title: Meddelelse fra Kommissionen - Stålprognosen for 2000 (EØS-relevant tekst)

text: C 27/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 1. 2000 ST¯LPROGNOSEN FOR 2000 (2000/C 27/02) (E(cid:216)S-relevant tekst) INDLEDNING Forbedringen af de łkonomiske konjunkturer begyndte sidste efter(cid:229)r, ventes at udpr(cid:230)get i lłbet af 2000. som forts(cid:230)tte og blive mere i EU, Med den mere markante forbedring af konjunkturerne i EU samt mere vedvarende fremgang i verdensłkonomien, der skyldes den ventede stabilisering af opsvinget i Asien, ventes EU’s st(cid:229)lindustri fortsat at st(cid:229) over for en st(cid:230)rk intern efter- spłrgsel samt en kraftigt łget eksport i 2000. Den forventede v(cid:230)kst i industriaktiviteten og s(cid:230)rligt inden for de vigtigste st(cid:229)lforbrugende sektorer betyder, at der kan ventes et stłrre forbrug af st(cid:229)lprodukter i lłbet af 2000, hvortil kommer łget efterspłrgsel fra landene uden for EU i lyset af de mere stabile og lovende internationale konjunkturer. Alle disse faktorer bidrager til en favorabel markedsudvikling p(cid:229) EU-st(cid:229)lmarkedet i 2000. De fłrste tegn p(cid:229) dette viste sig allerede medio 1999 b(cid:229)de p(cid:229) priser og volumen. I 2000 st(cid:229)r EU’s st(cid:229)lindustri i s(cid:229) fald over for en gunstigere markedssituation b(cid:229)de internt og p(cid:229) internationalt plan. Der er udsigt til en betydelig forbedring af de finansielle og kvantita- tive resultater, som er foruds(cid:230)tningen for en stadig mere effektiv virksomhedsstyring. til fortsat Kommissionen deler operatłrernes optimisme, men maner alli- forsigtighed, hvad de individuelle strategier gevel ang(cid:229)r, s(cid:229) det sikres, at stabiliseringen p(cid:229) EU’s st(cid:229)lmarked bliver varig, da markedet fortsat er meget (cid:229)bent og konkurren- cepr(cid:230)get. i form af hłjere oliepriser (fordobling af prisen pr. tłnde olie siden januar 1999) og euroens depreciering over for dollaren, som łger importpriserne. fremstillingsindustrien, V(cid:230)kstafmatningen har ikke haft en v(cid:230)sentlig indvirkning p(cid:229) lłbet af de senere (cid:229)r. Det den faldende arbejdslłshed i skyldes den stłrre jobskabelse i de seneste (cid:229)r, og at det eksterne chok prim(cid:230)rt berłrte som i dag besk(cid:230)ftiger under 20 % af arbejdsstyrken, og endelig at v(cid:230)kstafmatningen fra starten af blev betragtet som forbig(cid:229)ende, hvilket begr(cid:230)nsede jobnedsk(cid:230)ringerne. Som fłlge af det ugun- stige fłrste halv(cid:229)r ventes BNP-v(cid:230)ksten internt i EU at ligge lidt over 2 % i 1999 mod 2,6 % i 1998. De underliggende kvartals- oplysninger viser imidlertid, at v(cid:230)ksten accelererer i lłbet af 1999. I 2000 ventes denne dynamiske udvikling at forts(cid:230)tte, og EU’s BNP-v(cid:230)kst ventes at andrage ca. 3 % p(cid:229) (cid:229)rsbasis. Til den st(cid:230)rke interne efterspłrgsel skal fłjes en łget ekstern efterspłrgsel, som h(cid:230)nger sammen med opsvinget i verdensłkonomien og den relativt favorable konkurrencesituation, de europ(cid:230)iske łkonomier befinder sig i. Blandt de stłrste medlemsstater ventes Frankrig, Det Forenede Kongerige og Spanien at opleve en mere vedvarende łkonomisk v(cid:230)kst end Tyskland forbindelse og Italien, som foruden strukturproblemerne i med deres tidligere łkonomiske situation ser ud til i hłjere grad at v(cid:230)re p(cid:229)virket af det eksterne chok end gennemsnittet af EU-lande. EU-arbejdslłsheden ventes fortsat at falde i 2000, mens svagt, men forblive under 2 %-gr(cid:230)nsen. De offentlige underskud m(cid:229)lt i procent af BNP ventes fortsat at blive reduceret. inflationen vil stige 1. DEN (cid:216)KONOMISKE SITUATION I EU Hvad den łkonomiske v(cid:230)kst ang(cid:229)r, er 1999 sluttet bedre, end det begyndte. Fłrste halv(cid:229)r var pr(cid:230)get af fłlgerne af kriserne i de nye v(cid:230)kstłkonomier, som d(cid:230)mpede EU’s handel med tred- jelande. Det p(cid:229)virkede virksomhedsledernes tillid og medfłrte en stagnerende industriproduktion i denne periode, selv om husholdningernes forbrug forblev hłjt og gjorde det muligt at komme over disse midlertidige problemer. I andet halv(cid:229)r fik den łkonomiske aktivitet fornyet styrke takket v(cid:230)re en st(cid:230)rk intern efterspłrgsel og bedre ekstern efterspłrgsel, som igen var begrundet i det globale opsving, bl. a. i Asien. Den endelige efterspłrgsel blev i hłj grad stłttet af de monet(cid:230)re forhold i Euroland. Inflationen i Euroland har v(cid:230)ret ganske moderat med 1,2 % trods de to ugunstige faktorer 2. SITUATIONEN P¯ ST¯LMARKEDET OG FREMTIDSUDSIG- TERNE 2. 1. Produktionen af r(cid:229)st(cid:229)l i EU I hele fłrste halv(cid:229)r af 1999 var EU’s st(cid:229)lproduktion kraftigt fłrste halv(cid:229)r p(cid:229) faldende og l(cid:229) hen mod slutningen af 78,3 mio. fłrste forhold til fald p(cid:229) 7,4 % i halv(cid:229)r 1998. tons, dvs. et Den lidt negative tendens fortsatte i tredje kvartal, men stabili- seredes gradvist. Efter afslutningen af lagertilpasningsperioden, som medfłrte et markant fald i st(cid:229)lefterspłrgslen i begyndelsen af 1999, og den kraftige tilbagegang i EU-importen af st(cid:229)lpro- dukter faktorer. Dermed er der forventning om en stłrre EU-st(cid:229)lproduktion i de kommende m(cid:229)neder. forskellige konjunkturm(cid:230)ssige forbedredes 29. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 27/3 Selv om den samlede produktion i de fłrste ni m(cid:229)neder af 1999 var kraftigt vigende ((cid:150) 6,1 %) samme periode 1998, vendte tendensen allerede fra begyndelsen af st(cid:229)lproduktion ultimo 1999 fjerde kvartal. Den samlede forventes s(cid:229)ledes at andrage 156 mio. tons, hvilket er lidt over det skłnnede tal i den foreg(cid:229)ende prognose (1) og svarer til et fald p(cid:229) 2,3 % i forhold til den samlede produktion i 1998. forhold til i Ved fuldt ud at udnytte denne łkonomiske genrejsning har de v(cid:230)sentligste st(cid:229)lforbrugende sektorer og is(cid:230)r de sektorer, der er s(cid:230)rligt udsatte for den globale konkurrence som f. eks. maskin- og elektroindustrierne, oplevet en m(cid:230)rkbar aktivitetsfremgang (cid:151) s(cid:230)rligt i lłbet af andet halv(cid:229)r af 1999. I st(cid:229)lsektoren har denne udvikling bevirket en stadig mere markant efterspłrg- selsstigning og medfłlgende prisstigninger, selv om tenden- serne varierer afh(cid:230)ngig af produktet. De forbedrede vilk(cid:229)r p(cid:229) st(cid:229)lmarkedet, som konstateredes i andet halv(cid:229)r af 1999, ser ud til at forst(cid:230)rkes i lłbet af 2000 sidelłbende med en vis acceleration i EU’s łkonomiske v(cid:230)kst. S(cid:229)danne gunstigere konjunkturer vil sandsynligvis resultere i en m(cid:230)rkbar v(cid:230)kst i EU’s st(cid:229)lproduktion, der kan forventes at ligge p(cid:229) omkring 83 mio. tons for det fłrste halv(cid:229)r og 159 mio. tons for hele 2000. Dette svarer til en stigning p(cid:229) hhv. 6 % og 1,9 % i volumen i forhold til de samme perioder i 1999. Under nylige młder udtrykte EU’s st(cid:229)lproducenter tilfredshed med den positive udvikling i efterspłrgslen siden sommeren 1999, og med at prisudviklingen