title: Euroopan parlamentin päätöslauselma kuudennesta kausikertomuksesta Euroopan unionin alueiden sosiaalisesta ja taloudellista tilanteesta ja kehityksestä (SEC(1999) 66 — C5-0120/1999 — 1999/2123(COS))

eurovoc_concepts:
European Union
economic development
region
region-EU relationship
social development

text: C 304/62 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Tiistai 18. tammikuuta 2000 26. odottaa, että inhimillisten voimavarojen laatutason edistäminen riippuu tulevaisuudessa tarpeiden ja kasvumarkkinoiden kehittymisestä; vaatii tästä syystä, että tutkitaan tehokkaammin, millaisista erityisval- miuksia edellyttävistä palveluista on tulevaisuudessa kysyntää sekä tuetaan teknologian siirtoa pk-yrityksiin; korostaa, että on tärkeää kannustaa ohjelmia, joilla edistetään erityistoimin yli 40-vuotiaiden työt- 27. tömien työmarkkinoille paluuta, koska tämän ryhmän on vaikea mukautua uuteen teknologiaan ja talous- elämän nykyisiin vaatimuksiin; Teollisuus 28. pitää tärkeänä, että varsinkin koheesiomaissa laajennetaan tutkimusinfrastruktuuria sijoittamalla kor- keakouluja ja oppilaitoksia niin, että ne palvelevat entistä paremmin kehittymättömimpien alueiden asuk- kaita ja tekevät helpommaksi koulutettujen ihmisten jäämisen kotiseudulleen; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään kestävän aluekehityksen edistämiseksi enemmän joissa pyritään energiansäästöön ja investoidaan uusiutuviin 29. huomiota sellaisiin energia-alan ohjelmiin, energialähteisiin; Kilpailupolitiikka 30. toistaa jälleen kerran, että kansallisten ja alueellisten ohjelmien on täydellisesti noudatettava Euroo- pan unionin kilpailupolitiikkaa ja kilpailumääräyksiä erityisesti kilpailupolitiikkaa ja valtiontukea koskevien määräysten soveltamisessa; 31. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. * * * 8. Euroopan unionin alueiden sosiaalinen ja taloudellinen tilanne A5-0107/1999 Euroopan parlamentin päätöslauselma kuudennesta kausikertomuksesta Euroopan unionin alueiden sosiaalisesta ja taloudellista tilanteesta ja kehityksestä (SEC(1999) 66 $ C5-0120/1999 $ 1999/2123(COS)) Euroopan parlamentti, joka & ottaa huomioon kuudennen kausikertomuksen (SEC(1999) 66 & C5-0120/1999), & ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta 20. heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2083/93 8 artiklan (1), & ottaa huomioon 20. heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2082/93 asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 muuttamisesta (2), & ottaa huomioon rakennerahastoihin vuodesta 2000 lähtien sovellettavista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (3), & ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaan yhteisön tehtävä on edistää naisten ja miesten välistä tasa-arvoa ja poistaa epätasa-arvoa; ja ottaa huomioon yhteisön neljännen naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevan keskipitkän toimintaoh- jelman (1996-2000) (KOM(1995) 381) ja siitä 17. marraskuuta 1995 antamansa päätöslauselman (4), (1) EYVL L 193, 31. 7. 1993, s. 34. (2) EYVL L 193, 31. 7. 1993, s. 20. (3) EYVL L 161, 26. 6. 1999, s. 1. (4) EYVL C 323, 4. 12. 1995, s. 167. 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 304/63 Tiistai 18. tammikuuta 2000 & ottaa huomioon komission ensimmäisen kertomuksen taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta (KOM(1996) 542−C4-0016/1997) ja asiasta 19. marraskuuta 1997 antamansa päätöslauselman (1), & ottaa huomioon yhteisön aluekehityssuunnitelman (EUREK) ja 2. heinäkuuta 1998 antamansa päätös- lauselman aluesuunnittelusta ja yhteisön aluekehityssuunnitelmasta (2), & ottaa huomioon työjärjestyksen 160 artiklan, & ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön ja kalatalousvaliokunnan lausunnon (A5-0107/1999), A. ottaa huomioon, että taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen on EY:n perusta- missopimuksen 2 ja 158 artiklan mukaisesti eräs unionin tärkeimmistä päämääristä, jota tuetaan luo- malla sisämarkkinat sekä talous- ja rahaliitto, B. ottaa huomioon, että rakennepolitiikan uudistamisen tavoitteena on ollut keskittäminen, yksinkertais- taminen ja tehostaminen ja että jäsenvaltioilla ja alueilla on nyt enemmän vastuuta, C. ottaa huomioon, että yhteisön alue- ja rakennepolitiikka kohdistuu pitkälle aikavälille ja että tämän alan rahoituskehys on pidettävä mielessä, D. ottaa huomioon että perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan nojalla syrjäisimpien alueiden kes- tävän kehityksen tukeminen, kilpailukykyisten innovatiivisten alojen kehittymisen tukeminen näillä alueilla ja niiden kehityksen jälkeenjääneisyyden sekä niiden pysyvistä tekijöistä johtuvien ongelmien lievittäminen ovat taloudellisen ja sosiaalisen koheesion tavoitteen mukaisesti unionin velvollisuus, johon se on sitoutunut, 1. pitää kuudennen kausikertomuksen esittämistä myönteisenä, koska se tarjoaa yhdessä viidennen kau- sikertomuksen sekä vuoden 1996 ensimmäisen koheesiokertomuksen kanssa kattavan ja yksityiskohtaisen kuvauksen unionin alueiden taloudellisesta ja sosiaalisesta tilanteesta ja sen kehityssuunnasta ja muodostaa vakaan perustan unionin rakennepolitiikan painopistealueiden suunnittelulle; 2. pitää myönteisenä, että näissä kertomuksissa kuvattujen ja analysoitujen kehitykseen vaikuttavien tekijöiden laatu on parantunut vuosi vuodelta ja erityisesti, että kertomuksiin on sisällytetty myös vaikeasti mitattavia ”pehmeitä tekijöitä” koskeva analyysi; pitää myönteisenä, että tarkasteltavaa aikaväliä on piden- netty, mikä mahdollistaa suhdannevaihtelujen huomioon ottamisen; 3. toteaa, että kertomuksessa viitataan useasti tilastollisten parametrien epätarkkuuteen, ja toistaa pyyn- tönsä, että edustavien indikaattorien määrittelyä, keräämistä ja analysointia jatketaan erityisen tehokkaasti alueellisella tasolla sekä Keski- ja Itä-Euroopan maita silmällä pitäen; pahoittelee, että yksittäisten tekijöiden vuorovaikutusta ei ole analysoitu, ja ehdottaa, että vastaisuudessa otetaan paremmin huomioon syy-seu- raus-suhteen moninaisuus; panee tyytyväisenä merkille, että alueellisten tietojen arvioimisessa on ylitetty laadullinen kynnys, 4. mutta toteaa kuitenkin, että tiedon saamisessa on vielä paljon tehtävää; valittaa kuitenkin sitä, että saari- alueita ja syrjäisempiä alueita, joiden tilanne on monilla tavoin erityislaatuinen, ei ole arvioitu erikseen; pitää tässä mielessä tärkeänä yhteisön aluekehityssuunnitelman toteuttamista tasapainoisen aluekehityksen turvaamiseksi erityisesti Euroopan unionin saarialueilla ja syrjäisillä alueilla; 5. katsoo, että kausikertomuksen kilpailukykyyn vaikuttavia tekijöitä koskeva toinen osa on hyvin laa- dittu ja tarjoaa kiinnostavia uusia näkymiä Euroopan alueen tasapainoisen ja monikeskisen kehityksen tavoitteeseen ja erittäin hyvän erittelyn Euroopan keskusalueiden ja syrjäseutujen välisistä suhteista kilpai- lukyvyn kannalta; 6. pitää myönteisenä, että komission kuudennessa kausikertomuksessa on käsitelty parlamentin viiden- nestä kausikertomuksesta 29. kesäkuuta 1995 hyväksymässä päätöslauselmassa (3) esittämiä, erityisesti kil- pailukykyä ja laajentumista koskevia suosituksia; toteaa, että vuoden 1996 ensimmäiseen koheesiokerto- mukseen on sisällytetty pyydetyt analyysit valtiontukien sekä kansallisen politiikan ja yhteisön politiikan vaikutuksista; (1) EYVL C 371, 8. 12. 1997, s. 89. (2) EYVL C 226, 20. 7. 1998, s. 42. (3) EYVL C 183, 17. 7. 1995, s. 33. C 304/64 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Tiistai 18. tammikuuta 2000 7. edellyttää, että koheesiokertomuksen ja kausikertomuksen yhdistäminen taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevaksi kolmivuotiskertomukseksi ei johda sisällön heikkenemiseen; pyytää komis- siota laajentamaan seuraavassa kertomuksessa alueiden kilpailukyvyn analyysia sisällyttämällä siihen myös KIE-maat; pyytää jälleen kerran komissiota tarkastelemaan tarvetta saattaa harmaa talous päivänvaloon ja virallisen talouden piiriin, sillä se vaikuttaa merkittävästi alueiden taloudelliseen tilanteeseen; 8. kehottaa tarkastelemaan laajentumisen vaikutuksia rakennerahastojen jakautumiseen ja on erityisen huolissaan sen seurauksista syrjäisimmille alueille; pyytää komissiota lisäämään seuraavaan taloudellista ja sosiaalista kehitystä koskevaan kertomukseensa luvun EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan mukaisten toimien vaikutuksesta syrjäisimpien alueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen; pitää myönteisenä, että useat Euroopan ns. köyhät alueet ovat kehittyneet viime vuosina, vaikka kyse 9. onkin ennen kaikkea alueista, joiden lähtötaso oli hyvin alhainen ja jotka ovat kyseisellä tilastointikaudella hyötyneet Euroopan yhdentymisestä; korostaa kuitenkin, että henkeä kohti lasketun BKT:n voimakas kasvu vuosina 1991-1996 (45:stä 59:ään, indeksinä 100) johtuu myös Saksan tavoitteeseen 1 kuuluvien osaval- tioiden elpymisestä, ja että ilman niitä kasvu on vähäisempää (56:sta 61:een, indeksinä 100); 10. pitää myönteisenä, että köyhimpien alueiden henkeä kohti laskettu BKT on kasvamassa, mutta pitää huolestuttavana, että tämä kehitys johtuu Euroopassa ensisijaisesti tuottavuuden kasvusta ja ainoastaan vähäisessä määrin työllisyyden lisääntymisestä; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan kehitysstrate- giaa laadittaessa asianmukaisesti huomioon hyväksyttyjen toimien työllisyysvaikutukset; 11. toteaa, että kansallisella tasolla havaittava suuntaus nimelliseen lähentymiseen ei ole johtanut kaikilla aloilla alueiden todelliseen lähentymiseen; huomauttaa, että erot ovat enenevässä määrin alueiden välisiä ja että köyhimpien ja rikkaimpien alueiden erot ovat edelleen erittäin suuria; pitää huolestuttavana, että työt- tömyyden kasvu on hyvin erilaista eri alueilla; painottaa sitä huolestuttavaa seikkaa, että 25 pahimmalla työttömyysalueella keskimääräinen työttömyysprosentti on 23,7, kun taas 25:llä työttömyydestä vähiten kärsivällä alueella se on vain 4 prosenttia, ja katsoo, että työttömyyden ja alhaisen tulotason välillä on selkeä yhteys, mikä kumoaa käsityksen työttömyydestä teollisuusmaiden rakenneuudistusprosesseihin kuu- luvana ilmiönä; vaatii, että kunkin alueen olosuhteet, kuten pitkät välimatkat, harva asutus ja karu ilmasto sekä erityisesti työttömyyttä aiheuttavat tekijät, otetaan paremmin huomioon; kehottaa ottamaan alueelli- sen koheesion kansalliset, alueiden väliset ja rajat ylittävät näkökohdat huomioon seuraavissa taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevissä kolmivuotiskertomuksissa; korostaa sitä, että alueiden BKT-lukuja arvioimalla voidaan osoittaa paljon monitahoisempia eroja 12. kolmessa keskeisessä kehityssuunnassa, jotka vaativat Euroopan alueellisen koheesion vahvistamista: & erittäin vahva kasvu jatkuu Euroopan keskiosissa ja siten Euroopan voimakkaimmat keskukset kasva- vat jatkuvasti yleiseurooppalaista keskiarvoa nopeammin & tietyt Pyreneiden niemimaan alueet, Irlanti ja tavoitteeseen 1 kuuluvat Saksan osavaltiot elpyvät, kun taas useimpien Kreikan ja Etelä-Italian alueiden, saarialueiden ja muiden Pyreneiden niemimaan aluei- den kasvu on hidasta & lukuisat tavoitteen 1 ulkopuolella olevat syrjäiset alueet kasvavat huomattavasti yhteisön keskiarvoa hitaammin erityisesti Pohjoismaissa ja Ranskassa mutta myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ita- liassa; 13. muistuttaa, että kertomuksessa todetaan työttömyyden olevan 50-prosenttisesti rakenteellista; on komission kanssa samaa mieltä siitä, että laaja taloudellinen perusta on edellytys alueen myönteiselle kehit- tymiselle sekä työpaikkojen luomiselle ja säilyttämiselle; toteaa, että rakennepolitiikassa on keskityttävä elinkeinotalouden kilpailukyvyn ja ekologisesti kestävän kehityksen edistämiseen ja talouteen kytkeytyvän infrastruktuurin kehittämiseen; 14. korostaa, että työllisyystilanne on jäsenvaltioiden eri alueilla niin erityinen, että jäsenvaltioiden viranomaisten olisi kannettava pääasiallinen vastuu työllisyyttä edistävistä toimista; toivoo, että komissio toteuttaa ohjelmansa kansallista politiikkaa täydentävänä lisänä; 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 304/65 korostaa, että rakenteellisen työttömyyden torjumiseksi on ryhdyttävä integroituihin toimiin; muis- 15. tuttaa erityisesti työvoima- ja jatkokoulutustoimien tarpeellisuudesta; Tiistai 18. tammikuuta 2000 16. muistuttaa pk-yritysten myönteisestä vaikutuksesta työllisyyteen; katsoo, että pk-yritysten potentiaa- lin tehostamiseen on kiinnitettävä huomiota ja pk-yritysten palveluja on kehitettävä edelleen; katsoo, että tukitoimet on varojen tehokkaan käytön varmistamiseksi sovitettava yhteen pk-yritysten perustamisen ja yritystoiminnan aloittamisen laaja-alaisen edistämisen kanssa; katsoo, että heikommin kehittyneillä alueilla pitää olla mahdollisuus käyttää kilpailua vääristämättömiä taloudellisia kannustimia yritysten toimintaedel- lytysten tasoittamiseksi, esimerkiksi pitkistä etäisyyksistä johtuvien ongelmien ratkaisemiseksi siten, että yritysten sijoittumista näille alueille voitaisiin tukea; kiinnittää huomiota siihen, että hallitsematon muuttoliike kärjistää monilla alueilla alueellisia eroja; jää vajaalle käytölle; 17. muuttotappioalueet joutuvat supistumiskierteeseen ja niiden valmis infrastruktuuri samalla muuttovoittoalueille syntyy ongelma peruspalvelujen riittämättömyydestä; korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden on suunniteltava poliittinen strategiansa yritysten talou- 18. dellisten tarpeiden mukaiseksi erityisesti jos ne liittyvät työpaikkojen luomiseen; toteaa huolestuneena, että tietyt väestöryhmät syrjäytyvät yhä enemmän työmarkkinoilta ja että eri- 19. tyisesti naisten ja nuorten osuus työttömistä on keskimääräistä suurempi; muistuttaa jäsenvaltioita ja komissiota niiden rakennerahastoja koskevien määräyksien mukaisesta velvollisuudesta huolehtia tasa- arvon edistämisestä; tukee komission pyrkimystä integroida näitä väestönryhmiä koskevat politiikat muihin politiikan aloihin; pitää tarpeellisena, että näiden väestönryhmien integraation parantamisen edellytysten analyysiä käytetään tehokkaammin menestyksekkäiden toimintastrategioiden perustana; 20. on erityisen huolestunut siitä, että tutkimuksen ja kehittämisen aloilla vallitsee huomattava epätasa- paino; viittaa tässä yhteydessä siihen, että tekniikan ja taitotiedon siirtäminen on tärkeä kannustin yritysten innovaatiotoiminnalle ja edellytys tutkimuksen ja kehittämisen tulosten muuntamiselle innovatiivisiksi tuot- teiksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan alueiden välistä tietojen vaihtoa, jotta voidaan var- mistaa tieteen ja tekniikan kehityksen leviäminen muille aloille ja edistää sen soveltamista tuotantoon; viittaa tässä yhteydessä erityisesti televiestinnän tarjoamiin mahdollisuuksiin; painottaa, että on vält- 21. tämätöntä luoda tarvittavat televiestintäyhteydet erityisesti epäsuotuisille ja syrjäisille seuduille; pitää ”pehmeiden tekijöiden” merkitystä kasvulle ja työllisyydelle erittäin tärkeänä; on samaa mieltä 22. komission kanssa siitä, että rakennepolitiikka vaikuttaa myönteisesti kansallisten hallintojen tehokkuuteen; pitää tässä yhteydessä komission valvonta- ja seurantatehtävää erittäin tärkeänä; 23. muistuttaa jälleen kerran paikallisten ja alueellisten viranomaisten, vapaaehtoissektorin ja toimijoi- den merkityksestä alueellista ja sosiaalista epätasapainoa purettaessa; pitää rakennepolitiikan kumppanuutta koskevia ohjeita myönteisinä; korostaa institutionaalisten ja sosiaalisten verkostojen merkitystä kilpailuky- vylle; muistuttaa, että rakennepolitiikka on vaikuttanut myönteisesti yhteistyökäytänteiden luomiseen; pyytää komissiota parantamaan jäsenvaltioiden ja hakijamaiden alueiden välisen yhteistyön oikeus- 24. perustoja; 25. korostaa, että yhteisrahoituksen mukainen yhteisön rahoitusosuus johtaa ainoastaan hitaasti talou- dellisen ja sosiaalisen epätasapainon purkamiseen; pyytää komissiota arvioimaan huolellisesti jäsenvaltioi- den toimintaa alueilla, ja huolehtimaan tinkimättä valvon- nasta; pyytää jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että tukikelpoisilla alueilla toteutettavat rahoitustoimet tai poliittiset toimet tukevat ja lujittavat tavoitteena olevaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta; joille myönnetään varoja rakennerahastoista, huomauttaa, että talousarvion vakauttaminen on menestyksekkään talous- ja rahaliiton sekä Itä- 26. Eurooppaan tapahtuvan unionin laajentumisen välttämätön edellytys; C 304/66 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Tiistai 18. tammikuuta 2000 27. pyytää jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole antaneet riittävää luetteloa tukialueista, tekemään sen välit- tömästi, ja pyytää komissiota arvioimaan pikaisesti uudella ohjelmakaudella (2000&2006) tuettavia alueita koskevat toimintaohjelmat kuudennen kausikertomuksen tuloksien perusteella ja tekemään kaikkensa, jotta tukikausi alkaa viivästyksittä; 28. pitää valitettavana sitä, että komissio ei mainitse kuudennessa kausikertomuksessaan, että kalatalous on tärkeä tekijä monien alueiden taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä ja tarvitsee edelleen omiin eri- tyispiirteisiinsä perustuvaa aluepolitiikkaa, jotta se voi myötävaikuttaa tehokkaasti unionin alueiden talou- delliseen ja sosiaaliseen koheesioon; 29. kehottaa puhemiestä toimittamaan tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. 9. EY:n perustamissopimuksen entisten 85 ja 86 artiklan soveltamissääntöjen uudistaminen A5-0069/1999 Euroopan parlamentin päätöslauselma komission valkoisesta kirjasta EY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan soveltamissääntöjen uudistamisesta (KOM(1999) 101 $ C5-0105/1999 $ 1999/2108(COS)) Euroopan parlamentti, joka & ottaa huomioon komission valkoisen kirjan EY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan (1) sovelta- missääntöjen uudistamisesta (KOM(1999) 101 & C5-0105/1999), & ottaa huomioon 18. heinäkuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta Euroo- pan yhteisön kilpailupolitiikan vertikaalisista rajoituksista (2), & ottaa huomioon 9. helmikuuta 1999 antamansa päätöslauselman komission XXVII:stä kilpailupolitiik- kaa koskevasta kertomuksesta (3), & ottaa huomioon 15. huhtikuuta 1999 antamansa lausunnot ehdotuksesta neuvoston asetukseksi perus- tamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettely- tapojen ryhmiin annetun asetuksen N:o 19/65/ETY muuttamisesta ja ehdotuksesta neuvoston asetuk- seksi perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan täytäntöönpanosta annetun asetuksen N:o 17 muuttamisesta (4), & ottaa huomioon asiasta 22. syyskuuta 1999 talous- ja raha-asioiden valiokunnassa järjestetyn kuule- mistilaisuuden tulokset, & ottaa huomioon työjärjestyksen 160 artiklan, & ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0069/1999), A. katsoo, että kilpailupolitiikka on sosiaalisen markkinatalouden perustekijä, B. katsoo, että toimiva kilpailupolitiikka edistää eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä, C. katsoo, että toimiva kilpailupolitiikka on etenkin myös kuluttajien etujen mukaista, koska yritysten välinen kilpailu pakottaa tarjoamaan jatkuvasti parempia ja edullisempia tuotteita ja palveluja, D. katsoo, että nykyinen järjestelmä kilpailua koskevien Euroopan yhteisön sääntöjen toteuttamiseksi on pysynyt lähes ennallaan siitä alkaen, kun se otettiin käyttöön yhteisön alkuvuosina, huolimatta siitä, että olosuhteet ovat muuttuneet voimakkaasti, (1) Nykyisin EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artikla. (2) EYVL C 286, 22. 9. 1997, s. 347. (3) EYVL C 150, 28. 5. 1999, s. 53. (4) EYVL C 219, 30. 7. 1999, s. 422 ja 424


