e f g (valfritt) h (valfritt) i j k 47 FÖRETAG – Variabler i förordningen 1998 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO 867 908 422 302 2 088 000 463 606 2 437 944 3 539 686 110 442 3 730 148 867 908 422 302 - 463 606 2 437 944 3 539 686 110 442 3 730 148 867 908 422 302 2 088 000 382 125 2 072 252 3 539 586 110 442 3 730 148 19 176 19 176 19 176 816 773 244 011 1 384 552 315 756 662 485 1 966 116 396 294 816 773 244 011 1 384 552 - 662 485 1 966 116 - 673 942 236 998 1 384 552 315 756 662 485 1 966 116 372 048 867 908 16 000 522 000 - 246 114 - 110 442 - - 816 737 11 620 163 699 8 000 662 485 1 966 116 17 741 867 908 422 302 2 088 000 463 606 2 437 944 3 539 586 110 442 3 730 148 19 176 816 772 244 011 434 108 315 756 662 485 1 966 116 139 199 330 518 2 437 944 3 539 586 110 442 3 730 148 - 816 770 5 645 1 155 197 315 756 662 485 1 966 116 396 293 MS + NO Variabel a b c d e f g h 867 908 422 302 867 908 422 302 - - 463 606 2 437 944 - 110 442 - 867 908 422 302 1 566 000 463 606 2 437 944 2 000 000 92 000 3 167 689 19 176 19 176 i (valfritt) - - - - - - - - MS + NO Variabel a b c d e f g h B DK D EL E F IRL I L 751 384 420 849 1 705 000 466 477 2 384 654 3 213 339 101 655 3 858 546 751 384 420 849 - 466 477 2 384 654 3 213 339 101 655 3 858 546 751 384 420 849 1 705 000 422 161 1 940 820 3 213 339 101 655 3 858 546 751 384 15 896 426 250 - 210 144 - 101 655 - 751 384 420 849 1 705 000 466 477 2 384 654 3 213 339 101 655 3 858 546 751 384 420 849 751 384 420 849 - - 233 238 2 384 654 3 213 339 101 655 3 858 546 466 477 2 384 654 - 101 655 - - 420 849 1 278 750 466 477 2 384 654 2 000 000 84 132 3 140 856 i (valfritt) 751 384 420 849 - - - - - - - - - - - - - - - - 48 307 973 - 537 958 315 756 662 485 1 966 116 287 100 - 219 315 78 989 - - - 315 756 205 600 - - 1 966 116 163 467 - 104 017 1997 NL A P FIN S UK NO 830 446 269 165 1 289 858 830 446 269 165 1 289 858 830 446 256 835 1 255 838 16 609 7 960 137 394 830 446 269 165 414 164 671 944 36 460 1 036 573 357 046 29 775 - 148 500 - 840 - 569 049 - - - - - - - - - - 661 321 1 947 585 346 089 661 321 1 947 585 292 512 661 321 1 947 585 292 512 - 1 947 585 - 661 321 1 947 585 158 371 661 321 1 947 585 346 089 661 321 1 947 585 53 577 - - 1 947 585 170 135 2 000 - FÖRETAG – Variabler i förordningen (%) 1998/1997 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO 115,51 115,51 115,51 115,51 115,51 115,51 115,51 - - 100,35 100,35 100,35 100,65 100,35 100,35 100,35 100,35 - 122,46 - 122,46 122,46 122,46 - - 122,46 - 99,38 99,38 90,52 - 99,38 141,71 99,38 99,38 - 102,23 102,23 106,77 117,12 102,23 102,23 102,23 102,23 110,16 110,16 110,15 - 110,15 110,15 - 100,00 - 108,64 108,64 108,64 108,64 108,64 108,64 108,64 109,35 - 96,67 96,67 96,67 - 96,67 96,67 - 100,85 - - - - - - - - - - 98,35 98,35 81,15 90,65 90,65 92,28 4917,44 145,98 98,35 121,55 86,26 90,65 15,48 - - - 26108,93 - 107,34 107,34 110,25 119,15 104,82 111,44 - - - - - - - - - - - - 100,18 100,18 100,18 - 100,18 100,18 100,18 - - 100,95 100,95 100,95 100,95 100,95 100,95 100,95 100,95 - 114,51 - 127,19 - 87,89 114,51 535,86 96,08 - Identitetsnummer. Identitetsnummer för den eller de juridiska enheter som har ett juridiskt ansvar för företaget. Verksamhetskod för företaget med klassificering på 4-siffernivå, undergrupp, enligt NACE Rev. 1 i vilken den huvudsakliga verksamheten eller all företagets verksamhet är inkluderad. Eventuell sekundär verksamhet med klassificering på 4-siffernivå enligt NACE Rev. 1, om denna verksamhet uppgår till 10 % av samtliga verksamheter. Storlek: mätt i antal anställda personer eller, om detta inte framgår, genom fördelning på någon av följande klasser som anger antalet sysselsatta personer. Datum då företagets verksamhet