vendte i (cid:229)rets lłb. Producen- terne frygtede imidlertid, at den forventede stigning i importen som sk(cid:230)vvrider markedet, hindrer, at af visse produkter, EU-markedet genvinder det lłbet af 2000. Markedsvilk(cid:229)rene er stadig usikre, selv om de er klart bedre end i begyndelsen af 1999. tabte terr(cid:230)n i St(cid:229)lproduktionen i 2000 kan dermed n(cid:230)rme sig rekordniveauet fra 1998, hvilket głr det muligt at vende tilbage til en fin kapacitetsudnyttelsesgrad. Det m(cid:229) dog p(cid:229)peges, at vilk(cid:229)rene p(cid:229) det internationale st(cid:229)l- marked fortsat er presset af et udbudsoverskud, hvilket udgłr en skjult risikofaktor for de v(cid:230)sentligste markeder som f. eks. EU’s meget (cid:229)bne og konkurrencepr(cid:230)gede marked. Der m(cid:229) derfor opfordres til, at produktions- og leveringsplaner l(cid:230)gges med forsigtighed for p(cid:229) den m(cid:229)de at undg(cid:229) den samme ugun- stige situation, som for nylig har kendetegnet branchen, hvor midlertidige turbulenser p(cid:229) EU’s st(cid:229)lmarked blev skabt af et udbud, der langt oversteg efterspłrgslen. EU’s st(cid:229)lforhandlere udtrykte derimod tilfredshed med resulta- terne m(cid:229)lt i volumen og priser i 1999 og var tilsyneladende mere optimistiske end producenterne med hensyn til markeds- udsigterne for 2000. Forhandlerne mener, at de forventede łkonomiske forbedringer p(cid:229) globalt plan og i EU kun kan virke gunstigt p(cid:229) st(cid:229)lhandlen. Hvis tendenserne for verdensłkonomien og for den łkono- miske udvikling i EU forst(cid:230)rkes i 2000, vil erhvervslivets tillid til markedet forblive p(cid:229) et hłjt niveau, og dette sikrer, at industriaktiviteten fastholdes. De st(cid:229)lforbrugende sektorer m(cid:229) som fłlge heraf forventes at klare sig meget fint og regne med en m(cid:230)rkbar stigning i st(cid:229)lforbruget (cid:151) i det mindste i fłrste halv(cid:229)r af 2000. Tabellen i bilag 1, »Udbud og efterspłrgsel efter r(cid:229)st(cid:229)l«, giver dels et overblik over m(cid:230)ngder og tendenser i forbrug, import/ eksport, produktion og lagre af st(cid:229)l i Den Europ(cid:230)iske Union og dels et skłn over den forventede udvikling i fłrste halv(cid:229)r af 2000 og hele 2000. forventes łget v(cid:230)kst Der inden for byggeindustrien samt maskin- og elektroindustrierne i 2000. Bilindustrien opn(cid:229)r en udm(cid:230)rket volumen trods forventningen om en afmatning efter de seneste (cid:229)rs exceptionelt gode resultater. Skibsindustrien er fortsat pr(cid:230)get af meget lav aktivitet som fłlge af den inter- nationale konkurrence. 2. 2. Udsigterne for 2000 Som det blev meddelt i den foreg(cid:229)ende prognose, har EU’s łkonomi rettet sig betydeligt siden sommeren 1999, bl. a. takket v(cid:230)re en markant stigning i den eksterne efterspłrgsel, som atter har give virksomhedslederne tilliden tilbage. Den generelle konjunkturfremgang i lłbet af 1999 har ogs(cid:229) konti- nuerligt łget tilliden hos forbrugerne, som er blevet mere opti- mistiske med hensyn til EU’s v(cid:230)kstudsigter p(cid:229) kort sigt. Disse tendenser lader formode, at st(cid:229)lefterspłrgslen vokser endnu mere, navnlig i fłrste halvdel af 2000. Konjunkturfrem- gangen forst(cid:230)rker dog risikoen for lageropbygning og spekula- tive opkłb. Selv om de forventes en vis afmatning i lłbet af andet halv(cid:229)r 2000, vil (cid:229)rets samlede resultater m(cid:229)lt p(cid:229) efterspłrgsel, forbrug og priser ikke desto mindre v(cid:230)re ganske positive og under alle omst(cid:230)ndigheder bedre end resultaterne for 1999. Efter lagertilpasninger i begyndelsen af 1999 er den interne efterspłrgsel vokset konstant. I andet halv(cid:229)r blev den ledsaget af en opsigtsv(cid:230)kkende eksportstigning som fłlge af den łgede v(cid:230)kst p(cid:229) verdensplan og navnlig v(cid:230)ksten i visse asiatiske lande. (1) EFT C 24 af 29. 1. 1999. Tabel 2 og 2a i bilagene viser aktivitetsindikatorer for de vigtigste st(cid:229)lforbrugende sektorer for hele 2000. De tendenser, som indikatorerne giver udtryk for, og som stammer fra de involverede sektorer, er imidlertid ikke helt entydige, og de m(cid:229) derfor analyseres med forsigtighed. C 27/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 1. 2000 2. 2. 1. Sektoren for prim(cid:230)r forarbejdning af st(cid:229)l Behovet for lagertilpasning og den generelle łkonomiske afmat- ning har i stłrre eller mindre omfang p(cid:229)virket aktivitets- niveauet i de forskellige erhvervssektorer for prim(cid:230)r forarbejd- ning af st(cid:229)l i lłbet af 1999. Tilbagegangen i efterspłrgslen og prisfaldet i begyndelsen af (cid:229)ret, som p(cid:229) dav(cid:230)rende tidspunkt resulterede i en voksende pessimisme i de forskellige brancher, er efterfłlgende veget til fordel for en kontinuerlig forbedring af markedsvilk(cid:229)rene for deres produkter. Som fłlge af forbedringen har de fleste opera- tłrer med undtagelse af st(cid:229)lrłrsproducenterne givet udtryk for en begr(cid:230)nset optimisme. Efter lagertilpasningen har den voksende efterspłrgsel, den faldende import og prisstigningerne rent faktisk udgjort de vigtigste faktorer bag forbedringen af de łkonomiske konjunk- turer i alle sektorer bortset fra st(cid:229)lrłrssektoren, hvor markeds- vilk(cid:229)rene stadig er kritiske. Da de łkonomiske udsigter i EU er endnu gunstigere i 2000 og med en forventet forbedring af de internationale konjunkturer sammenlignet med 1999, er det meget sandsynligt med łget aktivitet inden for alle erhvervssektorer for prim(cid:230)r forarbejd- ning af st(cid:229)l, hvilket ogs(cid:229) omfatter st(cid:229)lrłrsproducenterne, som m(cid:229) indhente et betydeligt eftersl(cid:230)b. de kommende m(cid:229)neder eller i det mindste i lłbet af 2000. Det kan forbedre kapacitetsudnyttelsesgraden og dermed begr(cid:230)nse jobnedsk(cid:230)ringerne i sektoren. EU’s produktion af słmlłse rłr faldt med 33 % i fłrste halv(cid:229)r af 1999 dels p(cid:229) grund af et styrtdyk i efterspłrgslen og dels p(cid:229) grund af den uholdbare konkurrence fra importerede rłr, som nu har opn(cid:229)et en markedsandel p(cid:229) 26,3 % i EU i forhold til 19,9 % i fłrste halv(cid:229)r af 1998. EU’s import af denne rłrtype udviste et fald i lłbet af anden halvdel af 1999. Afmatningen i investeringerne i olieefterforskning, som er et v(cid:230)sentligt afs(cid:230)tningsomr(cid:229)de, giver intet h(cid:229)b om et opsving i EU-produk- tionen af słmlłse rłr, som ved udgangen af 1999 er faldet med 25-30 % i forhold til 1998. Det m(cid:229) formodes, at stigningen i oliepriserne medfłrer łgede olieefterforskningsaktiviteter frem- over, hvilket vil lłbet af 2000. Dette kan muligvis łge EU-produktionen med 5-10 % og som fłlge heraf forbedre den meget lave kapacitetsudnyttel- sesgrad. fremme et efterspłrgselsopsving i for lille svejsede omr(cid:229)det rłr med diameter Inden (˘ < 406,4 mm) var aktiviteten stabil i begyndelsen af 1999 med et produktionsniveau, som dog viste tegn p(cid:229) forbedring takket v(cid:230)re en vedvarende efterspłrgsel fra bilindustrien og byggesektoren. For hele (cid:229)ret 1999 forventes EU-produktionen af disse rłr at v(cid:230)re steget