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2786/99 υποβολή: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Κατάρρευση γέφυρας της Αττικής οδού στο Μαρκόπουλο Αττικής.

eurovoc_concepts:
European social policy
Greece
accident prevention
building regulations
competence of the Member States
eligibility criteria
engineering structure
occupational accident
public works

formats: html pdf print

text: C 303 E/110 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 24. 10. 2000 Symplhrvmatikh· apa·nthsh thw kaw Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Epitroph·w (21 Marti·oy 2000) H Eyrvpai¤kh· Epitroph· den e·xei la·bei e·vw sh·mera ai·thsh sygxrhmatodo·thshw gia thn i·drysh sxolh·w toyristikv·n synodv·n ba·sei toy koinotikoy· plaisi·oy sth·rijhw gia thn Ella·da gia thn peri·odo programmatismoy· 1994-1999. Ypenuymi·zoyme epi·shw o·ti h epilogh· kai h pro·tash tvn prow sygxrhmatodo·thsh sxedi·vn empi·ptoyn sthn armodio·thta toy kra·toyw me·loyw. Ba·sei toy leitoyrgikoy· progra·mmatow «Toyrismo·w kai Politismo·w» toy 2oy koinotikoy· plaisi·oy sth·rijhw(KPS) gia thn Ella·da to Eyrvpai¤ko· Koinvniko· Tamei·o (KTE) sygxrhmatodo·thse thn kata·rtish 5,500 peri·poy ato·mvn se 480 semina·ria kata·rtishw synolikoy· ko·stoyw 7. 2 M€. Ta semina·ria ayta·, poy diorganv·uhkan apo· egkekrime·na ke·ntra kata·rtishw, ka·lycan e·na fa·sma uema·tvn sxetika· me th diaxei·rish kai th leitoyrgi·a tvn toyristikv·n egkatasta·sevn me cyxagvgike·w, aulhtike·w kai politistike·w drasthrio·thtew. Sy·mfvna me tiw plhrofori·ew poy e·dvsan oi ellhnike·w arxe·w oma·dew-sto·xoi tvn seminari·vn h·tan oi a·nergoi kai oi h·dh apasxoloy·menoi ston tome·a toy toyrismoy· poy apeiloy·ntai apo· thn anergi·a. (2000/C 303 E/107) GRAPTH ERVTHSH E-2786/99 ypobolh·: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Kata·rreysh ge·fyraw thw Attikh·w odoy· sto Marko·poylo Attikh·w Meta· thn pro·sfath kata·rreysh thw kataskeyazo·menhw ge·fyraw thw Attikh·w odoy· poy ei·xe san apote·lesma ton ua·nato dy·o ergatv·n kai ton traymatismo· a·llvn de·ka, dhmioyrgoy·ntai sobare·w anhsyxi·ew gia thn bivsimo·thta tvn e·rgvn kai gia thn asfa·leia poy ayta· pare·xoyn stoyw poli·tew. Dedome·noy o·ti ta e·rga toyla·xiston poy xrhmatodotoy·ntai apo· thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh pre·pei na gi·nontai me thn megaly·terh dynath· epime·leia, epi·blech kai diafa·neia, epiba·lletai h Epitroph· na merimnh·sei gia thn dierey·nhsh toy atyxh·matow kai na mhn epitre·cei na paramei·nei h ypo·uesh anejixni·asth. Apo· polloy·w episth·monew e·xoyn h·dh diatypvuei· orisme·na sobara· ervth·mata prokeime·noy na dialeykanuoy·n oi aiti·ew toy atyxh·matow alla· kai na problefuoy·n mellontika· atyxh·mata idi·oy h· megalyte·roy mege·uoyw. 1. 2. (cid:201)laban oi mele·tew ypo·ch tiw edafike·w synuh·kew sto shmei·o thw kataskeyh·w; e·gine h mele·th gia ton jylo·typo o·pvw epiba·lletai kai ea·n nai, efarmo·suhke sthn pra·jh; e·gine epanekti·mhsh gia ton jylo·typo kai geniko·tera gia ton tro·po kataskeyh·w toy e·rgoy, meta· ton seismo· 3. thw 7. 9. 99; 4. 5. 6. a·sxeta apo· thn mele·th, h·tan ta ikriv·mata kai oi synde·seiw eparkei·w; yph·rje h de·oysa epi·blech apo· ton epible·ponta oi·ko; poia ta ai·tia thw kata·rreyshw sy·mfvna me ton epible·pontai oi·ko; Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (28 Febroyari·oy 2000) H Epitroph· den diaue·tei tiw plhrofori·ew poy zhtei· to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy sta shmei·a 1 e·vw 6 thw erv·thshw poy kate·uese. Ta zhth·mata ayta· aforoy·n symbatike·w sxe·seiw metajy· toy ellhnikoy· kra·toyw, eidiko·tera toy Ypoyrgei·oy Dhmosi·vn (cid:201)rgvn, kai tvn anado·xvn poy e·xoyn anala·bei thn kataskeyh· thw levfo·roy Stayroy·-Eleysi·naw, sy·mfvna me thn isxy·oysa sy·mbash. H Epitroph· zh·thse apo· tiw ellhnike·w arxe·w na thw apostei·loyn thn telikh· e·kuesh thw ejetastikh·w epitroph·w thn opoi·a synekro·thsan gia na ejeta·sei tiw aiti·ew toy atyxh·matow. Ea·n ta pori·smata thw anvte·rv epitroph·w 24. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 303 E/111 dei·xnoyn o·ti ypa·rxoyn eyuy·new syndeo·menew me thn kakh· xrh·sh koinotikv·n xrhma·tvn, h Epitroph· ua zhth·sei opvsdh·pote thn ana·kthsh tvn xrhma·tvn aytv·n. (cid:211)so gia endexo·mena me·tra pro·lhchw paro·moivn atyxhma·tvn sto me·llon, h Epitroph· uevrei· o·ti o·ntvw ua pre·pei na ejakribvuoy·n ta me·tra ayta· kai na lhfuoy·n me ba·sh thn e·kuesh kai ta pori·smata thw ejetastikh·w epitroph·w. (2000/C 303 E/108) GRAPTH ERVTHSH E-2797/99 ypobolh·: Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Eja·rurvsh toy svmatempori·oy gynaikv·n sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh Sy·mfvna me th Dieunh· Orga·nvsh gia tiw Metanastey·seiw (OIM) o ariumo·w tvn gynaikv·n poy ei·nai uy·mata svmatempori·aw yperbai·nei to miso· ekatommy·rio kat(cid:146) e·tow. `llew mele·tew apokaly·ptoyn o·ti, o ariumo·w ayto·w ayja·netai. Sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh diapistv·uhke epi·shw o·ti pro·keitai gia sobaro· pro·blhma, kauv·w apo· tiw prv·hn kommoynistike·w xv·rew thw Kentrikh·w kai Anatolikh·w eyrv·phw syrre·oyn stratie·w olo·klhrew gynaikv·n, kyri·vw prow to Be·lgio, tiw Ka·tv Xv·rew kai th Germani·a. Poia me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph· gia thn katapole·mhsh toy svmatempori·oy gynaikv·n; Me poia me·sa skopey·ei h Epitroph· na enisxy·sei tiw drasthrio·thtew poy ua anapty·jei sto plai·sio tvn programma·tvn DAPHNE KAI STOP, prokeime·noy na ajiopoih·sei peraite·rv tiw dynato·thtew poy prosfe·rei h Eyropo·l; Apa·nthsh toy k. Vitorino ej ono·matow thw Epitroph·w (6 Marti·oy 2000) Apo· to 1996, h (cid:201)nvsh e·xei anala·bei dia·forew prvtoboyli·ew gia thn pro·lhch kai thn katapole·mhsh thw svmatempori·aw gynaikv·n kai, sygkekrime·na, dy·o anakoinv·seiw (1), mi·a koinh· dra·sh gia thn katapole·mhsh thw svmatempori·aw kai thw sejoyalikh·w ekmeta·lleyshw paidiv·n (2), thn prvtoboyli·a Daphne kai to pro·gramma STOP (3). Apo· tiw pro·sfatew ejeli·jeiw proky·ptei o·ti h (cid:201)nvsh ei·nai safv·w e·toimh gia ne·ew prvtoboyli·ew. Ta sympera·smata toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy toy Ta·mpere ton Oktv·brio toy 1999 epibebaiv·noyn safv·w to gegono·w o·ti oi arxhgoi· kratv·n kai kybernh·sevn epiuymoy·n na proxvrh·soyn ako·mh perisso·tero ston agv·na kata· thw svmatempori·aw. Anafe·royn rhta· th svmatempori·a gynaikv·n vw e·na apo· toyw tomei·w proteraio·thtaw o·poy ei·nai anagkai·o na epiteyxuei· symfvni·a gia koinoy·w orismoy·w, koina· enoxopoihtika· stoixei·a kai kyrv·seiw. Kaloy·n epi·shw ta kra·th me·lh na systh·soyn koine·w oma·dew ereynv·n, symperilambanome·nhw thw Eyrvpo·l, gia thn katapole·mhsh thw svmatempori·aw. H Epitroph·, apo· thn pleyra· thw, e·xei thn pro·uesh na ypoba·lei leptomerei·w prota·seiw me sto·xo thn prose·ggish tvn poinikv·n me·trvn poy lamba·noyn ta kra·th me·lh gia thn katapole·mhsh thw svmatempori·aw kai thw sejoyalikh·w ekmeta·lleyshw paidiv·n. Stiw prota·seiw ua perilamba·netai kai to ue·ma tvn adeiv·n prosvrinh·w diamonh·w gia ta uy·mata poy ei·nai se ue·sh na proskomi·soyn apodeiktika· stoixei·a se dikasth·ria. H Epitroph· ua synta·jei epi·shw pro·tash gia thn anane·vsh toy progra·mmatow STOP prokeime·noy na kalyfuei· h peri·odow 2001-2005. H pro·tash ua basi·zetai stiw ejeli·jeiw poy e·xoyn shmeivuei· kai sthn empeiri·a poy e·xei apokthuei· ston tome·a ayto· meta· thn e·gkrish toy progra·mmatow STOP to 1996. H pro·tash gia e·na ne·o pro·gramma STOP ua proble·pei to a·noigma toy progra·mmatow aytoy· sth symmetoxh· aitoy·ntvn apo· o·lew tiw ypoch·fiew xv·rew. Ayto· ua katasth·sei dynath· thn ana·ptyjh sxedi·vn apo· etai·royw poy proe·rxontai apo· tiw en lo·gv xv·rew kai, epome·nvw, mia symmetoxh· megaly·terh apo· ekei·nh poy h·dh ypa·rxei. H Eyrvpo·l emple·ketai diadoxika· o·lo kai perisso·tero se sxe·dia poy ylopoioy·ntai sto plai·sio toy progra·m- matow STOP kai ei·nai ikanh· na prosdv·sei se ayta· prostiue·menh aji·a prosfe·rontaw thn pragmatognvmosy·nh thw. H Eyrvpo·l ua diadramati·sei opvsdh·pote sto me·llon shmantiko· ro·lo gia thn katapole·mhsh thw svmatempori·aw se eyrvpai¤ko· epi·pedo. Epi· ple·on, to pro·gramma Daphne (4) (2000-2003) poy egkri·uhke prosfa·tvw kai diade·xuhke thn omv·nymh prvtoboyli·a, ua synexi·sei na yposthri·zei thn katapole·mhsh o·lvn tvn morfv·n bi·aw eiw ba·row tvn gynaikv·n kai tvn paidiv·n. To pro·gramma estia·zetai sta uy·mata kai e·xei sxediastei· kata· ky·rio lo·go gia na sthri·jei sxe·dia


title: Graphic manual : The european emblem.

eurovoc_concepts:
European symbol
printing
reprography
user guide


title: Resolutie van het Europees Parlement over het mededeling van de Commissie betreffende de Structuurfondsen, het Cohesiefonds en de coördinatie ervan - Richtlijnen voor programma's in de periode 2000-2006 (COM(1999) 344 - C5-0122/1999 - 1999/2127(COS))

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Structural Funds
coordination of financing