påbörjas. Datum då företagets verksamhet slutgiltigt upphör. Omsättning från försäljning av varor och tjänster (ej kreditförmedlande företag) eller, om detta inte är möjligt, genom fördelning på någon av följande storleksklasser. Tillgångar netto (tillgångar efter avskrivningar minus skulder - gäller bara kreditförmedlande företag) (frivilligt). MS + NO Variabel a b c d e f g h i (valfritt) a b c d e f g h I (vilfritt) - - - - - - - - - 49 LOKAL ENHET – Variabler i förordningen 1998 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO 2 274 000 2 274 000 - 2 274 000 522 000 2 274 000 - - 2 274 000 - 484 340 484 340 362 863 440 024 - - 484 340 251 101 484 340 484 340 2 764 715 2 764 715 4 194 967 4 194 967 116 238 116 238 4 608 710 4 608 710 - 4 194 967 65 000 1 979 357 20 232 20 232 - 2 304 918 4 194 967 116 238 4 608 710 20 232 189 150 - 2 764 715 4 194 967 2 764 715 4 194 967 2 764 715 - 2 764 715 4 194 967 2 764 715 4 194 967 - 116 238 116 238 116 238 116 238 116 238 116 238 116 238 - 4 608 710 4 608 710 - 4 608 710 4 608 710 4 608 710 - 886 074 886 074 796 176 864 213 - 852 528 808 450 - - 19 365 20 232 - 20 232 886 074 20 232 886 074 - 301 993 301 993 72 873 1 411 788 1 411 788 - 294 866 1 411 788 10 793 301 993 210 359 - 57 286 1 155 211 - 1 411 788 - 301 993 191 045 301 993 2 464 378 500 378 500 290 000 378 500 - 378 500 378 500 378 500 378 500 744 974 744 974 595 200 744 974 12 000 744 974 744 974 744 974 744 974 2 431 983 2 431 983 - 2 431 983 - 2 431 983 2 431 983 2 431 983 2 431 983 442 723 442 723 418 173 19 615 - 172 204 416 022 273 230 442 652 - - - 8 000 2 431 983 1 411 788 378 500 744 974 2 431 983 441 688 - 1 900 2 500 2 431 983 5 414 1997 2 274 000 - 2 764 715 4 194 967 - 484 340 2 630 000 7 600 DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO - - - - - - - - - - - - - 2 395 352 2 395 352 - 367 370 367 370 - 2 395 352 356 691 905 000 905 000 819 457 882 093 - 857 009 820 911 389 100 905 000 - 905 000 - 314 506 314 506 47 265 314 474 7 499 314 506 39 055 61 284 314 506 192 349 314 506 1 994 1 330 355 1 330 355 - 177 689 5 115 - 1 296 133 - 1 330 355 - 1 330 355 - 401 015 401 015 245 000 390 000 - 401 015 401 015 401 015 401 015 37 000 401 015 1 900 743 813 743 813 595 050 669 432 12 000 743 813 743 813 743 813 743 813 - 2 395 352 2 395 352 2 395 352 2 395 352 8 000 2 395 352 743 813 2 395 352 2 500 1 000 - 171 411 367 370 74 480 367 370 367 370 367 370 7 377 MS + NO Variabel a b b (valfritt) c d (valfritt) e f g h i j k MS + NO Variabel B a b b (valfritt) c d (valfritt) e f g h i j k - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 477 196 477 196 430 000 477 196 20 000 477 196 477 196 477 196 477 196 477 196 477 196 477 196 491 347 491 347 420 000 491 347 20 000 493 147 493 147 493 147 493 147 493 147 493 147 493 147 2 731 616 2 731 616 3 726 327 3 726 327 110 095 110 095 5 247 999 5 247 999 - 3 726 327 55 123 1 867 536 2 194 338 3 726 327 110 095 2 194 338 1 879 000 1 879 000 - 1 879 000 469 750 1 879 000 - - 1 879 000 - 484 340 484 340 362 863 440 024 - - 484 340 251 101 484 340 484 340 173 879 - 2 731 616 3 726 327 2 731 616 2 731 616 3 726 327 - 2 731 616 3 726 327 2 731 616 3 726 327 1 879 000 - 2 731 616 3 726 327 - 484 340 2 600 000 7 600 - 110 095 110 095 110 095 110 095 110 095 110 095 110 094 - 5 247 999 5 247 999 - 5 247 999 5 247 999 5 247 999 - 50 LOKAL ENHET – Variabler i förordningen (%) 1998/1997 MS + NO Variabel a b b (valfritt) c d (valfritt) e f g h i j k B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK NO - - - - - - - - - - - - 97,12 97,12 102,38 97,12 100,00 96,77 96,77 96,77 96,77 96,77 96,77 96,77 121,02 121,02 - 121,02 111,12 121,02 - - 121,02 - 121,02 100,00 100,00 100,00 100,00 - - 100,00 100,00 100,00 