med mindst 3 %, hvilket skyldes et vist fald i importen. Der kan dog tilsyneladende ikke forventes en aktivitetsfremgang p(cid:229) dette omr(cid:229)de i 2000. A. Fremstilling af st(cid:229)lrłr EU’s samlede produktion af st(cid:229)lrłr faldt med ca. 12 % i fłrste halv(cid:229)r af 1999, hovedsagelig p(cid:229) grund af et styrtdyk i efter- spłrgslen efter słmlłse rłr og svejsede rłr med stor diameter. Det er hovedsageligt olieindustriens faldende investeringer i fłlgevirksomhe- olieefterforskning og aktivitetsnedgangen i derne, der har begr(cid:230)nset efterspłrgslen efter borerłr p(cid:229) trods af de betydelige olieprisstigninger. I lłbet af denne periode har EU’s st(cid:229)lrłrsproducenter ikke kun st(cid:229)et over for et vigende forbrug, men ogs(cid:229) en meget h(cid:229)rd konkurrence fra importen af rłr, der har łget markedsandelen med endnu 2 % efter stigningen p(cid:229) 12 % i 1998. Prisstigningen i hele 1999, som hovedsageligt skyldes de hłjere st(cid:229)lpriser, vil fremme importen p(cid:229) et f(cid:230)llesskabsmarked, der allerede er pr(cid:230)get af en stagnerende efterspłrgsel p(cid:229) grund af den ventede afmatning i bilindustrien. Hvad ang(cid:229)r svejsede rłr med stor diameter (˘ < 406,4 mm), har den tidligere ventede nedgang vist sig at forts(cid:230)tte i fłrste halv(cid:229)r af 1999, da der ikke viste sig nye internationale projekter i olieindustrien. EU-produktionen af disse rłr er faldet med ca. 15 % i fłrste halv(cid:229)r af 1999, og den forventes at vige yderligere. For hele (cid:229)ret forventes s(cid:229)ledes en produk- tionstilbagegang p(cid:229) 20-25 %, der vil stabilisere sig i 2000, idet olieindustrien ikke har oplyst om planlagte, stłrre interne eller internationale projekter. Med virkning fra anden halvdel af 1999 har indfłrelsen af visse eksterne foranstaltninger medfłrt et fald i EU’s rłrimport. Da der ikke er entydige tegn p(cid:229) en fornyet efterspłrgselsstigning, m(cid:229) EU’s produktion af st(cid:229)lrłr for hele 1999 notere en nedgang i stłrrelsesordenen 12 % i forhold til 1998-niveauet. Det kan dog ikke udelukkes, at den globale konjunkturfrem- gang indeb(cid:230)rer łgede aktiviteter inden for olieindustrien, og hłjere oliepriser kan fłre til stłrre efterspłrgsel efter st(cid:229)lrłr i B. Aktiviteterne i tr(cid:229)d- og stangtr(cid:230)kningsindustrierne EU’s tr(cid:229)dtr(cid:230)kningsindustri har łget sine aktiviteter med ca. 4 % i alt i lłbet af fłrste halv(cid:229)r af 1999 takket v(cid:230)re produktionen af armeringsnet, idet afs(cid:230)tningen af tr(cid:229)dtrukne produkter gene- relt set har udviklet sig negativt. I lłbet af andet halv(cid:229)r 1999 forbedredes markedssituationen for tr(cid:229)dtrukne produkter gene- relt, hvilket med baggrund i produktionen af armeringsnet og andre afledte produkter betyder en produktionsstigning p(cid:229) 4-5 % for 1999. 29. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 27/5 Importen af tr(cid:229)dtrukne produkter steg i begyndelsen af 1999, men har gradvis stabiliseret sig. EU’s eksport af disse produkter har derimod v(cid:230)ret hłj i hele perioden takket v(cid:230)re en st(cid:230)rk dollar. Det gradvise opsving i EU’s byggesektor ligger uden tvivl til grund for denne sektors aktivitetsfremgang, hvor produktions- volumenet i 1999 forventes at vokse med ca. 5 % i forhold til 1998. V(cid:230)kstudsigterne for byggesektoren i 2000 betyder, at der kan forventes en produktionsfremgang for tr(cid:229)dtrukne produkter i stłrrelsesordenen 3 %. Prisstigningen p(cid:229) disse produkter som fłlge af prisstigningen p(cid:229) r(cid:229)materialet kan resultere i, at denne prognose m(cid:229) nedskrives i tilf(cid:230)lde af en voksende import. Udviklingen har dog ikke form(cid:229)et at łge branchens kapacitets- udnyttelsesgrad v(cid:230)sentligt. Den fortsat ligger p(cid:229) 60-70 % i gennemsnit, bl. a. fordi ny produktionskapacitet er sat i drift. stangtr(cid:230)kningssektor, hvis aktivitet Produktionen i EU’s prim(cid:230)rt afh(cid:230)nger af bilindustrien, faldt i alt med ca. 3 % i fłrste halv(cid:229)r 1999, hvorefter den gradvis stabiliserede sig. For hele (cid:229)ret 1999 kan der s(cid:229)ledes forventes en samlet produktion p(cid:229) 2-3 % under 1998-niveauet. For łvrigt forekommer aktiviteten i branchen at v(cid:230)re p(cid:229)virket af en periodevis mangel p(cid:229) r(cid:229)materialer, som har forsinket leverancerne til markedet. De kraftige prissvingninger p(cid:229) galva- niseret st(cid:229)l har ligeledes gjort gennemfłrelsen af visse leverings- aftaler mere usikker. Dette resultat m(cid:229) dog ikke betragtes som meget ringe, da 1998 m(cid:229)lt i volumen var et us(cid:230)dvanligt godt (cid:229)r. Industrisektorens karakter af mellemled mellem st(cid:229)lindustrien og bilindustrien skaber derimod visse vanskeligheder, da sektoren har vanskeligt ved at lade prissvingninger r(cid:229)materia- lerne sl(cid:229) fuldt igennem i sine f(cid:230)rdigvarepriser. I betragtning af den forventede afmatning i bilindustrien skłnnes det, at der i 2000 i bedste fald kan opn(cid:229)s en stabili- sering af aktivitetsniveauet i denne industrisektor. C. Koldvalsnings- og lamineringssektoren Efter en ganske negativ start p(cid:229) 1999, som bl. a. skyldtes den generelle lagertilpasning, er aktivitetsniveauet i koldvalsnings- industrien łget, og ved udgangen af fłrste halv(cid:229)r er produk- tionsnedgangen derfor begr(cid:230)nset til 8 %. Tendensen til forbed- rede markedsvilk(cid:229)r for koldvalset st(cid:229)l er styrket i lłbet af andet halv(cid:229)r, og dette har medfłrt, at de samlede volumener i 1999 kun ligger en smule under de bem(cid:230)rkelsesv(cid:230)rdige volumener i 1998. Prisstigningerne p(cid:229) st(cid:229)l skaber imidlertid alvorlige problemer for koldvalsningsindustrien, da de głr ordretilgangen usikker og som fłlge heraf begr(cid:230)nser aktiviteterne. I lyset af forventningerne til 2000 skulle det v(cid:230)re muligt igen at n(cid:229) 1998-niveauet, hvilket kan sikre en fuld kapacitetsudnyt- telse. Trods den vigende aktivitet i bilindustrien vil den gradvise fremgang i byggesektoren og maskinindustrien samlet bevirke et łget forbrug af koldvalset st(cid:229)l. I 2000 ventes fremgang inden for byggeindustrien, hvilket skłnnes at ville łge profileringssektorens aktivitetsniveau, og produktionen ventes igen at vokse med 5 %, forudsat at de lejlighedsvise ikke bremser v(cid:230)ksten. forsyningsproblemer r(cid:229)materialer for For de lange profileringsprodukter var aktiviteten faldende i fłrste kvartal af 1999 p(cid:229) grund af lagernedbringning, hvorefter der igen kom gang i aktiviteterne i andet og tredje kvartal. Skłnt produktionen stabiliserede sig i fjerde kvartal ventes resultaterne for 1999 som helhed at ligge p(cid:229) niveau med det foreg(cid:229)ende (cid:229)r. Resultaterne ville have v(cid:230)ret endnu bedre, hvis ikke industrioperatłrerne havde st(cid:229)et over for en midlertidig mangel p(cid:229) galvaniseret plade, som er deres r(cid:229)materiale. Aktiviteterne i sektoren har s(cid:229)ledes v(cid:230)ret hłjere end inden for de andre st(cid:229)lforarbejdningssektorer. Det skłnnes, at selve indu- strien vil opn(cid:229) endnu bedre resultater i 2000 i takt med den łkonomiske v(cid:230)kst inden for EU og den positive situation inden for byggeindustrien, som er den stłrste aftager af disse profile- ringsprodukter. 