formats: pdf print

text: 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 304/57 Dinsdag, 18 januari 2000 (cid:1) gelet op artikel 67 van zijn Reglement, (cid:1) gezien het verslag van de Commissie regionaal beleid, vervoer en toerisme (A5-0104/1999), 1. hecht zijn goedkeuring aan het aldus gewijzigde Commissievoorstel; verzoekt om hernieuwde voorlegging indien de Commissie voornemens is ingrijpende wijzigingen in 2. dit voorstel aan te brengen of dit door een nieuwe tekst te vervangen; verzoekt zijn Voorzitter het standpunt van het Parlement te doen toekomen aan de Raad en de 3. Commissie. 7. Coördinatie structuurfondsen/Cohesiefonds A5-0108/1999 Resolutie van het Europees Parlement over de mededeling van de Commissie " De structuurfond- sen, het Cohesiefonds en de coördinatie ervan " Richtlijnen voor programma’s in de periode 2000-2006 (COM(1999) 344 " C5-0122/1999 " 1999/2127(COS)) Het Europees Parlement, (cid:1) gezien de mededeling van de Commissie (COM(1999) 344 (cid:1) C5-0122/1999), (cid:1) gelet op het EU-Verdrag, met name artikel 2, en het EG-Verdrag, met name artikel 158 e. v. alsook artikel 299, lid 2, (cid:1) gezien de verordening (EG) nr. 1260/1999 van de Raad (1) over de algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen, met name artikel 10, lid 3 en artikel 11, lid 3, sub b), (cid:1) gezien de verordening (EG) nr. 1257/1999 van de Raad (2) inzake steun voor plattelandsontwikkeling uit het Europees Oriëntatie- en Garantiefonds voor de Landbouw (EOGFL), met name artikel 1, (cid:1) gezien het Eerste driejaarlijkse verslag van de Commissie over de economische en sociale cohesie (COM(1996) 542 (cid:1) C4-0016/1997), (cid:1) gezien het Zesde periodieke verslag over de sociale en economische situatie en ontwikkeling van de regio’s in de Europese Unie (SEC(1999) 66 (cid:1) C5-0120/1999), (cid:1) gezien de in het Commissiedocument „Agenda 2000: naar een sterkere en grotere Unie” (COM(1997) 2000) gedane voorstellen ter versterking van de economische en sociale samenhang, en onder verwijzing naar zijn resolutie van 18 juni 1998 (3) over Agenda 2000 (cid:1) naar een sterkere Europese Unie (cid:1) Deel 1 (cid:1) Hoofdstuk II (cid:1) „Economische en sociale samenhang”, (cid:1) gezien de richtsnoeren van de Commissie betreffende de prioriteiten voor de aanpassing van de Struc- tuurfondsprogramma’s in de resterende looptijd tot eind 1999 (C4-0640/1997), (cid:1) gezien zijn resolutie van 19 november 1998 (4) en zijn besluit van 6 mei 1999 (5) over de algemene verordening inzake de structuurfondsen, (cid:1) gezien het in mei 1999 goedgekeurde Europese ruimtelijke ordeningsperspectief EROP en onder ver- wijzing naar zijn resolutie van 2 juli 1998 (6) over ruimtelijke ordening en het Europese ruimtelijke ordeningsperspectief en het door de ministers voor Regionaal Beleid en Ruimtelijke Ordening in Tam- pere op 4 en 5 oktober 1999 goedgekeurde actieplan, (1) PB L 161 van 26. 6. 1999, blz. 1. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 80. (3) PB C 210 van 6. 7. 1998, blz. 189. (4) PB C 379 van 7. 12. 1998, blz. 164. (5) PB C 279 van 1. 10. 1999, blz. 292. (6) PB C 226 van 20. 7. 1998, blz. 42. C 304/58 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 Dinsdag, 18 januari 2000 (cid:1) gezien het Vijfde milieuprogramma en onder verwijzing naar zijn resolutie hierover van 22 april 1993 (1), (cid:1) gezien het Vierde communautaire actieprogramma inzake de gelijke behandeling van mannen en vrouwen (1996-2000) (COM(1995) 381) en onder verwijzing naar zijn resolutie hierover van 17 no- vember 1995 (2), (cid:1) gezien de mededeling van de Commissie inzake het Actiekader voor duurzame stedelijke ontwikkeling in de Europese Unie (COM(1998) 605) en onder verwijzing naar zijn resolutie hierover van 4 mei 1999 (3), (cid:1) gezien de mededeling van de Commissie over de coördinatie van de activiteiten ten behoeve van het MKB en het ambacht (COM(1997) 610) en de mededeling van de Commissie over Europese kapitaal- markten voor het MKB: vooruitzichten en eventuele belemmeringen van de vooruitgang (COM(1997) 187) alsook zijn resoluties hierover van 5 november (4) en 17 september 1998 (5), (cid:1) gezien de mededeling van de Commissie inzake een Europese strategie ter stimulering van plaatselijke initiatieven voor ontwikkeling en werkgelegenheid (COM(1995) 273) en onder verwijzing naar zijn resolutie hierover van 6 september 1996 (6), (cid:1) gezien de mededeling van de Commissie inzake werkgelegenheid en milieu (COM(1997) 592) en onder verwijzing naar zijn resolutie hierover van 16 juli 1998 (7), (cid:1) gezien het voorstel van de Commissie voor een richtlijn van de Raad betreffende de beoordeling van de gevolgen voor het milieu van bepaalde plannen en programma’s (COM(1996) 511) en onder ver- wijzing naar zijn advies hierover van 20 oktober 1998 (8), (cid:1) gezien het verslag van de Commissie regionaal beleid, vervoer en toerisme en de adviezen van de Commissie landbouw en plattelandsontwikkeling, de Economische en Monetaire Commissie, de Com- missie werkgelegenheid en sociale zaken, de Commissie industrie externe handel, onderzoek en ener- gie en de Commissie visserij (A5-0108/1999), A. overwegende dat de economische activiteit zich door de interne markt steeds meer concentreert in de stedelijke agglomeraties ten koste van de benadeelde regio’s en het milieu, dat niet iedereen even sterk profiteert van de voordelen van de integratie en dat derhalve de Structuurfondsen en het Cohesiefonds de aangewezen instrumenten zijn voor het verkleinen van de regionale verschillen en voor een harmo- nieuze ontwikkeling van de Gemeenschap als geheel; B. overwegende dat de nadruk die in de richtsnoeren wordt gelegd op de bevordering van duurzame ontwikkeling en een verbeterde concurrentiepositie met het oog op het scheppen van werkgelegenheid verwelkomd wordt, C. overwegende dat de minder begunstigde eilanden zijn opgenomen onder de regio’s die een absolute prioriteit dienen te krijgen in het cohesiebeleid van de Europese Unie, als bedoeld in artikel 158, eerste alinea van het EG-Verdrag; en dat aan deze gebieden dezelfde aandacht moet worden geschonken in de voorgestelde richtsnoeren die de Commissie aan de lidstaten zal voorleggen; D. overwegende dat zowel de Commissie als de lidstaten verantwoordelijk zijn voor het „Europa van de burger”, dat eenieder gelijke kansen biedt, ongeacht regio of sociaal milieu, zonder tegelijkertijd het risico te lopen dat volgende generaties niet meer in hun behoeften kunnen voorzien; E. overwegende dat er in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1260/1999 houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen, naast geografische doelstellingen ook inhoudelijke doelstellingen voor de Europese fondsen zijn vastgelegd, dat hiervoor een geïntegreerde aanpak benadering van de program- mering vereist is en dat het horizontale communautaire beleid in de programma’s moet worden opge- nomen; (1) PB C 150 van 31. 5. 1993, blz. 292. (2) PB C 323 van 4. 12. 1995, blz. 167. (3) PB C 279 van 1. 10. 1999, blz. 44. (4) PB C 359 van 23. 11. 1998, blz. 98. (5) PB C 313 van 12. 10. 1998, blz. 195. (6) PB C 277 van 23. 9. 1996, blz. 45. (7) PB C 292 van 21. 9. 1998, blz. 149. (8) PB C 341 van 9. 11. 1998, blz. 18. 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 304/59 Dinsdag, 18 januari 2000 F. van mening dat het regionaal beleid van de Europese Unie de tweede begrotingspost is via de struc- tuurfondsen en het Cohesiefonds, en dat de door de Commissie opgestelde richtsnoeren moeten garan- deren dat bij structurele acties rekening wordt gehouden met de communautaire prioriteiten willen de door de lidstaten in overleg met de plaatselijke en regionale partners voorgedragen programma’s in aanmerking komen, G. overwegende dat zowel de inhoud als de conclusies van het zesde periodiek rapport over de regio’s van de Commissie uiterst waardevol en belangrijk zijn (cid:1) vooral de analyse van de factoren die werke- lijk bepalend zijn voor de concurrentiepositie van de regio’s in Europa (cid:1) juist nu wordt vastgesteld op welke prioriteiten van de Gemeenschap de structuuracties zich moeten richten ter wille van de effi- ciency en nu de Commissie duidelijk laat weten dat zij bij de opstelling van deze richtlijnen hier ten volle rekening mee wil houden; overwegende dat deze vier terreinen van belang voor de regionale ontwikkeling waar de structurele investeringen zich op moeten richten, zijn: (cid:1) de productieve basis en de economische structuur, (cid:1) het technologisch niveau en onderzoek, (cid:1) de infrastructuur die toegankelijkheid waarborgt, (cid:1) het opleidingsniveau van de werknemers; H. overwegende dat in het kader van Agenda 2000 concentratie, doelmatigheid en vereenvoudiging van de beheersstructuren de communautaire hervormingsdoelstellingen van de Europese Structuurfondsen zijn en dat de Commissie verplicht is deze doelstellingen te verwezenlijken in het evaluatieproces; I. J. overwegende dat de Commissie aan de Europese Raad een mededeling heeft doen toekomen over een strategie voor de integratie van het milieu in het EU-beleid (juni 1998) (COM(1998) 333) en waarin met name wordt geconcludeerd dat milieu-integratie geen keuze maar een vereiste is, overwegende dat in de communautaire strategie voor de biodiversiteit (COM(1998) 42) en speciaal in paragraaf 25 daarvan, de doelstelling wordt uitgelicht om een duurzame regionale ontwikkeling te vormen binnen de operationele programma’s van de structuurfondsen, K. overwegende dat de Commissie overeenkomstig artikel 10, lid 3 van bovengenoemde Verordening (EG) nr. 1260/1999 tot taak heeft na de inwerkingtreding van de verordening en vóór de in artikel 42 bedoelde evaluatie halverwege de looptijd, algemene indicatieve richtsnoeren, die gebaseerd zijn op de relevante overeengekomen communautaire beleidsmaatregelen bekend te maken, en dat deze richtsnoeren een wezenlijke factor in de onderhandelingen over de programma’s en hun herzie- ning zijn; L. overwegende dat het niet tijdig geraadpleegd is over de richtsnoeren en dat het de richtsnoeren niet inhoudelijk kon analyseren alvorens zij in werking traden; M. overwegende dat de nieuwe doelstelling 1-programma’s reeds waren opgesteld vóór de ingebruikname van de richtsnoeren, 1. benadrukt het belang van de richtsnoeren, die voor de verwezenlijking van de communautaire her- vormingsdoelstellingen concentratie, doelmatigheid en vereenvoudiging van de beheersstructuren noodza- kelijk zijn en benadrukt verder de Europese dimensie van het structuurbeleid, en is in dit verband verheugd over de tijdige bekendmaking door de Commissie; beschouwt de richtsnoeren als belangrijk indicatief hulpmiddel voor de lidstaten en de regio’s bij de 2. vaststelling van prioriteiten gedurende het programmeringsproces en bij de verwezenlijking van de alge- mene doelstelling van duurzame ontwikkeling van achterstandsregio’s respectievelijk regio’s met ontwikke- lingsmoeilijkheden, alsmede van actieve en preventieve stimulering van de werkgelegenheid; verwacht daarom optimale synergie van alle instrumenten en financiële middelen en onderlinge afstemming van de beleidsmaatregelen op milieu-, economisch en sociaal terrein; C 304/60 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 Dinsdag, 18 januari 2000 3. acht het een positieve ontwikkeling dat de indicatieve richtsnoeren voor de structurele steun per thema zijn ingedeeld, omdat alleen zo een geïntegreerde aanpak kan worden bevorderd in de nieuwe plan- nen en programma’s, die gebaseerd dienen te zijn op decentraal opgestelde ontwikkelings- en omschakel- ingsplannen; wijst op het gebrek aan informatie over de wijze waarop deze richtsnoeren in de overgangsprogram- 4. ma’s geïnterpreteerd moeten worden; benadrukt het belang van de richtsnoeren als instrument voor een gedecentraliseerd, efficiënt en 5. breed opgezet partnerschap, dat gebaseerd dient te zijn op de bevoegdheden en het engagement van alle actoren in de regionale en lokale overheden, wier kwalificaties door middel van technische bijstand drin- gend verbeterd moeten worden; en dringt derhalve aan op verdere