100,00 - - 100,00 101,21 101,21 - 105,04 108,78 101,21 101,21 101,21 101,21 101,21 101,21 101,15 112,58 112,58 112,58 112,58 - 112,58 112,58 - 112,58 112,58 112,58 100,00 105,58 105,58 117,92 105,58 - 105,58 105,58 105,58 105,58 105,58 105,58 105,58 87,82 87,82 105,99 210,03 - 87,82 87,82 - 87,82 87,82 87,82 - - - - - - - - - - - - - 97,91 97,91 97,16 97,97 96,02 96,02 154,18 106,12 106,12 94,39 94,39 - 118,37 93,76 794,53 97,05 - 143,93 4112,59 99,48 98,48 - 97,91 - 97,91 96,02 146,68 - 96,02 99,32 96,02 - 89,13 - 106,12 - 106,12 - 94,39 94,39 94,39 94,39 - - - 123,57 - 100,00 100,16 100,16 100,03 111,28 100,00 100,16 100,16 100,16 100,16 100,00 100,16 100,00 101,53 101,53 - 101,53 - 101,53 101,53 101,53 101,53 101,53 101,53 101,53 120,51 120,51 - 5,50 - 100,46 113,24 366,85 120,49 - 120,23 73,39 a b (valfritt) c d (valfritt) e f g h i j k - - - - - - - - - - - Identitetsnummer. Namn, adress och annan identifierande information enligt punkt 1 b i denna bilaga. Verksamhetskod med klassificering på 4-siffernivå, undergrupp, enligt NACE Rev. 1. Eventuell sekundär verksamhet med klassificering på 4-siffernivå enligt NACE Rev. 1. (frivilligt). Antal anställda, som det anges i punkt 3 e i denna bilaga. Datum då den verksamhet påbörjades vars koder anges i c. Datum för verksamhetens slutgiltiga upphörande. Geografisk kod (territoriella enheter). Hänvisning till motsvarande register i vilka den lokala enheten är införd och som innehåller information som kan användas för statistiska ändamål. Identitetsnummer i registret för det företag som den lokala enheten är underordnad. Upplysning om huruvida den verksamhet som utförs i den lokala enheten är hjälpverksamhet till det företag som enheten är underordnad (Ja/Nej). 51 Tabell 4: Uppgiftskällor för företagsregister per statistisk enhetstyp UPPGIFTSKÄLLOR L J N N J N J NL N J J J N N A N N J J J J English translation P J N J J J J FIN J J J J N N S J N N J J J 1998 UK NO Tot " J " J J J J J J J J N J J J 11 7 7 12 8 10 "Current accounts" file of the BNB financial reporting centre Job announcements at the Council administration The CFEs (Centres for Company Compliance) Register of units under majority State control INAIL (National Insurance Institute against Accidents at work) Bank of Italy National Registry of Persons and Companies Austrian Chamber of Commerce membership file Personnel Registry - Ministry of Labour and Solidarity Bank of Portugal Files from National Board of Customs L N N N N J N L N N N N J N NL N J J J J N NL N J J N N N A N N J J J J A N N N J N N P J N J J J J P N N N J J J FIN N N N N N N FIN N N N J N N S N N N N N J S J N N J J J 1998 UK NO Tot " J " J J J J J N J J N J J J 9 7 7 12 13 9 1998 UK NO Tot " J " J J J J J N J J N J J J 7 5 4 12 11 8 I J J J N N J I N N N J J N I N N J J J J Juridisk enhet Medlemsstaterna+NO Uppgiftskällor Skatteregister Socialförsäkringsregister Handelsregister Undersökningar baserade uteslutande på register Återkoppling från andra undersökningar Andra uppgiftskällor Andra uppgiftskällor: B J J N J N J DK J N N N N J D N N N N N N EL J N N J J N E J J N J J N F IRL - - J J J J N N N N N N - Fichier "comptes annuels" de la Centrale des Bilans de la BNB B DK - Feed-back from customers and sections in Statistics Denmark producing business statistics D - Gewerbeanzeigen bei der Gemeindeverwaltung - les CFE( Centre de Formalités des Entreprises) F - Répertoire des unités contrôlés majoritairement par l'Etat, F - Enquêtes annuelles d'entreprises, F - Istituto Nazionale sulla assicurazione sugli infortuni sul lavoro I - Banca d'Italia I L - Service Répertoire national des personnes physiques et morales A - Mitgliederdatei der wirtschafstkammer Osterreich P P FIN - files from National Board