2. 2. 2. Konjunkturerne i byggesektoren Efter en kort periode med usikkerhed primo 1999 tegner tendenserne i EU’s byggeindustri igen positivt, og disse er yder- ligere styrket i (cid:229)rets lłb, s(cid:229)ledes at man for hele 1999 n(cid:229)r op p(cid:229) et ordrevolumen, der ligger 1-2 % hłjere end i 1998. Resul- tatet kan prim(cid:230)rt tilskrives byggeindustrien i Spanien, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Italien; byggeaktiviteten i Tyskland har v(cid:230)ret stabil som fłlge af konstant tilbagegang i landets łstlige del. I branchen for brede profileringsprodukter, der fremstiller dłrk- plader og sandwichplader af galvaniseret plade, steg efter- spłrgslen moderat i lłbet af andet halv(cid:229)r af 1999 efter et fłrste halv(cid:229)r, der var pr(cid:230)get af stilstand. De gunstigere konjunkturer i EU samt saneringen af de offent- lige finanser og offentliggłrelsen af skattelempelser skłnnes yderligere at forbedre sektorudsigterne for 2000. V(cid:230)ksten skłnnes at ligge 3 % over 1999-niveauet. C 27/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 1. 2000 For boligbyggeriet tegner aktivitetsniveauet for 1999 lidt lavere end i 1998, hvilket tilskrives det kraftige fald i antallet af nye lejerboliger i Tyskland. Det er til trods for et s(cid:230)rligt godt (cid:229)r for byggeriet i Frankrig og Spanien. I lłbet af 2000 ventes dog tiltagende aktiviteter efter en forventet stabilisering i Tyskland, en mere markant, men midlertidig fremgang i Det Forenede Kongerige, samt en fortsat positiv situation i Frankrig og Spanien. Inden for erhvervsbyggeriet blev aktivitetsniveauet i 1999 prim(cid:230)rt fastholdt af private investeringer i Spanien, Frankrig og Det Forenede Kongerige, mens de offentlige byggeaktiviteter var s(cid:230)rligt positive i Spanien og Italien. I 2000 ventes en generel konsolidering af byggeaktiviteterne p(cid:229) flere offentlige investeringer i de fleste omr(cid:229)det, trukket af lande med undtagelse af Spanien og Tyskland. P(cid:229) anl(cid:230)gsomr(cid:229)det m(cid:229) det konstateres, at der har v(cid:230)ret vanske- ligt at udbygge den svagt positive tendens fra 1998 i 1999 trods den bem(cid:230)rkelsesv(cid:230)rdige fremgang i Spanien og Italien. De gunstige konjunkturer og forbedringen af de offentlige finanser kan t(cid:230)nkes at s(cid:230)tte nyt skub i aktiviteten og skabe mere ambitiłse v(cid:230)kstforventninger for 2000. modeller kan medfłre et svagt fald i bilefterspłrgslen i 2000, som dog vil stabilisere sig i 2001. De seneste (cid:229)rs produktionsniveau har muliggjort en optimal kapacitetsudnyttelse, og selv et forventet fald i bilefterspłrgslen p(cid:229) 2 % i EU i 2000 vil ikke m(cid:230)rkbart d(cid:230)mpe sektoraktiviteten, da der er gode udsigter for eksporten af nye EU-bilmodeller til tredjelandes markeder. 2. 3. Udsigterne for importen og eksporten af jern- og st(cid:229)lprodukter 2. 3. 1. Statistikker over EU’s st(cid:229)lhandel med tredjelande De samhandelsdata for EU’s st(cid:229)lhandel med tredjelande, der forel(cid:229) ved udarbejdelsen af denne prognose, d(cid:230)kker de fłrste syv m(cid:229)neder af 1999 og ligger derfor t(cid:230)ttere op ad prognose- perioden end tidligere. Analysen af disse data viser, at EU’s st(cid:229)limport faldt med 13 % i fłrste halv(cid:229)r af 1999 i forhold til den meget hłje import i lange produkter samme periode i 1998, skłnt importen af voksede med yderligere 24 %. Eksporten faldt derimod igen, denne gang med 14 %. 2. 2. 3. Bilindustrien Trods svingningerne i juli, august og september, som gjorde det vanskeligt at fłlge EU-bilmarkedets udvikling, forventes 1999 allerede nu at s(cid:230)tte en ny rekord i antallet af registreringer og produktionen af nye biler i EU efter de seneste (cid:229)rs stłdte v(cid:230)kst. En n(cid:230)rmere analyse viser bl. a. , at st(cid:229)limporten fra C(cid:216)E-landene er faldet kraftigt, og det samme g(cid:230)lder importen fra Taiwan, Sydkorea og Indien, mens st(cid:229)limporten fra Tyrkiet og Japan igen er g(cid:229)et kraftigt frem. Nye bilregistreringer udviste en fin v(cid:230)kst p(cid:229) 5,7 % fra januar til oktober 1999 i forhold til samme periode i 1998, og tendensen ventes at forts(cid:230)tte indtil ultimo 1999, omend i lidt svagere grad. For eksportens vedkommende viser de foreliggende data en m(cid:230)rkbar nedgang i salget til NAFTA-landene og til Tyrkiet, mens eksporten til C(cid:216)E-landene er vokset kraftigt. De seneste fem (cid:229)rs fine resultater inden for denne vigtige st(cid:229)l- forbrugende sektor kan tilskrives sammenfaldende positive faktorer som f. eks. łget tillid blandt husholdningerne, rentefal- det, et stłrre udbud af nye bilmodeller, fremmende foranstalt- ninger og forskellige tilbud fra bilproducenterne. Efter turbulensen p(cid:229) det internationale st(cid:229)lmarked i 1998 st(cid:229)r det nu klart, at det łkonomiske genopsving i Sydłstasien, der tegnede sig allerede primo 1999, har bidraget til at mindske st(cid:229)ludbuddet p(cid:229) blandt andet verdensmarkedet og EU-markedet. Den gradvise aktivitetsafmatning inden for sektoren, der efter- fłlger en vigende indenlandsk efterspłrgsel, reducerer v(cid:230)ksten i bilregistreringerne i EU til + 4 % i 1999. Det vil imidlertid ikke sp(cid:230)nde ben for, at produktionsrekorden fra 1998 (16,2 mio. enheder) bliver sl(cid:229)et, idet der vil blive produceret 16,5 mio. personbiler og lette kłretłjer. Den internationale handel med st(cid:229)lprodukter ventes i łvrigt at blive yderligere forbedret i andet halv(cid:229)r 1999 og specielt i lłbet af 2000 takket v(cid:230)re forbedringen af det łkonomiske klima i EU, den st(cid:230)rke amerikanske v(cid:230)kst og det tiltagende opsving i Asien. Det kan dog ikke udelukkes, at renteudviklingen, usikkerheden med hensyn til oliepriserne og pausen i produktionen af nye Den forventede udvikling p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt vil skabe balance i EU’s st(cid:229)limport og -eksport i 1999, mens der i 2000 vil v(cid:230)re et mindre overskud. 29. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 27/7 Efter det mest sandsynlige scenario vil EU’s st(cid:229)limport andrage i 2000, mens ca. 19 mio. tons i 1999 og forblive stabil 1999-eksporten forventes at udgłre 19 mio. tons og stige lidt til ca. 20 mio. tons i 2000. intern efter- P(cid:229) st(cid:229)lmarkedet forventes en vedvarende stabil spłrgsel i 2000. Idrifts(cid:230)tning af ny kapacitet vil sandsynligvis reducere importbehovet. Da der er mindre asiatisk st(cid:229)l p(cid:229) det amerikanske marked, vil det v(cid:230)re lettere at vende tilbage til mere traditionelle eksterne forsyningskilder. Forventningerne til et bedre st(cid:229)lhandelsforhold błr imidlertid ikke fłre til, at man forsłmmer eller ser bort fra risikoen for eventuelle afvigelser, forbundet med usikkerheden omkring udviklingen p(cid:229) visse internationale fronter. Dertil kommer, at der fortsat hersker en skrłbelig balance p(cid:229) EU-mar- kedet. som er Kommissionen opfordrer derfor operatłrerne til at medvirke til at fastholde stabiliteten p(cid:229) EU-markedet i lyset af dets fremti- dige potentiel og erkl(cid:230)rer sig rede til at stłtte dem, n(cid:229)r det viser sig nłdvendigt og belejligt. 