ontwikkeling van het indicatieve instru- ment, omdat het op procedureel gebied tot dusverre geen minimale betrokkenheid en richtsnoeren van partners verplicht stelt; 6. is verder van mening dat het beheer van de financiële middelen van de structuurfondsen om die reden moet worden gedecentraliseerd, rekening houdend met zowel de mogelijkheden die het partnerschap biedt als met de bevoegdheden van de regionale en lokale autoriteiten, uitgaand van een strengere controle op het gebruik van de middelen en eerbiediging van de door de Unie vastgestelde doelstellingen; 7. betreurt dat het document van de Commissie geen enkele aanbeveling aan de lidstaten bevat ter vereenvoudiging van de nationale procedures en juridische bepalingen voor indiening en behandeling van de projecten door de nationale autoriteiten, evenmin als voor financiering, tenuitvoerlegging en controle; meent dat regels en administratieve voorschriften van sommige lidstaten soms in ernstige mate de toegang van de marktdeelnemers tot de structuurfondsen belemmeren, vooral voor KMO’s, zeer kleine ondernemin- gen en ambachtslieden; 8. verzoekt de Commissie om tijdens de onderhandelingen met de lidstaten over de nieuwe plannen en programma’s aandacht te besteden aan de bevordering van een gunstige omgeving voor arbeidsintensieve kleine en middelgrote ondernemingen, door het formuleren van duidelijke doelstellingen voor alternatieve financieringsbronnen, waaronder stelsels voor de verstrekking van risicokapitaal en particuliere financie- ring, zakelijke dienstverlening, waaronder nieuwe informatietechnologieën, en investeringen op innovatieve gebieden; 9. meent dat de Commissie aan de hand van de vastgelegde richtsnoeren een document moet uitgeven dat de meest vernieuwende projecten (de beste werkwijzen) beoordeelt en analyseert, en het in ruime kring moet verspreiden onder de belanghebbende partijen in het structuurbeleid; verzoekt de Commissie der- halve de uitwisseling te steunen van ervaringen tussen lidstaten en regio’s, ter verbetering van de beste praktijken op innovatief en administratief gebied en de mogelijkheid te onderzoeken van de opzet van een databank ten behoeve van de demonstratie van dergelijke projecten; 10. is van mening dat de richtsnoeren op dit moment niet meer alleen beoordeeld moeten worden op hun inhoudelijke structuur, maar ook op hun bruikbaarheid als beoordelingsinstrument voor de Commis- sie bij de onderhandelingen over de programma’s; benadrukt hier dat horizontaal communautair beleid moet worden gehandhaafd en dat de programma’s efficiënt en snel moeten worden goedgekeurd, waarbij ervoor wordt gezorgd dat plaatselijke verenigingen in de particuliere sector worden ingeschakeld in de plannings- en de implementatiefase en dat advies wordt verstrekt over beëindigingsstrategieën op het eind van de programmeringsperiode; 11. constateert dat de indicatieve richtsnoeren alleen dan een minimum aan oriëntatie kunnen bieden als aan de hand van controleerbare doelstellingen en strategieën van communautair beleid kan worden vastgesteld welke vooruitgang is geboekt; betreurt echter dat dit in het onderhavige document slechts in aanzet het geval is en acht het dringend noodzakelijk dat de evaluatie wordt verbeterd; 12. betreurt het dat de richtsnoeren geen specifieke bepalingen of nadere informatie bevatten inzake de implicaties van de uitbreiding voor de regionale en nationale autoriteiten die programma’s in het kader van de structuurfondsen uitvoeren enerzijds en voor de kandidaat-lidstaten anderzijds, en vraagt de Commissie met klem dit punt tijdens de tussentijdse herziening van het programma uit te werken; 13. benadrukt dat de coördinatie van de bestede middelen alleen succesvol kan zijn wanneer ook in de Commissie een eind wordt gemaakt aan de verkokering in de verschillende diensten en het horizontale communautaire beleid niet langer uitsluitend sectorieel wordt beoordeeld; herinnert in dit verband in het bijzonder aan de duurzaamheid van de ontwikkeling van stedelijke en plattelandsgebieden; 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 304/61 Dinsdag, 18 januari 2000 14. beveelt aan om in het kader van de aanbevelingen van de Commissie inzake duurzame ontwikke- ling het integratiebeleid van de lidstaten af te stemmen op de richtsnoeren die zijn goedgekeurd in het ontwikkelingsprogramma van de communautaire ruimte; bekritiseert het feit dat in de richtsnoeren slechts zijdelings aandacht wordt besteed aan het steden- 15. beleid; verzoekt de Commissie ervoor te zorgen dat er in alle regionale programma’s en doelstellingsgebie- den van de lidstaten ruimte is voor financiering van stedelijke projecten, waarbij rekening wordt gehouden met de oriëntaties van het actiekader voor duurzame stedelijke ontwikkeling, en waarbij door middel van alomvattende subsidie afdoende financiering wordt geboden; 16. kritiseert dat het via het instrument van de richtsnoeren niet gelukt is de dubbelfunctie van de plattelandsontwikkeling (cid:1) een bijdrage leveren aan de hervorming van het Europese landbouwmodel én aan de economische en sociale samenhang- goed uit de verf te laten komen en dringt er bij de Commissie op aan zowel bij de ontwikkeling van de plattelandsregio’s als bij de regio’s die afhankelijk zijn van de visserij versterkt gebruik te maken van decentrale stimuleringsinstrumenten en de stimulering van model- regio’s niet alleen te beperken tot het communautaire LEADER-initiatief; wenst dat de Commissie er in samenwerking met de lidstaten op toeziet dat in de plannen meer 17. aandacht besteed wordt aan geïntegreerde concepten voor de revitalisering van de betrekkingen tussen stad en platteland; en benadrukt opnieuw het fundamentele belang van het Europese ruimtelijke ordeningsper- spectief E. R. O. P. ; benadrukt dat een betere samenhang en coördinatie tussen programma’s voor regionale ontwikke- 18. ling, het Cohesiefonds en communautaire initiatieven voor wat betreft beleidsdoelstellingen, financiële coördinatie en de tenuitvoerlegging van het partnerschap moet worden gewaarborgd; pleit ervoor om te streven naar een evenwichtiger verdeling van de middelen uit de structuurfond- 19. sen en het Cohesiefonds met het oog op de balans tussen de takken van vervoer en benadrukt hierbij met name het duurzaamheidscriterium, de verkeersveiligheid en de integratie van de takken van vervoer, en roept de Commissie op in het bijzonder rekening te houden met dit criterium bij de toekenning van ondersteunende financiering; 20. dringt er bij de Commissie op aan alvorens de onderhandelingen met de lidstaten over de plan- ningsdocumenten af te sluiten verslag uit te brengen aan het Parlement over de wijze waarop de richt- snoeren in de plannen gestalte hebben gekregen, met name met betrekking tot het horizontale commu- nautaire beleid, resp. over mogelijke problemen met dit nieuwe instrument; 21. dringt er bij de Commissie op aan om de voorstellen van het Parlement inzake de eindevaluatie van de richtsnoeren halverwege de looptijd van de programma’s over te nemen en herinnert de Commissie aan de gedragscode en aan de verplichtingen die daaruit voortvloeien; 22. wenst dat bij de tussentijdse herziening, de toekenning van de prestatiereserve en de eindbeoorde- ling wordt uitgegaan van objectieve en pragmatische criteria die recht kunnen doen aan de ingewikkelde manier waarop structuuracties en programma’s op elkaar inspelen die q. q. rijk geschakeerd zijn, zodat niet alleen rekening wordt gehouden met kwantitatieve indicatoren maar kwalitatieve factoren, waaronder de menselijke ontwikkeling, zoals vastgesteld door de Verenigde Naties, en de gevolgen voor de werkgelegen- heid („employment benchmarking”) evenveel gewicht in de schaal leggen. herinnert de Commissie eraan dat zij het Parlement reeds in de ontwerpfase dient te betrekken bij 23. alle richtsnoeren die zij opstelt; Werkgelegenheid en sociale zaken 24. betreurt dat doelstelling 3, nu de schikkingen voor de nieuwe programmeringsperiode 2000-2006 getroffen moeten worden, niet haar functie van referentiekader voor werkgelegenheidsmaatregelen in het structuurbeleid kan vervullen omdat de plannen daarvoor nog niet afgewerkt zijn; wenst dat de coördinatie en strategische samenhang tussen doelstellingen 1, 2 en 3 bij de uitwerking van de nieuwe plannen en programma’s gewaarborgd worden; 25. verzoekt de Commissie en de lidstaten om de territoriale pacten op plaatselijk en regionaal niveau te gebruiken als kader voor overleg en coördinatie van de structurele maatregelen tussen de belanghebbende partijen, aangezien een systematische uitbreiding van het model van het territoriaal pact de juiste toepas- sing van het partnerschapsprincipe waarborgt; C 304/62 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 Dinsdag, 18 januari 2000 26. wenst dat de stimuleringsmaatregelen ter ontwikkeling van de menselijke hulpbronnen worden aan- gepast aan de behoeften en groeimarkten van de toekomst; verlangt derhalve dat er meer gedaan wordt om de toekomstige behoeften aan dienstverlening vast te stellen waar speciale bekwaamheden voor nodig zijn en om de overdracht van technologie aan de KMO’s te ondersteunen; 27. wijst op het belang dat programma’s worden gestimuleerd door middel van specifieke maatregelen die werkgelegenheid moeten helpen scheppen voor 40-plussers die als groep moeilijk kunnen omgaan met de nieuwe technologie en de huidige eisen van het bedrijfsleven; Industrie 28. acht het van belang dat met name in de cohesielanden de onderzoekinfrastructuur wordt verbreed door te investeren in hogescholen en andere onderwijsinrichtingen, zodat deze beter dan voorheen de bewoners van minder ontwikkelde regio’s dienen en het voor opgeleide mensen makkelijker maken in eigen regio te blijven; 29. verzoekt de Commissie en de lidstaten om meer aandacht te schenken aan de programma’s die energie met weinig energiegebruik mogelijk maken en die investeringen doen in hernieuwbare energie- bronnen ter wille van een duurzame ontwikkeling van de regio; Mededingingsbeleid herhaalt dat programma’s die door de nationale en regionale autoriteiten worden voorgesteld abso- 30. luut en volledig moeten voldoen aan de regels van het mededingingsbeleid van de Europese Unie, en in het bijzonder wat betreft de toepassing van dit beleid en de voorschriften inzake overheidssteun; 31. verzoekt zijn Voorzitter deze ontwerpresolutie te doen toekomen aan de Raad en de Commissie. * * * 8. Sociale en economische situatie en ontwikkeling van de regio’s in de Unie A5-0107/1999 Resolutie van het Europees Parlement over het zesde periodieke verslag van de sociale en econo- mische situatie en ontwikkeling van de regio’s in de Europese Unie (SEC(1999) 66 " C5-0120/ 1999 " 1999/2123(COS)) Het Europees Parlement, (cid:1) gezien het zesde periodieke verslag (SEC(1999) 66 (cid:1) C5-0120/1999), (cid:1) gelet op artikel 8 van verordening (EEG) nr. 2083/93 van 20 juli 1993 betreffende de hervorming van het EFRO (1), (cid:1) gelet op de verordening (EEG) nr. 2082/93 van de Raad van 20 juli 1993 houdende wijziging van verordening (EEG) nr. 4253/88 tot vaststelling van toepassingsbepalingen van verordening (EEG) nr. 2052/88 met betrekking tot de coördinatie van de bijstandsverlening uit de onderscheiden struc- tuurfondsen enerzijds en van die bijstandsverlening met die van de Europese Investeringsbank en de andere bestaande financieringsinstrumenten anderzijds (2), (cid:1) gelet op verordening (EG) nr. 1260/1999 van de Raad van 21 juni 1999 houdende algemene bepalin- gen inzake de structuurfondsen (3) voor de periode vanaf 2000, (cid:1) gelet op de artikelen 2 en 3, lid 2 van het EG-Verdrag waarin is bepaald dat de Gemeenschap tot taak heeft de gelijkheid van vrouwen en mannen te bevorderen en de ongelijkheid tussen hen op te heffen, en gelet op het vierde communautaire actieprogramma inzake gelijke kansen voor vrouwen en man- nen (1996-2000) (COM(1995) 381) en zijn desbetreffende resolutie van 17 november 1995 (4), (1) PB L 193 van 31. 7. 1993, blz. 34. (2) PB L 193 van 31. 7. 1993, blz. 20. (3) PB L 161 van 26. 6. 1999, blz. 1. (4) PB C 323 van 4. 12. 1995, blz. 167