of Customs S S S UK - Companies House Register UK - Dun and Bradstreet (World-dbase) - also used for enterprise group N - Business licences files N - Register of legal units - Statistics Sweden. - PRV, direct information from Swedish Patent and Registration office and annual accounts - SVAAB (subsidiary to the Swedish Post) which handles change in mailing addresses. - Quadros de Pessoal - Ministério do Trabalho e Solidariedade - Banco de Portugal Företag Medlemsstaterna+NO Uppgiftskällor Skatteregister Socialförsäkringsregister Handelsregister Undersökningar baserade uteslutande på register Återkoppling från andra undersökningar Andra uppgiftskällor Andra uppgiftskällor: B J J N J J J DK J J N J J J D N N N N J J EL J N J J J N E J J N J J N F J J J J N J IRL J N J J J J - Enquêtes annuelles d'entreprises, - Fichier "comptes annuels" de la Centrale des Bilans de la BNB B DK - Feed-back from customers and sections in Statistics Denmark producing business statistics D - Gewerbeanzeigen bei der Gemeindeverwaltung F IRL - Public utility listing IRL - Local Authority and Governemt listings (1997 onwards) L A - Mitgliederdatei der wirtschafstkammer Osterreich P P S N - Business licences files N - Register of legal units - Quadros de Pessoal - Ministério do Trabalho e Solidariedade - Banco de Portugal - PRV, direct information from Swedish Patent and Registration office and annual accounts. - Enquêtes structure et activité Lokal enhet Medlemsstaterna+NO Uppgiftskällor Skatteregister Socialförsäkringsregister Handelsregister Undersökningar baserade uteslutande på register Återkoppling från andra undersökningar Andra uppgiftskällor Andra uppgiftskällor: B N N N N N N DK J N N J J J D N N N N J J EL J N N J J N E J J N J J N F J J N J N J IRL N N J J J J DK - Feed-back from customers and sections in Statistics Denmark producing business statistics D - Gewerbeanzeigen bei der Gemeindeverwaltung - les CFE( Centre de Formalités des Entreprises) F F - Enquêtes annuelles d'entreprises, IRL - Public utility listing IRL - Local Authority and Governemt listings (1997 onwards) I L P S S N - Business licences files N - Register of legal units - Ente Nazionale per l'energia elettrica - Enquêtes structure et activité - Quadros de Pessoal - Ministério do Trabalho e Solidariedade - Statistics Sweden. - SVAAB (subsidiary to the Swedish Post) which handles change in mailing addresses. 52 BILAGA 2 Översikt över ekonomiskt stöd till medlemsstaterna 1993-1997 Belopp (ecu) Huvudsakligt stödområde täckning och kvalitet (källsamordning) täckning och kvalitet (källsamordning) Land Österrike Belgien Tyskland Grekland Spanien Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Finland Förenade kungariket EU totalt År 1997 1993 1994 totalt 1993 1994 1995 1996 1997 totalt 1995 totalt 1993 1994 1995 totalt 1993 1994 1995 1996 1997 totalt 1993 1994 1995 1996 totalt 1996 totalt 1997 totalt 1996 1997 totalt 1996 1997 totalt 1996 1997 totalt 1993 1994 1995 1996 1997 Totalt klassifikationer; kvalitet (variabler) täckning täckning systemutveckling och täckning täckning täckning standarder och systemutveckling systemutveckling systemutveckling systemutveckling systemutveckling systemutveckling 31 531 30 000 30 000 60 000 90 000 100 000 150 000 150 000 75 000 565 000 188 172 188 172 260 000 240 000 100 000 600 000 100 000 100 000 150 000 65 400 23 400 438 800 120 000 130 000 238 000 150 000 metoder och analyser 638 000 25 000 25 000 30 000 30 000 75 000 30 000 105 000 34 600 31 800 66 400 50 000 täckning täckning täckning täckning täckning kvalitet (källanalys) täckning täckning täckning täckning täckning kvalitet (stora företag) kvalitetsundersökning 40 000 90 000 600 000 600 000 826 172 550 000 261 731 2 837 903 53