2. 3. 2. Verdensłkonomien i 2000 Fra 1999 ser det ud til at verdensłkonomien er kommet ind i en kraftigere v(cid:230)ksttrend, som kan tilskrives de asiatiske łkono- miers hurtige genopretning efter de seneste (cid:229)rs łkonomiske turbulens, som p(cid:229)virkede de nye v(cid:230)kstłkonomier. I 2000 skłnnes v(cid:230)ksten i verdensłkonomien at blive mere ekspansiv med ca. 3,5 % mod en v(cid:230)kst p(cid:229) under 3 % i 1999. De forventede łkonomiske resultater i 2000 ventes at blive trukket af det tiltagende opsving i Japan efter konjunkturom- svinget i 1999, den st(cid:230)rkere v(cid:230)kst i EU og udviklingen i den amerikanske łkonomi. Den forventede afmatning her antages ikke at v(cid:230)re et egentligt svaghedstegn. Den fornyede tillid til de nye v(cid:230)kstłkonomier skłnnes at medfłre en fremgang p(cid:229) 2 % i verdens st(cid:229)lforbrug i 2000, ledsaget af en tilsvarende produktionsstigning. Forbedringerne i den internationale st(cid:229)lhandel, som viste sig allerede i 1999, ventes at blive konsolideret i 2000. De bidrager s(cid:229)ledes til at genskabe et mere roligt klima efter omv(cid:230)ltnin- gerne p(cid:229) verdensmarkedet. Den underliggende protektionisme ventes s(cid:229)ledes at g(cid:229) lidt i sig selv igen, skłnt der fortsat er risiko for, at oml(cid:230)gningen af udbudsoverskuddet fra visse lande, for hvilke det er tvingende nłdvendigt at finde afs(cid:230)tningsmuligheder, vil p(cid:229)virke den inter- nationale st(cid:229)lsamhandel. Den amerikanske łkonomi fortsatte sin kraftige 2. 3. 2. 1. v(cid:230)kst i 1999, idet v(cid:230)kstraten skłnnes til 4 %. B(cid:229)de forbruget og produktionen har v(cid:230)ret us(cid:230)dvanligt hłje. I 2000 er det muligt, at v(cid:230)ksten vil aftage noget, hvilket der tidligere har v(cid:230)ret forventninger om, men denne udvikling ventes dog ikke at forhindre en ansl(cid:229)et v(cid:230)kst p(cid:229) 2,8 %. 2. 3. 2. 2. Den japanske łkonomi syntes primo 1999 endelig at v(cid:230)re p(cid:229) vej til en varig genopretning, og det giver formod- ning om en v(cid:230)kst p(cid:229) ca. 1 % for (cid:229)ret. forbrug er fordi det Skłnt den łkonomiske genopretning er skrłbelig, svagt og investeringerne begr(cid:230)nsede, private ventes v(cid:230)ksten i 2000 at ligge p(cid:229) ca. 2 %. Det kan tilskrives, at łkonomien tilfłres offentlige midler samt visse tegn p(cid:229) fornyet optimisme i erhvervslivet og blandt forbrugerne. St(cid:229)lforbruget ventes at vokse med 1,5 % i 2000, og produk- tionen vil forts(cid:230)tte sin opadg(cid:229)ende trend, idet det forventede fald i eksporten til USA opvejes af efterspłrgslen fra andre asiatiske lande. 2. 3. 2. 3. Kina og Sydłstasien V(cid:230)ksten i alle de sydłstasiatiske łkonomier androg ca. 3 % i 1999 og ventes at ligge p(cid:229) samme niveau i 2000. Sydkorea tegnede sig for de bedste resultater, idet v(cid:230)ksten her udgjorde ca. 5,5 % i 1999 og ventes at blive forst(cid:230)rket i 2000, s(cid:229) v(cid:230)ksten andrager op til 6,4 %. trods for Til regeringens moderniseringsforanstaltninger og foranstaltninger til at styre łkonomien, skłnnes v(cid:230)ksten i Kina at andrage over 6 % og vil tilsvarende niveau i 2000. ligge p(cid:229) et Selv om landenes egen st(cid:229)lproduktion skulle vokse som fłlge af ny produktionskapacitet, der tages i brug, ventes dette geogra- fiske omr(cid:229)de fortsat at have et st(cid:229)lunderskud p(cid:229) ca. 30 mio. tons i 2000. 2. 3. 2. 4. Latinamerika De seneste prognoser forventer łget v(cid:230)kst i de latinameri- kanske lande. V(cid:230)ksten antages at ville overstige 3,5 % i 2000 i forhold til den skłnnede positive trend p(cid:229) 2,7 % i 1999. Her kan blandt andet n(cid:230)vnes den v(cid:230)sentlige forbedring af Brasiliens łkonomiske situation. Her er den forventede recessionstendens for 1999 ((cid:150) 4 %) blevet kraftigt opjusteret til n(cid:230)sten en stabili- sering. Brasiliens łkonomiske v(cid:230)kst skłnnes at ligge p(cid:229) 4 % i 2000. Regionens st(cid:229)lforbrug forts(cid:230)tter med at vokse i 2000, men den skłnnede stigning i landenes egen produktion vil medvirke til, at der fortsat er et udbudsoverskud, som kan afs(cid:230)ttes p(cid:229) de internationale markeder. C 27/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 1. 2000 2. 3. 2. 5. De central- og łsteurop(cid:230)iske lande og SNG-republikkerne Efter de fine łkonomiske resultater i C(cid:216)E-landene i de seneste (cid:229)r ventes den łkonomiske afmatning, der viste sig i 1999, at v(cid:230)re kortvarig, da den internationale situation forventes at blive forbedret i 2000. For Ruslands vedkommende skłnner de seneste prognoser, at 2000 vil v(cid:230)re et (cid:229)r med stłrre łkono- misk stabilitet end tidligere. Inden for st(cid:229)lindustrien vil den faldende eksport fortsat negativt p(cid:229)virke landenes st(cid:229)lproduktion i 2000. Der ventes en lille v(cid:230)kst i st(cid:229)lforbruget, som vil dog v(cid:230)re mere udpr(cid:230)get i C(cid:216)E- landene. 2. 4. Prisudviklingen Efter et hidtil uset styrtdyk siden for(cid:229)ret 1998 har st(cid:229)lpriserne i EU stabiliseret sig igen i begyndelsen af 1999, og dette har betydet, at den generelle tendens fra andet kvartal samme (cid:229)r er vendt. Stłttet af en st(cid:230)rk eftersporgsel fra bygge- og anl(cid:230)gssektoren er priserne for lette, lange produkter (rundt betonst(cid:229)l og handels- st(cid:229)l) konstant steget i (cid:229)rets lłb med omkring 20 % mellem fłrste og fjerde kvartal. Priserne for st(cid:229)lbj(cid:230)lker og valstr(cid:229)d har fulgt den samme tendens, men med en mere moderat stigning og en vis forsinkelse. i lłbet af Prisudviklingen inden for flade produkter er derimod fłrst vendt tredje kvartal. De nye prisstigninger har v(cid:230)ret ret s(cid:229) m(cid:230)rkbare for varmvalsede coils, der blev s(cid:230)rligt h(cid:229)rdt ramt af det foreg(cid:229)ende (cid:229)rs styrtdyk i priserne, som skyldtes en iłjnefaldende importstigning. Priserne p(cid:229) coils er s(cid:229)ledes steget med cirka 20 % i forhold til begyndelsen af 1999, men de har dog ikke n(cid:229)et niveauet fra primo 1998. For de andre flade produkters vedkommende kan der fłrst fra efter(cid:229)ret af konstateres et tendensomsving i priserne efter den generelle stabilisering af priserne i fłrste halv(cid:229)r af 1999 p(cid:229) det s(cid:230)rligt lave niveau, der blev n(cid:229)et ved udgangen af 1998 og i begyndelsen af 1999. Bilindustriens og byggesektorens łgede efterspłrgsel efter galvaniserede plader har gradvist fłrt til et manglende udbud, som har f(cid:229)et priserne p(cid:229) disse produkter til at stige hurtigt. Denne situation havde en afsmittende virkning p(cid:229) priserne p(cid:229) koldvalsede plader. stigningen i efterspłrgslen at For 2000 forventes skabe grundlag for en forts(cid:230)ttelse af denne positive tendens og en tilbagevenden til priser svarende til niveauet i begyndelsen af 1998. Forts(cid:230)tter denne tendens, (cid:229)bner det mulighed for, at de fleste af EU’s st(cid:229)lvirksomheder kan opn(cid:229) den nłdvendige balance i deres regnskaber, og opsvinget trues alene af en even- tuel massiv st(cid:229)limport p(cid:229) EU-markedet. P(cid:229) eksportmarkederne er priserne p(cid:229) produkter (cid:151) bortset fra varmvalsede coils, hvor priserne er steget i takt med priserne p(cid:229) EU-markedet (cid:151) stabiliseret p(cid:229) et meget lavt niveau, og der er endnu ikke tegn p(cid:229), at tendensen vender. Da udbuddet p(cid:229) verdensmarkedet stadig er for stort, er det usandsynligt, at der vil kunne konstateres nogen klar stigning i verdensmarkedspri- serne p(cid:229) kort sigt. 2. 