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2742/99 υποβολή: Ilda Figueiredo (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Διακρίσεις όσον αφορά το δικαίωμα εξασφάλισης ελάχιστου εγγυημένου εισοδήματος στο Λουξεμβούργο.

eurovoc_concepts:
Luxembourg
equal treatment
free movement of workers
infringement procedure (EU)
opinion
subsistence level income

text: 8. 8. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 225 E/199 (2000/C 225 E/225) GRAPTH ERVTHSH E-2742/99 ypobolh·: Ilda Figueiredo (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: ∆ιακρι΄σεις ο΄σον αφορα΄ το δικαι΄ωµα εξασφα΄λισης ελα΄χιστου εγγυηµε΄νου εισοδη΄µατος στο Λουξεµβου΄ργο Στις 29 Ιουλι΄ου 1999, ο το΄τε Επι΄τροπος κ. Padraig Flynn πληροφο΄ρησε τον OGBL ο΄τι σκο΄πευε να κινη΄σει διαδικασι΄α για παρα΄βαση σε βα΄ρος του Μεγα΄λου ∆ουκα΄του του Λουξεµβου΄ργου, συ΄µφωνα µε τις διατα΄ξεις του α΄ρθρου 226 της Συνθη΄κης ΕΚ, επειδη΄ ο νο΄µος της 29ης Απριλι΄ου 1999 περιει΄χε διατα΄ξεις ασυ΄µβατες µε το δικαι΄ωµα της ισο΄τητας µεταχει΄ρισης και υ΄ποπτες για παρα΄βαση του α΄ρθρου 7, αριθ. 2 του Κανονισµου΄ (ΕΚ) αριθ. 1612/68 (1) περι΄ ελευ΄θερης κυκλοφορι΄ας των εργαζοµε΄νων, καθω΄ς και προς το α΄ρθρο 43 της Συνθη΄κης ΕΚ. Πρα΄γµατι, ο νε΄ος νο΄µος της 29ης Απριλι΄ου µει΄ωσε, χωρι΄ς ωστο΄σο να ακυρω΄νει, την πρου¤πο΄θεση ελα΄χιστου χρο΄νου διαµονη΄ς στο Λουξεµβου΄ργο για τη θεµελι΄ωση του δικαιω΄µατος σε ελα΄χιστο εγγυηµε΄νο εισο΄δηµα, πρου¤πο΄θεση η οποι΄α θε΄τει τους υπηκο΄ους του Λουξεµβου΄ργου σε πλεονεκτικο΄τερη θε΄ση απο΄ τους υπηκο΄ους α΄λλων κρατω΄ν µελω΄ν που διαµε΄νουν στο Λουξεµβου΄ργο. Θα µπορου΄σε α΄ραγε η Επιτροπη΄ να αναφε΄ρει αν κινη΄θηκε η προαναφερθει΄σα διαδικασι΄α και, σε αντι΄θετη περι΄πτωση, τι΄ σκοπευ΄ει να πρα΄ξει η Επιτροπη΄ προκειµε΄νου να γι΄νει σεβαστο΄ το δικαι΄ωµα της ελευ΄θερης κυκλοφορι΄ας απο΄ το Λουξεµβου΄ργο και για να τηρει΄ται η ισχυ΄ουσα σχετικη΄ κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α; (1) ΕΕ L 257 της 19. 10. 1968, σελ. 2. Apa·nthsh thw k. Diamantopoy·loy Ej ono·matow thw Epitroph·w (17 Febroyari·oy 2000) Η Επιτροπη΄ αποφα΄σισε το ∆εκε΄µβριο του 1999 να παρουσια΄σει αιτιολογηµε΄νη γνω΄µη σχετικα΄ µε τις διατα΄ξεις του νο΄µου του Λουξεµβου΄ργου για το δικαι΄ωµα ελα΄χιστου εγγυηµε΄νου εισοδη΄µατος συ΄µφωνα µε τις οποι΄ες για την χορη΄γηση αυτη΄ς της παροχη΄ς τι΄θεται ως πρου¤πο΄θεση η παραµονη΄ στο Λουξεµβου΄ργο τουλα΄χιστον για 5 ε΄τη. Πρα΄γµατι η γνω΄µη της Επιτροπη΄ς ει΄ναι ο΄τι αυτε΄ς οι διατα΄ξεις ει΄ναι συ΄µφωνες µε το δικαι΄ωµα στην ι΄ση µεταχει΄ριση που αναφε΄ρεται στα α΄ρθρα, 39 και 43 (πρω΄ην α΄ρθρο 48 και πρω΄ην α΄ρθρο 52) της συνθη΄κης ΕΚ καθω΄ς και µε το α΄ρθρο 7 του κανονισµου΄ (ΕΟΚ) 1612/68 του Συµβουλι΄ου της 15 Οκτωβρι΄ου 1968 περι΄ της ελευ΄θερης κυκλοφορι΄ας των εργαζοµε΄νων στο εσωτερικο΄ της Κοινο΄τητας (1) στα οποι΄α αναφε΄ρεται η κ. βουλευτη΄ς. (1) ΕΕ L 257 της 19. 10. 1968, σελ. 2-12. (2000/C 225 E/226) GRAPTH ERVTHSH E-2745/99 ypobolh·: Ioannis Marínos (PPE-DE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Ενδεχο΄µενη παραβι΄αση της κοινοτικη΄ς νοµοθεσι΄ας Με την οδηγι΄α 93/42/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου της 14-6-93 περι΄ των ιατροτεχνολογικω΄ν προι¤ο΄ντων, που δηµοσιευ΄θηκε στην Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των (1), επιβα΄λλεται στον κατασκευαστη΄ και µε΄χρι και τη δια΄θεση στο εµπο΄ριο, η εγκατα΄σταση, εφαρµογη΄ και συντη΄ρηση συστη΄µατος ποιο΄τητας, ο΄πως αυτο΄ καθορι΄ζεται στην Οδηγι΄α. Όµως µε την Ε 3/833/22-6-99 απο΄φαση του Υπουργου΄ Υγει΄ας και Προ΄νοιας (ΦΕΚ 1329/τ. Β(cid:146)/29-6-99) επεκτα΄θηκαν κατα΄ παρα΄βαση της παραπα΄νω 93/42 Οδηγι΄ας, οι υποχρεω΄σεις του κατασκευα- στη΄ και στις εταιρει΄ες εµπορι΄ας τε΄τοιων ειδω΄ν και µα΄λιστα µε την υποχρε΄ωση πιστοποι΄ηση΄ς τους το βραδυ΄τερο µε΄σα σε ε΄να ε΄τος απο΄ τη δηµοσι΄ευση της παραπα΄νω υπουργικη΄ς απο΄φασης (δηλαδη΄ µε΄χρι την 30-6-2000). Συ΄µφωνα µε τα ανωτε΄ρω θα η΄θελα να πληροφορηθω΄: (cid:129) Παραβια΄ζεται η ευρωπαι¤κη΄ νοµοθεσι΄α; (cid:129) Σε τι ενε΄ργειες προ΄κειται να προβει΄ η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ προς την Ελληνικη΄ Κυβε΄ρνηση προκειµε΄νου να αρθου΄ν οι δυσµενει΄ς συνε΄πειες της παραπα΄νω ρυ΄θµισης; (1) ΕΕ L 169 της 12. 7. 1993, σελ. 1


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2800/99 υποβολή: Ingo Friedrich (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Εμπορική δημοσίευση της Ευρωπαϊκής Επίσημης Εφημερίδας.

eurovoc_concepts:
EU Official Journal
access to EU information
free service

text: C 303 E/112 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 24. 10. 2000 poy diorganv·nontai apo· mh kybernhtikoy·w organismoy·w (MKO). Sygkekrime·na, yposthri·zei dia·fora sxe·dia poy pare·xoyn syndromh· se gynai·kew kai paidia· uy·mata svmatempori·aw. To pro·gramma Daphne ei·nai anoikto· se diorganvte·w apo· tiw ypoch·fiew xv·rew, pra·gma poy ua ayjh·sei thn apotelesmatiko·thta· toy gia thn katapole·- mhsh thw ma·stigaw thw svmatempori·aw. Eja·lloy, h Epitroph· ua synexi·sei na symmete·xei stiw ergasi·ew poy dieja·gontai kata· thw svmatempori·aw se dia·foroyw dieunei·w organismoy·w o·pvw ta Hnvme·na (cid:201)unh (sxe·dio sy·mbashw gia to diakratiko· organvme·no e·gklhma kai pro·sueta prvto·kolla, symperilambanome·noy eno·w prvtoko·lloy me ue·ma thn svmatempori·a), h oma·da tvn oktv· shmantiko·tervn biomhxanikv·n xvrv·n (G8) kai o Organismo·w gia thn Asfa·leia kai th Synergasi·a sthn Eyrv·ph (OASE). (1) COM(96)567 teliko· kai COM(98)726 teliko·. (2) (3) (4) EE L 63 thw 4. 3. 1997. EE L 322 thw 12. 12. 1996. EE L 34 thw 9. 2. 2000. (2000/C 303 E/109) GRAPTH ERVTHSH E-2800/99 ypobolh·: Ingo Friedrich (PPE-DE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Emporikh· dhmosi·eysh thw Eyrvpai¤kh·w Epi·shmhw Efhmeri·daw H Eyrvpai¤kh· Epitroph· dhmosiey·ei thn Epi·shmh Efhmeri·da thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw se hlektronikh· morfh· me·sv toy arxei·oy Eur-Lex. Me to arxei·o ayto·, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· dieykoly·nei, sto plai·sio thw de·smeysh·w thw gia megaly·terh eggy·thta prow toyw poli·tew kai diafa·neia, th dvrea·n pro·sbash sthn Epi·shmh Efhmeri·da. Vsto·so, h dvrea·n ayth· pro·sbash den ei·nai efikth· para· 45 hme·rew meta· thn hmeromhni·a dhmosi·eyshw. Mporei· na ei·nai prow to symfe·ron thw Epitroph·w na dhmosiey·ei se emporiko· diakomisth· nomika· kei·mena 1. poy aforoy·n to koino· se mia hmeromhni·a poy yperbai·nei thn hmeromhni·a dhmosi·eyshw kata· 45 hme·rew; To koino· den mporei· na katanoh·sei gia poio lo·go xrev·netai sxetika· ychlh· timh· gia tiw eyrvpai¤ke·w 2. nomouetike·w diata·jeiw kai anakoinv·seiw. Gia para·deigma, 28 seli·dew ston emporiko· diakomisth· EUDOR stoixi·zoyn 8,40 eyrv·. Pvw dikaiologei·tai h ychlh· ayth· oikonomikh· syndromh· poy kaloy·ntai na kataba·lloyn oi poli·tew; Ti dynato·thtew ypa·rxoyn, kata· thn kri·sh thw Epitroph·w, gia na ejasfalistei· h dia·uesh thw Epi·shmhw 3. Efhmeri·daw ei·te dvrea·n ei·te se xamhlo·terh timh· epi· megaly·terh xronikh· peri·odo me hlektronika· me·sa; Apa·nthsh thw kaw Reding Ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Marti·oy 2000) O ajio·timow boyleyth·w sthn erv·thsh· toy anafe·retai sth dhmosi·eysh thw Epi·shmhw Efhmeri·daw tvn EK (EEEK) mo·no apo· thn Epitroph·. H Epitroph· ypenuymi·zei o·ti oi apofa·seiw sxetika· me toyw o·royw dhmosi·eyshw thw EE empi·ptoyn sto pedi·o armodio·thtaw thw Epitroph·w Diey·uynshw tvn Epish·mvn Ekdo·sevn tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn (YEEK) sthn opoi·a symmete·xoyn oi ekpro·svpoi toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, toy Symboyli·oy, thw Epitroph·w, toy Dikasthri·oy, toy Elegktikoy· Synedri·oy, thw Oikonomikh·w kai Koinvnikh·w Epitroph·w kai thw Epitroph·w tvn Perifereiv·n. H en lo·gv epitroph· kauori·zei omo·fvna tiw kateyuynth·riew gramme·w thw genikh·w politikh·w tvn uesmikv·n orga·nvn se ue·mata pvlh·sevn kai dvrea·n dianomh·w, metajy· tvn opoi·vn perilamba·nontai oi o·roi hlektronikh·w dia·doshw thw Epi·shmhw Efhmeri·daw stoyw opoi·oyw anafe·retai o ajio·timow boyleyth·w. Oi emporike·w ptyxe·w poy efarmo·zoyn ta uesmika· o·rgana gia o·, ti afora· th dia·dosh sto koino· thw EEEK, basi·zontai kata· ky·rio lo·go sthn ako·loyuh syllogistikh·: a) b) Ta nomouetika· kei·mena poy ende·xetai na epiba·lloyn e·nnomh ypoxre·vsh stoyw poli·tew, diati·uentai dvrea·n sto koino·, kai o teliko·w xrh·sthw epibary·netai mo·no me to ko·stow toy me·soy dianomh·w (Diadi·ktyo, CD- ROM, xarti·). Ta proi¤o·nta kai oi yphresi·ew poy antiprosvpey·oyn prostiue·menh aji·a se sxe·sh me ta basika· e·ggrafa diati·uentai e·nanti plhrvmh·w. H prostiue·menh aji·a eno·w proi¤o·ntow h· miaw yphresi·aw mporei· na la·bei dia·forew morfe·w o·pvw gia para·deigma sygke·ntrvsh ejeidikeyme·nvn ba·sevn dedome·nvn, analytikoi· mhxani- smoi· e·reynaw, uematiko·w eyrethriasmo·w klp. H prostiue·menh aji·a mporei· epi·shw na dhmioyrghuei· apo· toyw 24. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 303 E/113 endia·mesoyw forei·w poy erga·zontai gia logariasmo· thw YEEK, o·pvw gia para·deigma ston tome·a thw anagnv·rishw kai promh·ueiaw eggra·fvn apo· toyw ypey·uynoyw thw yphresi·aw «document delivery». H pro·sbash sto sy·nolo thw isxy·oysaw nomouesi·aw gi·netai dvrea·n kai xvri·w xronikoy·w periorismoy·w gia 1. o·loyw toyw poli·tew me·sv thw yphresi·aw EUR-Lex, sto kefa·laio (cid:146)Nomouesi·a(cid:146). H pro·sbash sta arxei·a poy perie·xoyn ta kei·mena tvn palaio·tervn Epi·shmvn Efhmeri·dvn se morfo·typo (cid:146)image(cid:146) (pa·nv apo· 10 ekatommy·ria seli·dew) gi·netai kat(cid:146)arxh·n dvrea·n gia dia·sthma 45 hmerv·n, kai sth syne·xeia e·nanti plhrvmh·w. Ta basika· e·soda poy proe·rxontai apo· ayta· ta arxei·a epitre·poyn af(cid:146)eno·w na bri·sketai to di·ktyo (cid:146)document delivery(cid:146) pio konta· ston poli·th (cid:129) ako·mh kai se ekei·noyw poy den diaue·toyn pro·sbash sto Diadi·ktyo (cid:129) kai afete·roy symba·lloyn sth xrhmatodo·thsh toy ko·stoyw paragvgh·w, diaxei·rishw kai synth·rhshw aytv·n kau(cid:146)aytv·n tvn arxei·vn. Ble·pe epi·shw shmei·o 1. Oi time·w pro·sbashw stiw ba·seiw ayte·w ei·nai ana·logew me tvn a·llvn paro·moivn 2. systhma·tvn tvn kratv·n melv·n. Apo· to 1998, oi poli·tew mporoy·n na lamba·noyn to sy·nolo tvn glvssikv·n apodo·sevn thw Epi·shmhw 3. Efhmeri·daw L kai C (thn teleytai·a apo· tiw 31 Aygoy·stoy 1999) eno·w dedome·noy e·toyw (peri·poy 500. 000 seli·dew) se CD-ROM sthn timh· tvn 144 eyrv·. H dia·uesh me·sv thw EUR-Lex tvn Epi·shmvn Efhmeri·dvn L&C gia dia·sthma 45 hmerv·n meta· th dhmosi·eysh· toyw stoxey·ei sthn ka·lych toy xro·noy ue·shw se kyklofori·a toy mhniai·oy CD-ROM. Ka·ue xro·no, h Epitroph· Diey·uynshw thw YEEK epanejeta·zei thn politikh· timv·n poy pre·pei na efarmo·zei sto sy·nolo tvn me·svn dianomh·w thw Epi·shmhw Efhmeri·daw. (2000/C 303 E/110) GRAPTH ERVTHSH E-2803/99 ypobolh·: Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Esvterikh· agora· thw Mesogei·oy Oi no·tiew mesogeiake·w xv·rew zh·thsan apo· thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh na symmeta·sxei politika· sth Meso·geio kai se zhth·mata eirh·nhw kai stauero·thtaw thw perioxh·w. H Eyrv·ph e·xei diadramati·sei e·nan apofasistikh·w shmasi·aw ro·lo sthn gevgrafi·a kai thn istori·a pollv·n xvrv·n kai ei·nai synypey·uynh gia th stauero·thta· toyw. (cid:201)xei ejairetikh· shmasi·a na egkainiasuei· mia koinh· diadikasi·a problhmatismoy· kai stiw dy·o o·xuew thw Mesogei·oy se o·, ti afora· to me·llon. Pre·pei na kauiervuei· mia etairikh· sxe·sh metajy· thw eyrvpai¤kh·w texnologi·aw kai tvn ependytikv·n eykairiv·n stiw xv·rew thw No·tiaw Mesogei·oy. Sy·mfvna me kybernhtike·w phge·w tvn endiaferome·nvn xvrv·n elpi·zetai o·ti, me ton ne·o thw Pro·edro, h Epitroph· ua apokth·sei ayjhme·nh mesogeiakh· prose·ggish. Ua mporoy·se a·rage h Epitroph· na anafe·rei kata· po·son e·xei antapokriuei· stiw ekklh·seiw tvn kybernh·sevn orisme·nvn apo· tiw no·tiew mesogeiake·w xv·rew me ton amoibai·o enuoysiasmo· kai thn elpi·da poy i·svw na aname·netai apo· tiw ne·ew prvtoboyli·ew thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw stiw makropro·uesmew kai braxypro·uesmew sxe·seiw thw me tiw mesogeiake·w xv·rew, oi opoi·ew elpi·zoyn sthn kauie·rvsh miaw mesogeiakh·w esvterikh·w agora·w me thn EE; Apa·nthsh toy k. Patten ej ono·matow thw Epitroph·w (21 Febroyari·oy 2000) Mi·a apo· tiw proteraio·thtew toy progra·mmatow MEDA ei·nai h symbolh· sth dhmioyrgi·a zv·nhw eleyue·rvn synallagv·n Koino·thtaw-Mesogei·oy. Sto geniko· ayto· plai·sio, h Epitroph· a·rxise pro·sfata dia·forew shmantike·w prvtoboyli·ew gia na toni·sei th shmasi·a poy apodi·dei stiw oikonomike·w sxe·seiw me toyw mesogeiakoy·w etai·royw kai sth dhmioyrgi·a zv·nhw eleyue·rvn synallagv·n. Ston tome·a tvn ependy·sevn, h Epitroph· apofa·sise ton Deke·mbrio 1999 na xrhmatodoth·sei e·na pro·gramma gia th dhmioyrgi·a dikty·oy metajy· eyrvpai¤kv·n kai mesogeiakv·n fore·vn prov·uhshw tvn ependy·sevn. Skopo·w toy paro·ntow progra·mmatow ei·nai h ay·jhsh tvn je·nvn a·mesvn ependy·sevn sthn perioxh· thw Mesogei·oy me·sv megaly·terhw synergasi·aw metajy· tvn idryma·tvn poy e·xoyn anala·bei th prov·uhsh tvn ependy·sevn. Oi


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2853/99 van Ilda Figueiredo (GUE/NGL) aan de Commissie. Strategie van bedrijfsverplaatsing van de multinational Ford.

eurovoc_concepts:
Portugal
collective dismissal
employment policy
industrial restructuring
multinational enterprise
transfer of businesses

text: C 219 E/186 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 1. 8. 2000 Antwoord van mevrouw Reding namens de Commissie (11 februari 2000) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (2000/C 219 E/240) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2853/99 van Ilda Figueiredo (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Strategie van bedrijfsverplaatsing van de multinational Ford (18 januari 2000) Portugal blijft de gevolgen van de politiek van bedrijfsverplaatsing door de multinationale ondernemingen voelen, die vooral de arbeiders treft. EØn van de recentste voorbeelden is de Amerikaanse multinational Ford, die met zijn herstructureringspolitiek, in de drie eerste maanden van dit jaar, de fabriek in Azambuja denkt op te geven, door te verkopen aan Opel, en de assemblage van het model Transit in Portugal te beºindigen. De werkgelegenheid van 300 arbeiders staat op het spel. Welke maatregelen denkt de Europese Commissie te nemen om de strategie van Ford te verhinderen en de werkgelegenheid van de arbeiders te verdedigen? Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (16 maart 2000) De Commissie betreurt de negatieve sociale gevolgen van het door Ford aangekondigde besluit ten aanzien van zijn fabriek in Azambuja, Portugal, maar herinnert de geachte afgevaardigde eraan dat zij niet bevoegd is om zich te mengen in de besluiten van ondernemingen, zoals dat waarnaar de geachte afgevaardigde verwijst, behalve wanneer blijkt dat het Gemeenschapsrecht niet in acht is genomen. Niets wijst er in dit stadium op dat dit het geval is (en dit blijkt ook niet uit de vraag). In ieder geval wijst de Commissie er op dat in dit geval ten minste drie richtlijnen van toepassing zouden kunnen zijn: Richtlijn 98/59/EG van de Raad van 20 juli 1998 betreffende de aanpassing van de wetgevingen van de lidstaten inzake collectief ontslag (1), Richtlijn 77/187/EEG van de Raad van 14 februari 1977 inzake de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten betreffende het behoud van de rechten van de werknemers bij overgang van ondernemingen, vestigingen of onderdelen daarvan (2) en Richtlijn 94/45/EG van de Raad van 22 september 1994 inzake de instelling van een Europese onderne- mingsraad of van een procedure in ondernemingen of concerns met een communautaire dimensie ter informatie en raadpleging van de werknemers (3). (1) (2) (3) PB L 225 van 12. 8. 1998. PB L 61 van 5. 3. 1977 (Richtlijn gewijzigd bij Richtlijn 98/50/EG (cid:129) PB L 201 van 17. 7. 1998). PB L 254 van 30. 9. 1994. (2000/C 219 E/241) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0032/00 van Anna Karamanou (PSE) aan de Commissie (19 januari 2000) Betreft: De nucleaire dreiging van Akkuyu In vervolg op eerder gestelde vragen en in het licht van het definitief besluit van Turkije inzake de bouw van een kerncentrale in het seismische gebied van Akkuyu, zijn nieuwe elementen aan het licht gebracht door Canadese parlementsleden die zich verzetten tegen het voornemen van Canada om kernreactoren te leveren aan Turkije


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2778/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen. Manglende bevarelse af eksisterende arbejdspladser i en subventioneret enhed, der ejes af pastafabrikken MISKO A/S.

eurovoc_concepts:
Greece
business location
cessation of trading
job preservation
labour relations
reassignment