5. Tendenserne for de enkelte produkter F l a d e p r o d u k t e r (cid:151) Varmvalsede coils Markedet for varmvalsede coils er forbedret betydeligt de seneste m(cid:229)neder, og den nuv(cid:230)rende situation er meget gunstig. Lagrene er normale med en nedadg(cid:229)ende tendens, og der er kraftig efterspłrgsel fra de s(cid:230)dvanlige aftagere rłrproducenter og bygge- og som f. eks. bilindustrien, anl(cid:230)gssektoren. Sammenlignet med de hłjdepunkter, der blev n(cid:229)et i 1998, er importen faldet, men den er dog stadig v(cid:230)sentligt hłjere end i 1997. Eksporten er fortsat meget svag i lyset af det kraftige pres. der hersker p(cid:229) verdensmarkedet. (cid:151) Koldvalset plade Forbruget af koldvalset plade er tilfredsstillende. EU’s marked bev(cid:230)ger sig i den rigtige retning is(cid:230)r takket v(cid:230)re bilindustrien og hvidevaresektoren. efterspłrgslen fra Lagrene hos de lagerfłrende forhandlere og hos brugerne er atter normale, og som fłlge heraf er priserne for valsede produkter steget i stil med den tendens, der er konstateret for coilprodukter. (cid:151) Overtrukket plade Siden medio 1999 er der tegn p(cid:229) en dybtg(cid:229)ende (cid:230)ndring p(cid:229) markedet for overtrukket plade, hvor efterspłrgslen atter stiger, og priserne retter sig hastig i kłlvandet herp(cid:229). Denne udvikling skyldes, at bilindustrien klarer sig godt, nu efter- fulgt af bygge- og anl(cid:230)gssektoren, der er i fremgang. Leve- l(cid:230)ngere og l(cid:230)ngere, og spekulative ringstiderne bliver opkłb kan p(cid:229) ny skabe lageropbygning (cid:151) navnlig p(cid:229) baggrund af den fortsat stigende import fra Asien. (cid:151) Kvartoplade Blandt flade produkter er kvartoplade det eneste, hvor der ikke kan konstateres forbedringer hverken i efterspłrgslen eller i prisen. Manglen p(cid:229) eksportordrer p(cid:229) svejsede rłr med en stor diameter og de ringe afs(cid:230)tningsmuligheder til v(cid:230)rftsindustrien er de v(cid:230)sentligste (cid:229)rsager hertil. Lagrene hos de lagerfłrende forhandlere er p(cid:229) den anden side stadig relativt store, og de udłver fortsat pres p(cid:229) markedet og forhindrer dermed forbedringer p(cid:229) omr(cid:229)det. 29. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 27/9 L a n g e p r o d u k t e r (cid:151) Sv(cid:230)re profiler og st(cid:229)lbj(cid:230)lker Siden medio 1999 er efterspłrgslen efter og prisen p(cid:229) st(cid:229)l- bj(cid:230)lker gradvis forbedret p(cid:229) baggrund af det lave lagerni- veau og byggesektorens opsving. Denne tendens ser ud til at forts(cid:230)tte i lłbet af 2000 i betragtning af en forventet stigning i efterspłrgslen internt s(cid:229)vel som internationalt. (cid:151) Valstr(cid:229)d Opsvinget i byggesektoren i lłbet af 1999 forventes at blive det centrale element i tendensomsvinget med hensyn til volumen og pris for valstr(cid:229)d til svejst armeringsnet. Den sene forbedring i afs(cid:230)tningen af valstr(cid:229)d til tr(cid:230)kningsindustrien skyldtes maskinindustrien i sensommeren 1999. efterspłrgselsopsvinget tr(cid:229)d- i I betragtning af forventningerne om v(cid:230)kst i 2000 vil denne positive tendens sandsynligvis forts(cid:230)tte, medmindre even- tuelle importstrłmme forstyrrer markedet. (cid:151) Rundt betonst(cid:229)l Forholdene p(cid:229) EU’s st(cid:229)lmarked forventes derfor at forbedres, idet den interne og eksterne efterspłrgsel stiger. Til trods for, at importniveauet stabiliserer sig p(cid:229) et hłjt niveau, vil eksporten af st(cid:229)lprodukter fra EU sandsynligvis vokse kraftigt. P(cid:229) baggrund af den udvikling forventes det faktiske st(cid:229)lforbrug i EU i fłrste halvdel af 2000 at udgłre 82 mio. tons, en stigning p(cid:229) 1,6 % i forhold til samme periode i 1999, mens det skłnnede forbrug ventes at stabilisere sig p(cid:229) 83 mio. tons. importen og en betydelig fald i I betragtning af et svagt eksportv(cid:230)kst forventes EU’s st(cid:229)lproduktion s(cid:229)ledes at n(cid:229) op p(cid:229) 83,5 mio. tons svarende til en stigning p(cid:229) 6,6 % i forhold til fłrste halv(cid:229)r af 1999. at det faktiske tons og det Ud fra forventningerne om en stabil eller muligvis svagt skłnnes det faldende tendens for (cid:229)rets fłrste halvdel for st(cid:229)lforbrug andrager 2000 som helhed, tons, 159 mio. hvilket svarer til stigninger p(cid:229) hhv. 1,3 % og 1,9 % i forhold til 1999-tallene. Med en stigning i eksportvolumen p(cid:229) 5,3 % og en stabilisering af st(cid:229)limporten kan balanceproduktionen ansl(cid:229)s til 159 mio. tons, hvilket svarer til en stigning p(cid:229) 1,9 % i forhold til (cid:229)ret fłr. skłnnede forbrug 158 mio. 3. R¯MATERIALER 3. 1. Skrot Rundt betonst(cid:229)l har som de łvrige lange produkter haft gavn af opsvinget i byggesektoren. Ses der bort fra den forbliver tendensen normale afmatning i vinters(cid:230)sonen, positiv i 2000, s(cid:229) meget desto mere som importen p(cid:229) EU-markedet tilsyneladende mindskes i betragtning af den forventede stigning i den internationale efterspłrgsel. Efter et midlertidigt opsving i begyndelsen af 1999 faldt skrot- priserne igen p(cid:229) baggrund af den negative udvikling i efter- spłrgslen, som fłlger af nedgangen i st(cid:229)lproduktionen p(cid:229) verdensplan. Skrotpriserne har laveste niveau p(cid:229) EU-markedet siden 1998, idet den interne efter- spłrgsel stadig er begr(cid:230)nset. i łvrigt n(cid:229)et det (cid:151) Handelsst(cid:229)l Situationen og udsigterne for markedet for handelsst(cid:229)l kan fuldt ud sammenlignes med andre lange produkters. Det błr derfor v(cid:230)re muligt hurtigt at n(cid:229) de prisniveauer, der blev konstateret i begyndelsen af 1998, og m(cid:229)ske endda at overg(cid:229) dem i lłbet af 2000. 2. 6. R(cid:229)st(cid:229)lbalance for 2000 Opsvinget i EU’s łkonomi, som har vist sig i anden halvdel af 1999, ser ud til at ville forts(cid:230)tte fremover og giver fortrinlige udsigter for v(cid:230)ksten i 2000. Denne forbedring af de łkonomiske forhold i Unionen set i sammenh(cid:230)ng med den forventede styrkelse af verdensłkono- mien (cid:151) is(cid:230)r grundet det ventede genopsving i Asien (cid:151) vil fłre til m(cid:230)rkbart hłjere investeringer samt intern og ekstern efterspłrgsel efter varer og tjenesteydelser, som EU’s erhvervsliv błr kunne udnytte yderligere. For de st(cid:229)lforbrugende sektorer vil disse forventninger betyde et meget hłjt aktivitetsniveau med et st(cid:229)lforbrug, der overstiger rekordniveauet fra 1998. Fra anden halvdel af 1999 og navnlig siden november er skrot- priserne steget stadig mere markant. Dette skyldes dels efter- spłrgselsfremgangen p(cid:229) verdensplan og p(cid:229) EU-plan og dels virkningerne af de eksportbegr(cid:230)nsende foranstaltninger, som visse lande har indfłrt eller har planer om at indfłre. Denne tendens forts(cid:230)tter sandsynligvis i 2000 i overensstemmelse med udviklingen p(cid:229) st(cid:229)lmarkedet. 