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/205 I henhold til artikel 9 i direktiv 75/368/E(cid:216)F skal bevis for, at de i artikel 5 og i artikel 7, stk. 1, opstillede betingelser er opfyldte, (disse betingelser vedrłrer art og varighed af den af ansłgeren i dennes hjemstat udłvede aktiviteter) fremg(cid:229) af en attestation, der udstedes af den kompetente myndighed eller organisation i den oprindelige hjemstat eller senere opholdsstat. Kommissionen finder, at der med udtrykket »den kompetente myndighed eller organisation i den oprindelige hjemstat« menes en statslig myndighed eller f. eks. en styrelse, der har f(cid:229)et tildelt visse befłjelser af en statslig myndighed. Afh(cid:230)ngig af medlemsstaterne kan det bl. a. dreje sig om ministerier, pr(cid:230)fekter eller handels- og industrikamre. Det er ikke Kommis- sionens opfattelse, at en simpel erkl(cid:230)ring fra arbejdsgiveren vil v(cid:230)re tilstr(cid:230)kkelig, med mindre arbejds- giveren er netop den ovenfor anfłrte styrelse, der har f(cid:229)et tildelt visse befłjelser af en statslig myndighed. Ligeledes kan den p(cid:229)g(cid:230)ldendes selvangivelse heller ikke betragtes som tilstr(cid:230)kkeligt bevis i henhold til direktiv 75/368/E(cid:216)F, da der er tale om en fuldst(cid:230)ndig ensidig handling fra indvandrerens side. I henhold til de seneste oplysninger, der foreligger Kommissionen, er det i medfłr af pr(cid:230)sidentielt dekret nr. 33/1993 pr(cid:230)fekterne, der i Gr(cid:230)kenland er bemyndigede til at udstede disse attestationer. Kommissionen finder, at det er absolut nłdvendigt, at den nationale lov til gennemfłrelse af direktiv 75/ 368/E(cid:216)F, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r faguddannede vandrende arbejdstagere, gentager de i direktivets artikel 7 anfłrte kriterier og derigennem muliggłr adgang til og udłvelse af erhvervet rejseleder for borgere fra andre medlemsstater. Herudover kan borgere fra andre medlemsstater siden vedtagelsen af Europa- Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 1999/42/EF af 7. juni 1999 om indfłrelse af en ordning for anerkendelse af eksamensbeviser for de former for erhvervsvirksomhed, der er omfattet af direktiverne om liberalisering og om overgangsforanstaltninger, og til supplering af den generelle ordning for anerkendelse af eksamens- beviser (4), p(cid:229)ber(cid:229)be sig godkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser, der er erhvervet i deres oprindelses- eller herkomstland, i henhold til principperne i den generelle ordning for anerkendelse af eksamensbeviser (artikel 3 i direktiv 1999/42/EF). I de nationale gennemfłrelsesbestem- melser błr disse regler ogs(cid:229) v(cid:230)re g(cid:230)ldende for de vandrende arbejdstagere. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r det i artikel 7, stk. 1, litra b, i direktiv 75/368/E(cid:216)F n(cid:230)vnte certifikat om godtgłrelse af den af den begunstigede fulgte faglige uddannelse, skal denne v(cid:230)re »anerkendt af staten eller bedłmt af en kompetent faglig organisation som havende samme v(cid:230)rdi«. Begrebet »certifikat« har ikke v(cid:230)ret genstand tilkendegiver, at den af den vandrende for nogen s(cid:230)rlig definition i direktiv 75/368/E(cid:216)F og intet arbejdstager gennemfłrte uddannelse błr głres til genstand for en vurdering. Da tilrettel(cid:230)ggelsen af uddannelsesforlłb p(cid:229)hviler medlemsstaterne, finder Kommissionen, at spłrgsm(cid:229)let, om en erkl(cid:230)ring om, at den berłrte har fulgt en faglig uddannelse er tilstr(cid:230)kkeligt bevis, błr rettes til den kompetente faglige sammenslutning i oprindelsesmedlemsstaten. (1) (2) (3) (4) EFT L 167 af 30. 6. 1975. EFT L 19 af 24. 1. 1989. EFT L 209 af 24. 7. 1992. EFT L 201 af 31. 7. 1999. (2000/C 225 E/233) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2778/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Manglende bevarelse af eksisterende arbejdspladser i en subventioneret enhed, der ejes af pastafabrik- ken »MISKO A/S« Pastafabrikken »MISKO A/S«, som er et datterselskab af den italienske virksomhed »BARILLA«, er blevet subventioneret, jf. den gr(cid:230)ske udviklingslov 1892/90, med henblik p(cid:229) oprettelse af en ny produktions- enhed i Thiva. Betingelsen hvorfor var, at de eksisterende 275 faste arbejdspladser blev bevaret. Inden f(cid:230)rdiggłrelsen af den ny enhed, lukkede virksomheden sin pastafabrik i Patras og tvang medarbejderne til enten at sige op eller til at flytte til andre af virksomhedens enheder. De medarbejdere, der gik med til at flytte, fik ikke oplyst hvor og hvorn(cid:229)r de skulle p(cid:229)begynde deres arbejde, dettes art og lłnnens stłrrelse. De fik heller ikke oplysning om d(cid:230)kning af flytteudgifter, eller hvor de skulle arbejde i tiden mellem lukningen af fabrikken i Patras den 10. september 1999 og (cid:229)bningen af den nye enhed i Thiva. C 225 E/206 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Da virksomhedens beslutning om at lukke fabrikken i Patras er i modstrid med dens forpligtelse til at bevare de eksisterende arbejdspladser, og da beslutningen blev truffet uden forudg(cid:229)ende forhandling med arbejdstagerne, hvilket er obligatorisk i henhold til direktiv 94/45/EF (1), bedes Kommissionen give fłlgende oplysninger: Vil den fłre kontrol med subventioneringen af virksomhedens nye enhed og dennes opfyldelse af 1. pligten til at bevare de eksisterende arbejdspladser? 2. Vil den undersłge, om bestemmelserne i direktiv 94/45/EF om obligatorisk informering og hłring af arbejdstagerne er blevet overholdt, og hvorvidt fagforeningerne i »MISKO« er repr(cid:230)senteret i det euro- p(cid:230)iske samarbejdsr(cid:229)d, der er nedsat af »MISKO(cid:146)s« moderselskab »BARILLA«? (1) EFT L 254 af 30. 9. 1994, s. 64. (2000/C 225 E/234) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2779/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Stłtte til ansatte i selskabet MISKO, som er nłdt til at flytte til et andet arbejdssted Selskabet MISKO, Viomihania Zimarikon A. E. (en pastafabrik) som er et datterselskab af det italienske selskab BARILLA, har modtaget stłtte i henhold til den gr(cid:230)ske udviklingslov 1892/90 til at oprette et nyt produktionsanl(cid:230)g i Thiva med forpligtelse til at bevare de eksisterende 275 arbejdspladser. Inden det nye anl(cid:230)g var f(cid:230)rdigbygget, lukkede selskabet fabrikken i Patras og tvang derved denne fabriks ansatte til enten at sige op eller acceptere at blive forflyttet til en af virksomhedens andre produktionsenheder. De ansatte, der har samtykket i at lade sig forflytte, st(cid:229)r overfor hłje udgifter i forbindelse med flytningen til et nyt arbejdssted, hvilket medfłrer at de bliver nłdt til at opgive deres job og risikerer at blive arbejdslłse. Vil det v(cid:230)re muligt at yde stłtte til de ansatte i denne virksomhed for at głre dem i stand til at imłdeg(cid:229) de hłje omkostninger, der er forbundet med deres forflytning til et andet arbejdssted? Gennem hvilke programmer? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-2778/99 og E-2779/99 (1. marts 2000) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (2000/C 225 E/235) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2790/99 af Paul Lannoye (Verts/ALE) til Kommissionen (7. januar 2000) Om: Forskningsprojekter vedrłrende behandlingssystemer inden for rammerne af det 5. rammeprogram Fristen for indgivelse af ansłgninger om stłtte til forskningsprojekter (Bekendtgłrelsens nummer 1999/C 64/13) vedrłrende behandlingssystemer inden for rammerne af det 5. rammeprogram er netop udlłbet (den 15. november 1999). Vi er bekendt med, at der er ansłgt om stłtte til en r(cid:230)kke forskningsprojekter, hvis form(cid:229)l er at evaluere ikke-konventionel medicin (Forskningsprogram 1. 1. 1. (cid:129) tematisk prioritet 1. 1. 1. (cid:129) 10. 1 (cid:129) (i)(ii)(iii) (cid:129) Forsknings i offentlig sundhed, forsknings i sundhedsservice og sundhed og sikkerhed/ evaluering af effektiviteten af ikke-konventionelle behandlingsformer)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2794/99 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) alla Commissione. Pubblicazione e diffusione dell'insieme di misure di conservazione delle risorse della pesca che disciplinano la politica comune della pesca dell'UE.

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
conservation of fish stocks
dissemination of EU information

text: 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/131 Dalla ratifica del trattato di Amsterdam, l(cid:146)azione comunitaria in materia di razzismo rientra nel quadro piø ampio dell(cid:146)attuazione del nuovo art. 13 (ex art. 6A) del trattato CE, che fa riferimento alle discriminazioni basate sul sesso, sulla razza ovvero sull(cid:146)origine etnica, sulla religione o sulle convinzioni, sulle disabilit(cid:224), sull(cid:146)et(cid:224) o sulla tendenza sessuale. Come azioni preparative all(cid:146)attuazione di un programma d(cid:146)azione in tale settore, la Commissione ha pubblicato nel 1999, e pubblicher(cid:224) del pari nel 2000, inviti a presentare proposte, al fine di concedere, nei limiti delle risorse disponibili, un sostegno a proposte di partnership transnazionali, riguardanti almeno due delle forme di discriminazione di cui all(cid:146)art. 13 del trattato CE, che rivestano un interesse per la Comunit(cid:224) e che possano contribuire in maniera significativa all(cid:146)ulteriore sviluppo e all(cid:146)attuazione della politica comunitaria in tale campo. (2000/C 280 E/142) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2794/99 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Pubblicazione e diffusione dell(cid:146)insieme di misure di conservazione delle risorse della pesca che disciplinano la politica comune della pesca dell(cid:146)UE Sembra regnare in Europa e nel mondo uno sconcerto generalizzato circa la diversit(cid:224), la seriet(cid:224) e il rigore dell(cid:146)insieme di misure scientifiche, tecniche, di controllo e di gestione dei vari pilastri della politica comune della pesca volte a difendere e conservare le risorse di pesca nelle acque comunitarie ed extracomunitarie e il rispetto dell(cid:146)ambiente in generale. Si tratta di misure disciplinate in molti casi nell(cid:146)UE da norme relative alla promozione e all(cid:146)aiuto, che per(cid:242) in certe occasioni vengono qualificate erroneamente come sovven- zioni finalizzate ad uno sfruttamento eccessivo delle risorse di pesca. Non ritiene la Commissione che alla politica comune della pesca gioverebbe pubblicare e diffondere un testo divulgativo che raccolga succintamente, ma con chiarezza e in modo esaustivo, tutte le misure, ampie e a volte complesse, che la disciplinano e che tendono all(cid:146)obiettivo finale della conservazione delle risorse di pesca e in definitiva all(cid:146)esercizio di una pesca responsabile nell(cid:146)UE? Non ritiene la Commissione che tale pubblicazione potrebbe essere utile per diffondere in Europa e nel mondo i nostri importanti principi e impegni a favore della conservazione delle risorse marine e delle misure di promozione ad essa associate, misure che a volte sembrano confondersi con sovvenzioni finalizzate a uno sfruttamento eccessivo delle risorse di pesca? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (8 febbraio 2000) Nel quadro della sua azione di comunicazione e d(cid:146)informazione sulla politica comune della pesca (PCP), la Commissione mette a punto e diffonde regolarmente materiale esplicativo sui vari aspetti di tale politica. Queste informazioni sono destinate soprattutto al settore della pesca e ad altri ambienti interessati, in particolare ai media specializzati, che costituiscono una delle principali fonti d(cid:146)informazione per gli operatori del settore e il pubblico interessato. Tali informazioni sono diffuse sotto forma di pubblicazioni scritte ma anche in formato audiovisivo e via Internet. In applicazione del suo piano d(cid:146)azione per il rafforzamento del dialogo con il settore della pesca e con gli altri ambienti interessati, presentato di recente al Parlamento, la Commissione intende intensificare la sua azione di comunicazione attraverso la diffusione di informazioni sempre piø mirate ed un migliore adattamento del materiale esplicativo alle esigenze del pubblico al quale si rivolge. In particolare, faranno parte di tale materiale dei opuscoli informativi sui vari aspetti della PCP, le cui misure di conservazione delle risorse costituiscono un aspetto essenziale. Tale tipo di materiale sar(cid:224) anche trattato nell(cid:146)ambito di una serie di video che mirano a spiegare in modo chiaro, ricorrendo anche all(cid:146)utilizzo di animazioni grafiche, gli elementi fondamentali della PCP. C 280 E/132 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 Inoltre, saranno divulgate regolarmente informazioni tramite una rivista periodica destinata al settore della pesca e agli altri ambienti interessati, che sar(cid:224) pubblicata nelle undici lingue ufficiali della Comunit(cid:224) e distribuita gratuitamente. Tali riviste saranno inoltre accessibili, con riferimenti ad informazioni piø approfondite, sul sito web dedicato alla PCP del server Europa, che Ł attualmente in corso di ampliamento. (2000/C 280 E/143) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2795/99 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Aiuti alla cantieristica europea in Nella recente discussione tenutasi nella plenaria del Parlamento europeo il 19 novembre scorso, occasione della dichiarazione della Commissione sull(cid:146)industria della costruzione navale, abbiamo avuto l(cid:146)occasione di denunciare il dumping che viene praticato in questo settore da parte di Stati come la Corea, creando ostacoli alla concorrenza leale a livello mondiale, e di sottolineare la necessit(cid:224) di mantenere gli aiuti al settore europeo fintanto che non si stabilizzeranno i mercati mondiali. In base alle informazioni in nostro possesso, la Commissione ha autorizzato, il 16 novembre scorso, aiuti statali per la cantieristica in Italia, e piø precisamente per la creazione di due nuovi cantieri navali, uno a Oristano, in Sardegna, e l(cid:146)altro a Belvedere Marittimo, in Calabria. 1. Pu(cid:242) la Commissione rispondere alle seguenti domande: Tale autorizzazione di aiuti pubblici europei si inquadra in una sua strategia globale volta a continuare a sovvenzionare questa importante attivit(cid:224) industriale che ha una grande incidenza sociale e regionale (cid:129) in casi analoghi (cid:129) in altri Stati membri? 2. A seguito delle conclusioni del Consiglio dei ministri dell(cid:146)Industria del 9 novembre scorso, ha essa elaborato una strategia globale, a breve termine, per questo settore cos(cid:236) importante e, in caso affermativo, pu(cid:242) rivelarne il contenuto? Risposta del sig. Monti a nome della Commissione (21 febbraio 2000) In primo luogo si ritiene opportuno chiarire che il primo dei casi italiani a cui l(cid:146)onorevole parlamentare fa riferimento, relativo all(cid:146)aiuto agli investimenti finalizzato alla costruzione di un nuovo cantiere navale a Oristano, Ł stato autorizzato dalla Commissione ai sensi dell(cid:146)articolo 6 della direttiva 90/684/CEE del Consiglio, del 21 dicembre 1990, concernente gli aiuti alla costruzione navale (1), che consentiva la concessione di aiuti agli investimenti finalizzati all(cid:146)aumento di capacit(cid:224) a condizione che l(cid:146)aumento fosse contro bilanciato da una corrispondente riduzione irreversibile della capacit(cid:224) di altri cantieri navali dello stesso Stato membro nel medesimo periodo. Nel caso di Oristano la riduzione di capacit(cid:224) Ł derivata dalla chiusura del cantiere navale Clemna. Per quanto concerne il secondo caso italiano, relativo al cantiere la Commissione ha concluso che l(cid:146)attivit(cid:224) di questo nuovo cantiere, consistente nella navale Belvedere, costruzione di navi inferiori a 100 tonnellate di stazza lorda (tsl), non rientrava nella definizione di costruzione navale contenuta nella predetta direttiva. La direttiva 90/684/CEE del Consiglio Ł stata ormai superata dal regolamento 1540/98 del Consiglio, del 29 giugno 1998, relativo agli aiuti alla costruzione navale (2), entrato in vigore il 1o gennaio 1999. Ai sensi di tale regolamento, gli aiuti al funzionamento connessi al contratto verranno aboliti alla fine del 2000. Tuttavia, il regolamento prevede una serie di altri aiuti che possono essere concessi all(cid:146)industria cantieri- stica a determinate condizioni fino al 2003, tra questi: aiuti alla ristrutturazione e alla chiusura, aiuti alla ricerca e allo sviluppo, aiuti all(cid:146)innovazione, e aiuti regionali agli investimenti finalizzati all(cid:146)adeguamento e ammodernamento dei cantieri esistenti. Il Consiglio ha scelto questo tipo di approccio nella convinzione che dal punto di vista dell(cid:146)efficacia sotto il profilo dei costi, tali aiuti possano, rispetto agli aiuti al funzionamento, meglio sostenere i cantieri navali nello sforzo di accrescere la loro competitivit(cid:224)


title: WRITTEN QUESTION E-2732/99 by Luisa Morgantini (GUE/NGL) to the Commission. Nicaragua: corruption and EU aid.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
Nicaragua
corruption
fraud against the EU
political prisoner

text: C 280 E/118 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/124) WRITTEN QUESTION E-2732/99 by Luisa Morgantini (GUE/NGL) to the Commission (18 January 2000) Subject: Nicaragua: corruption and EU aid Following the arrest of the President of the Nicaraguan Court of Auditors, Mr Agustin Jarquin, who had irregularities committed by the present government, does the EU spoken out against serious financial intend to review its programme of aid to the country without delay, pending Mr Jarquin(cid:146)s release, the reestablishment of proper institutional controls on the activities of the government and a thorough investigation of the above allegations? Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (1 February 2000) The cases of corruption reported by the President of the Nicaraguan Court of Auditors do not specifically relate to funds from the international community. Nevertheless, the Commission shares the Honourable Member(cid:146)s concern about the events leading to the Nicaraguan Controller-General(cid:146)s arrest. The Commission considers that democratic institutions such as the Controller-General(cid:146)s Office are the basis for the rule of law and development in each country and should therefore be able to function without political interference. For this reason the Commission fully endorsed the European Union Troika(cid:146)s request to the Nicaraguan Foreign Affairs Minister on 18 November 1999 to stress the European Union(cid:146)s concern about the situation. The Commission is delighted that the points raised by the European Union and other members of the international community probably contributed to Mr Jaquin(cid:146)s release on 24 December 1999, thus giving the authority back to such an important institution to control and verify the proper use of Nicaraguan public funds as well as funds from the international community. In order to improve the control and proper utilisation of funds, the Commission applies a system for major projects using European experts in a management unit which supervises the correct and accountable in accordance with the financing agreements. It also uses evaluation and use of Community funding, monitoring missions to ensure the smooth running of projects and the proper use of financial resources, and the Commission Delegation in Managua plays an essential role in monitoring, making it possible to strengthen controls locally. (2000/C 280 E/125) WRITTEN QUESTION E-2734/99 by Carlo Fatuzzo (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Italian law which discriminates against disabled persons over the age of 65 Article 13 of the Treaty of Amsterdam states that the Union is to combat all discrimination based on age. Is the Commission aware of the fact that Italian law (Article 19 of Law No 118 of 30 March 1971 and subsequent amendments) provides for the granting of a life-long financial benefit for citizens who are completely disabled and who apply for the benefit before the age of 65 but that the benefit is not payable to those who, despite meeting all the other conditions for eligibility, apply for the benefit after the age of 65? Is it aware of the fact that Italian old people, despite meeting all the disability conditions required by law, are discriminated against on the basis of their age when they apply for the benefit, a fact which has a life-long impact on whether or not they receive the benefit? Does the Commission intend to ask Italy to repeal this law, as a matter of urgency?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2738/99 υποβολή: Stefano Zappalà (PPE-DE) και Antonio Tajani (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Πιστωτικά ιδρύματα.

eurovoc_concepts:
EU competence
EU policy
European Commission
Italy
Latium
credit policy

text: C 280 E/120 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/127) GRAPTH ERVTHSH E-2738/99 ypobolh·: Stefano Zappalà (PPE-DE) kai Antonio Tajani (PPE-DE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Πιστωτικα΄ ιδρυ΄µατα Έχοντας υπο΄ψη ο΄τι στην Ιταλι΄α τα πιστωτικα΄ ιδρυ΄µατα φαι΄νεται ο΄τι χρησιµοποιου΄ν διαφοροποιηµε΄να επιτο΄κια ακο΄µη και στο πλαι΄σιο των ιδι΄ων οµοιογενω΄ν τοµε΄ων• ο΄τι ιδιαι΄τερα στην επαρχι΄α της Λατι΄να (Λα΄τσιο) παρα΄ τις δεκαετι΄ες συλλογη΄ς καταθε΄σεων υ΄ψους πολλω΄ν χιλια΄δων δισεκατοµµυρι΄ων, τα εν λο΄γω ιδρυ΄µατα ουδεµι΄α αντι΄στοιχη επε΄νδυση πραγµατοποι΄ησαν στην περιοχη΄• ο΄τι στην εν λο΄γω επαρχι΄α, στη σηµερινη΄ κατα΄σταση δυσχερου΄ς θε΄σεις των ιδιωτικω΄ν επενδυ΄σεων και της απασχο΄λησης, η τρα΄πεζες αναστε΄λλουν τις πιστω΄σεις ζητω΄ντας α΄µεση ει΄σπραξη των οφειλοµε΄νων και οδηγω΄ντας ε΄τσι τις µικροµεσαι΄ες επιχειρη΄σεις σε οριστικη΄ δια΄λυση• ο΄τι τα χρε΄η των επιχειρηµατιω΄ν δεν αντιπροσωπευ΄ουν παρα΄ κα΄ποια ποσοστιαι΄α µονα΄δα των καταθε΄σεων στην ι΄δια περιοχη΄, µπορει΄ η Επιτροπη΄ να απαντη΄σει στα ακο΄λουθα: 1. ∆εν θεωρει΄ ο΄τι πρε΄πει να παρε΄µβει στην ιταλικη΄ κυβε΄ρνηση και το ευρωπαι¤κο΄ και ιταλικο΄ τραπεζικο΄ συ΄στηµα ω΄στε να εµβαθυνθει΄ το παραπα΄νω θε΄µα; 2. ∆εν θεωρει΄ ο΄τι πρε΄πει να παρε΄µβει ενδεχοµε΄νως ω΄στε να επιτυ΄χει, ι΄σως µε το πα΄γωµα των χρεω΄ν και την επανε΄ναρξη των πιστω΄σεων, την αναζωογο΄νηση των µικροµεσαι΄ων επιχειρη΄σεων σε µια περιοχη΄ (επαρχι΄α της Λατι΄να) που εξα΄λλου, εα΄ν ληφθει΄ µεµονωµε΄να υπο΄ψη, παρουσια΄ζει οικονοµικα΄ χαρακτηριστικα΄ λι΄αν ε΄κτακτης ανα΄γκης; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (25 Febroyari·oy 2000) Όπως γνωρι΄ζουν τα αξιο΄τιµα µε΄λη του Κοινοβουλι΄ου, δυνα΄µει της συνθη΄κης ΕΚ και ιδι΄ως του α΄ρθρου 4 (πρω΄ην α΄ρθρο 3Α), η οικονοµικη΄ πολιτικη΄ της Κοινο΄τητας βασι΄ζεται στην εσωτερικη΄ αγορα΄ και ασκει΄ται συ΄µφωνα µε τις αρχε΄ς της οικονοµι΄ας της ανοικτη΄ς αγορα΄ς µε ελευ΄θερο ανταγωνισµο΄. Προτει΄νοντας και θε΄τοντας σε εφαρµογη΄ τα µε΄τρα για την υλοποι΄ηση της ενιαι΄ας αγορα΄ς των τραπεζικω΄ν υπηρεσιω΄ν, και ιδι΄ως των χρηµατοπιστωτικω΄ν υπηρεσιω΄ν, το΄σο η Επιτροπη΄ ο΄σο και η Κοινο΄τητα τηρου΄ν την εν λο΄γω αρχη΄ καθο΄τι, αφενο΄ς, η αρχη΄ αυτη΄ απορρε΄ει απο΄ θεµελιω΄δη δια΄ταξη του κοινοτικου΄ δικαι΄ου και, αφετε΄ρου, ει΄ναι πεπεισµε΄νες ο΄τι µο΄νο µι΄α οικονοµι΄α της ανοικτη΄ς αγορα΄ς µε ελευ΄θερο ανταγωνισµο΄ επιτρε΄πει τον α΄ριστο καταµερισµο΄ των οικονοµικω΄ν πο΄ρων. Με την εισαγωγη΄ του ευρω΄, η εν λο΄γω πολιτικη΄ παρε΄χει στην Κοινο΄τητα µι΄α µοναδικη΄ ευκαιρι΄α να αποκτη΄σει µι΄α συ΄γχρονη χρηµατοπιστωτικη΄ δια΄ρθρωση η οποι΄α µειω΄νει στο ελα΄χιστο το κο΄στος του κεφαλαι΄ου και της χρηµατοπιστωτικη΄ς διαµεσολα΄βησης. Η χρη΄στες των χρηµατοπιστωτικω΄ν υπηρε- σιω΄ν, ει΄τε προ΄κειται για επιχειρη΄σεις ει΄τε για ιδιω΄τες, θα µπορε΄σουν να επωφεληθου΄ν απο΄ τα σηµαντικα΄ πλεονεκτη΄µατα, ενω΄ παρα΄λληλα σε ολο΄κληρη την Κοινο΄τητα θα τονωθου΄ν το΄σο οι επενδυ΄σεις ο΄σο και η απασχο΄ληση. Με βα΄ση αυτε΄ς τις κατευθυντη΄ριες γραµµε΄ς, το΄σο η νοµοθεσι΄α ο΄σο και οι υπο΄λοιπες παρεµβα΄σεις της Κοινο΄τητας συµβα΄λλουν στη δηµιουργι΄α του νοµικου΄ πλαισι΄ου για την ελευ΄θερη κυκλοφορι΄α των χρηµατοπιστωτικω΄ν υπηρεσιω΄ν σε ολο΄κληρη την επικρα΄τεια της Κοινο΄τητας και αποσκοπου΄ν στο να διασφαλι΄σουν την ελευ΄θερη λειτουργι΄α του ανταγωνισµου΄ καθω΄ς και την αδιαµφισβη΄τητη σταθερο΄τητα και υγιη΄, απο΄ α΄ποψη προληπτικη΄ς εποπτει΄ας, κατα΄σταση της ενιαι΄ας χρηµατοπιστωτικη΄ς αγορα΄ς. Αυτε΄ς οι αρχε΄ς παρε΄µβασης επαναβεβαιω΄θηκαν προσφα΄τως απο΄ την Επιτροπη΄ στην ανακοι΄νωση΄ της «Εφαρµογη΄ του πλαισι΄ου δρα΄σης για τις χρηµατοπιστωτικε΄ς υπηρεσι΄ες: προ΄γραµµα δρα΄σης» (1) που εγκρι΄θηκε στις 26 Μαι΅ου 1999, διαβιβα΄στηκε την ι΄δια ηµε΄ρα στο Κοινοβου΄λιο και στο Συµβου΄λιο και εγκρι΄θηκε απο΄ το Ευρωπαι¤κο΄ Συµβου΄λιο της Κολωνι΄ας. Στο καθορισµε΄νο αυτο΄ πλαι΄σιο, εναπο΄κειται σε κα΄θε πιστωτικο΄ ι΄δρυµα να προσδιορι΄σει τη δικη΄ του εµπορικη΄ και επενδυτικη΄ πολιτικη΄ σε συνα΄ρτηση µε την εκτι΄µηση΄ του για την αγορα΄ και τους συναφει΄ς κινδυ΄νους. Η Επιτροπη΄ θεωρει΄ ο΄τι τυχο΄ν παρεµβα΄σεις του δηµοσι΄ου που αποσκοπου΄ν στην επιβολη΄ επιλογω΄ν στη χρηµατοπιστωτικη΄ αγορα΄, εκτο΄ς του ο΄τι ει΄ναι αµφισβητη΄σιµες απο΄ νοµικη΄ α΄ποψη, θα αποτελε΄σουν εµπο΄διο στην ελευ΄θερη κυκλοφορι΄α των χρηµατοπιστωτικω΄ν υπηρεσιω΄ν και εξ ορισµου΄ θα ει΄ναι επιβλαβει΄ς το΄σο για τις επιχειρη΄σεις ο΄σο και για τους καταναλωτε΄ς, µε αρνητικε΄ς επιπτω΄σεις στην ανα΄πτυξη και την απασχο΄ληση. (1) COM(1999)232 τελικο΄