3. 2. Jernmalm Den betydelige tilbagegang i de asiatiske landes efterspłrgsel var hoved(cid:229)rsagen til faldet i eksportvolumen og priserne for jernmalm p(cid:229) verdensmarkedet i 1998. Fłrste halvdel af 1999 endte med en nedgang i handlen med dette r(cid:229)materiale dels p(cid:229) grund af et fald i efterspłrgslen fra USA og Europa og dels p(cid:229) grund af tendensen til en stabilisering af efterspłrgslen i Japan, Sydkorea og Kina. Priserne p(cid:229) jernmalm n(cid:229)ede i lłbet af denne periode det laveste niveau siden 1995, og denne udvikling fik mineselskaberne til at udskyde deres investeringer i ny kapaci- tet. I lłbet af tredje kvartal kunne der dog konstateres et fornyet opsving i eksportvolumen af jernmalm p(cid:229) verdensmarkedet, og dette opsving fortsatte i fjerde kvartal (cid:151) navnlig som fłlge af en pludselig styrkelse af efterspłrgslen fra landene i Sydłsta- sien. C 27/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 1. 2000 Den forventede forłgelse af st(cid:229)lproduktionen p(cid:229) verdensplan i 2000 vil derfor sandsynligvis have en gunstig virkning p(cid:229) efter- spłrgslen efter jernmalm, som kan bidrage til at stabilisere eller m(cid:229)ske endda vende den faldende pristendens for dette r(cid:229)mate- riale. 3. 3. Jernlegeringer Opsvinget i efterspłrgslen efter jernlegeringer i lłbet af 1999 har bidraget til en stabilisering og til tider endog en mindre stigning i priserne. Udbudspresset p(cid:229) markedet er i alle tilf(cid:230)lde en risikofaktor for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r opretholdelsen af denne stabili- tet. Den fortsatte v(cid:230)kst i st(cid:229)lproduktionen i lłbet af fłrste halv(cid:229)r 2000 m(cid:229) under alle omst(cid:230)ndigheder bidrage til at genskabe bedre forhold p(cid:229) markedet for jernlegeringer generelt set, selv om der fra tid til anden kan forekomme voldsomme pris- udsving. 3. 4. Tin, zink og nikkel Verdensproduktionen af tin er kun steget 0,5 % i fłrste halv(cid:229)r af 1999 sammenlignet med samme periode i 1998, mens forbruget er vokset 5 %. Markedet for dette metal vil sandsyn- ligvis genfinde en ligev(cid:230)gtssituation for 1999 som helhed. Der ventes en efterspłrgselsstigning i fłrste halvdel af 2000, men denne vil dog ikke framkalde en m(cid:230)rkbar prisstigning p(cid:229) grund af den forventede stigning i importen fra Kina. Verdensforbruget af zink, der voksede 1,5 % i 1998, forventes at stige med 3,9 % i 1999 og dermed andrage 8,2 mio. tons. P(cid:229) EU-markedet forventes zinkforbruget derimod kun at stige med 0,8 % i 1999, men forbruget antages at ville stige med 2,7 % i 2000. Verdensproduktionen af dette r(cid:229)materiale voksede 2,7 % i 1998, og den antages at ville stige med 2,5 % i 1999 og 4,9 % i 2000 for dermed at udgłre 8,6 mio. tons. Zinkpriserne har igen rettet sig noget i 1999 under p(cid:229)virkning dels af en łget efterspłrgsel og dels af lager- reduktionen. Efterspłrgslen efter dette metal forventes at v(cid:230)re stigende i den fłrste halvdel af 2000, men denne tendens vil kun i ringe omfang p(cid:229)virke prisudviklingen p(cid:229) grund af en forventet produktionsfremgang. For 2000 venter Den Internationale Nikkelundersłgelses- gruppe, at nikkelforbruget vil overstige produktionen og resul- tere i et underskud af stłrrelsesorden 37 000 tons. Verdens- produktionen af dette metal evalueres til 1,033 mio. tons i 1999, hvilket svarer til 1998-produktionen, mens forbruget ansl(cid:229)s til circa 1,070 mio. tons dvs. en stigning p(cid:229) 6,5 % i forhold til 1998. Grundet den stigende efterspłrgsel fra producenter af rustfrit st(cid:229)l er nikkelpriserne vokset med mere end 80 % fra begyndelsen af 1999, og de har n(cid:229)et det hłjeste niveau i mere end to (cid:229)r. I lyset af en stadig mere stabil efter- spłrgsel og en tendens til lagerreduktion blandt de lagerfłrende forhandlere, fłrste halv(cid:229)r af 2000. forventes nikkelpriserne fortsat at stige i 4. BESK˘FTIGELSE Specialiseringstendensen inden for Europas st(cid:229)lindustri ser ud til at forts(cid:230)tte. Dette vil sammen med den tekniske og den organisatoriske i nedsk(cid:230)ring af mange arbejdspladser, navnlig de mindst speci- aliserede, i EU’s virksomheder i sektoren fremover. formentlig udvikling resultere fortsat Disse (cid:230)ndringer, der indg(cid:229)r i en omfattende styrkelse af indu- striens konkurrenceevne, stiller stadig nye krav. For at tilpasse kompetencerne til de nye behov, disse (cid:230)ndringer medfłrer, er der behov for at udvikle en lłbende efteruddannelse af arbejds- styrken og fremme udbredelsen af god praksis. Omstruktureringsplanerne i offentlige og private virksomheder, som har medfłrt en omgruppering af producenter, der s(cid:229)ledes har forbedret deres konkurrenceevne, łger mulighederne for at udnytte det indre marked. industrielt og handelsm(cid:230)ssigt Ud fra et synspunkt er de gunstige virkninger af denne proces uomg(cid:230)ngelige, og der foretages stadig bestr(cid:230)belser i den retning, men det m(cid:229) ogs(cid:229) konstateres, at processen har en negativ indvirkning p(cid:229) besk(cid:230)ftigelsen i sektoren. I den henseende er de involverede parter klar over, at styringen af de sociale konsekvenser af denne industrielle omstilling kr(cid:230)ver en styrket dialog dels inden for virksomheden mellem arbejdsmarkedets parter og dels uden for virksomheden for at tage hłjde for (cid:230)ndringerne og iv(cid:230)rks(cid:230)tte en strategi, som sikrer besk(cid:230)ftigelsen bedre. Nettotabet af arbejdspladser i EU’s st(cid:229)lsektor ansl(cid:229)s til cirka 9 000 stillinger i 2000. Kommissionens socialpolitik g(cid:230)lder fortsat for de arbejdstagere i sektoren, der rammes af omstruk- tureringer eller lukninger. Foranstaltningerne, der er fastsat i henhold til de bilaterale aftaler om omstillingsstłtte i henhold til EKSF-traktatens artikel 56, stk. 2, litra b), undtagen stłtten til erhvervsuddannelse og selvst(cid:230)ndig besk(cid:230)ftigelse, der kan samfinansieres via Den Europ(cid:230)iske Socialfond, vil forts(cid:230)tte, indtil EKSF-traktaten udlłber den 23. juli 2002. De arbejdspladser, der forventes nedlagt, svarer imidlertid ikke til det antal arbejdstagere, der er berettiget til EKSF-stłtte af forskellige (cid:229)rsager, og navnlig fordi visse medlemsstater ikke deltager i omstillingspolitikken. er 2000 For afsat 61 000 000 EUR til den almindelige omstillingsstłtte inden for kul-, jern- og st(cid:229)lindustrien. EKSF-budgetforslaget der p(cid:229) 29. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 27/11 BILAG TABEL 1 Udbud og efterspłrgsel efter r(cid:229)st(cid:229)l (1) (cid:151) EU-15 Realiseret Skłn Prognose 1996 1997 1998 Fłrste halv(cid:229)r 1999 (R1) Andet halv(cid:229)r 1999 (R2) Hele 1999 (R2) Fłrste halv(cid:229)r 2000 Hele 2000 (mio. tons) Brugernes skłnnede forbrug (a) ˘ndringer i forhandlernes lagre (b) Skłnnet forbrug Import EU-15 Eksport EU-15 ˘ndringer i producenternes lagre 139,5 (cid:150) 4,0 135,5 12,2 27,9 (cid:150) 4,0 149,8 + 1,0 150,8 14,4 24,0 (cid:150) 1,0 158,0 + 3,0 161,0 21,4 20,0 0,0 80,7 (cid:150) 2,0 78,7 10,1 8,7 + 1,0 76,3 0,0 76,3 8,9 10,3 0,0 157,0 (cid:150) 2,0 155,0 19,0 19,0 + 1,0 Produktion 147,2 159,4 159,6 78,3 77,7 156,0 82,0 + 1,0 83,0 9,5 10,0 0,0 83,5 159,0 (cid:150) 1,0 158,0 19,0 20,0 0,0 159,0 (1) Omregningsfaktor for f(cid:230)rdigprodukter i r(cid:229)st(cid:229)l: 1. 11. (R1) Reviderede p(cid:229) grundlag af endelige tal. (R2) Delvist reviderede tal. (a) Aggregatet n(cid:230)rmer sig det faktiske forbrug. Det omfatter bev(cid:230)gelser i handelslagrene i alle lande med undtagelse af Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Benelux og forbrugernes lagre. (b) ˘ndringer i lagrene hos forhandlere i Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Benelux. TABEL 2 Aktivitetsindikatorer (cid:151) EU-12 (1) (ikke korrigeret for s(cid:230)sonudsving) Sektor Fłrste halv(cid:229)r 2000 Fłrste halv(cid:229)r 1999: 100 Fłrste halv(cid:229)r 1999 Fłrste halv(cid:229)r 1998: 100 Hele 2000 1999: 100 Hele 1999 1998: 100 Metalfremstilling Maskinindustrien Elektroindustrien Bilindustrien (cid:216)vrige transportmidler Bygge- og anl(cid:230)g 102,1 104,0 104,9 101,9 100,5 102,7 100,9 99,5 102,0 105,7 100,9 102,2 101,0 100,5 101,7 101,7 99,5 102,8 102,7 104,4 104,0 100,8 102,3 102,8 (1) P(cid:229) grund af manglende udgangstal for st(cid:229)lforbruget pr. sektor i Finland, Sverige og (cid:216)strig g(cid:230)lder disse tal kun den forventede udvikling i EU-12. Indekstal for aktivitetsniveauet i forskellige st(cid:229)lforbrugende sektorer er fremkommet ved v(cid:230)gtning af de nationale data fra foreninger, der repr(cid:230)senterer disse industrier. Da der mangler data fra visse lande, hviler disse tal delvis p(cid:229) skłn. Kilde: Data fra Kommissionen C 27/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 1. 2000 TABEL 2a Tendenser i de st(cid:229)lforbrugende sektorer i de vigtigste lande (1) (Aktivitetsindikatorer (2)) Sektor Tyskland Metalfremstilling Maskinindustrien Elektroindustrien Bilindustrien Transportmiddelindustrien i łvrigt Bygge- og anl(cid:230)g 2000 102,0 103,0 104,0 100,0 101,0 101,1 (1) Kilde: De nationale st(cid:229)lforbrugende brancheorganisationer. (2) Referenceindeks 1999: 100. Frankrig 2000 103,0 104,5 104,0 102,0 107,0 103,0 Medlemsstat Italien 2000 104,8 106,3 102,9 98,3 104,1 (cid:151) Det Forenede Kongerige 2000 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) Spanien 2000 101,0 107,5 109,0 104,0 105,0 107,0 TABEL 3 Variation i antal ansatte i st(cid:229)lindustrien (inklusive l(cid:230)rlinge) Land Ansatte (1 000) (Refrencem(cid:229)ned) (Seneste m(cid:229)ned) (1) (cid:216)strig Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Finland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige EU-15 (2) Kilde: Eurostat. 12,2 (juli 1998) 21,0 (januar 1998) 1,2 (april 1998) 80,1 (august 1998) 2,0 (juli 1998) 23,0 (juli 1998) 38,4 (juni 1998) 11,9 (juli 1999) 20,2 (januar 1999) 1,2 (april 1999) 77,5 (august 1999) 1,9 (juli 1999) 21,9 (juli 1999) 38,0 (juni 1999) 8,2 (august 1998) 7,7 (august 1999) 0,4 (december 1997) 0,4 (december 1998) 38,5 (juni 1998) 4,3 (august 1998) 12,0 (april 1998) 1,9 (marts 1998) 14,6 (juni 1998) 33,9 (maj 1998) 38,9 (juni 1999) 4,1 (august 1999) 11,8 (april 1999) 1,7 (marts 1999) 13,9 (juni 1999) 30,6 (maj 1999) 291,1 (december 1997) 286,4 (december 1998) (1) De senest foreliggende tal. (2) Da ikke alle lande har brugt samme referenceperiode, vedrłrer tallene en periode p(cid:229) et (cid:229)r. Forskel (%) (cid:150) 2,5 (cid:150) 3,8 0,0 (cid:150) 3,2 (cid:150) 5,0 (cid:150) 4,8 (cid:150) 1,0 (cid:150) 6,1 0,0 + 1,0 (cid:150) 4,7 (cid:150) 1,7 (cid:150) 10,5 (cid:150) 4,8 (cid:150) 9,7 (cid:150) 1,6


title: Comisión administrativa para la seguridad social de los trabajadores migrantes: Costes medios anuales de las prestaciones en especie - 1996, 1997 y 1998

eurovoc_concepts:
EU Member State
social cost
social security
social-security benefit

formats: html pdf print

text: C 27/22 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 1. 2000 C. Disposiciones para facilitar el paso al euro 1. Antes del 30 de septiembre de 2001, la Secretar(cid:237)a de la Comisi(cid:243)n administrativa determinarÆ, basÆndose en la rela- ci(cid:243)n sobre la situaci(cid:243)n de los crØditos prevista en el apar- tado 1 del art(cid:237)culo 101 del Reglamento (CEE) no 574/72, los ejercicios para los que no se hayan saldado los crØditos correspondientes a los art(cid:237)culos 94 y 95 del Reglamento (CEE) no 574/72. 2. En la medida de lo posible, el saldo de los crØditos presen- tados por cada Estado miembro en moneda nacional antes del paso al euro se abonarÆ, tras deducir los crØditos objeto de reclamaci(cid:243)n notificados antes del pago, antes del 31 de diciembre de 2001, salvo acuerdo bilateral en contrario. 3. A fin de evitar un per(cid:237)odo transitorio prolongado, los Esta- dos miembros respeterÆn los plazos previstos en el art(cid:237)culo 100 del Reglamento (CEE) no 574/72, salvo acuerdo bilateral en contrario. Asimismo, se insta a los Estados miembros hagan lo posible para favorecer la aplicaci(cid:243)n de las medidas propuestas en la Recomendaci(cid:243)n no 20 de la Comisi(cid:243)n administrativa, dirigidas a agilizar el abono de los crØditos. La presente Decisi(cid:243)n serÆ aplicable a partir del primer d(cid:237)a del mes siguiente a su publicaci(cid:243)n en el Diario Oficial de las Co- munidades Europeas. El Presidente de la Comisi(cid:243)n administrativa Helmut SIEDL COMISI(cid:211)N ADMINISTRATIVA PARA LA SEGURIDAD SOCIAL DE LOS TRABAJADORES MIGRANTES (2000/C 27/08) En los costes medios anuales no se tiene en consideraci(cid:243)n la reducci(cid:243)n del 20 % prevista en el apartado 2 del art(cid:237)culo 94 y en el apartado 2 del art(cid:237)culo 95 del Reglamento (CEE) no 574/72 del Consejo. Los costes medios mensuales netos se han reducido un 20 %. COSTES MEDIOS DE LAS PRESTACIONES EN ESPECIE (cid:151) 1996 (1) I. Aplicaci(cid:243)n del art(cid:237)culo 94 del Reglamento (CEE) no 574/72 Con relaci(cid:243)n a las prestaciones en especie proporcionadas en 1996 a los miembros de la familia con arreglo al apartado 2 del art(cid:237)culo 19 del Reglamento (CEE) no 1408/71, los importes que deben reembolsarse se fijarÆn a partir de los costes medios siguientes: Grecia Francia Suecia Anuales 169 682 GRD 8 086,80 FRF 9 632,06 SEK Mensuales netos 11 312 GRD 539,12 FRF 82,19 EUR 642,14 SEK II. Aplicaci(cid:243)n del art(cid:237)culo 95 del Reglamento (CEE) no 574/72 Respecto a las prestaciones en especie proporcionadas en 1996 de conformidad con los art(cid:237)culos 28 y 28 bis del Reglamento (CEE) no 1408/71, los importes que deben reembolsarse se establecerÆn a partir de los costes medios siguientes: Grecia Francia Suecia Anuales Mensuales netos 268 365 GRD 21 760,73 FRF 37 342,17 SEK 17 891 GRD 1 450,72 FRF 221,16 EUR 2 489,48 SEK (1) Costes medios Espaæa y Luxemburgo: DO C 303 de 2. 10. 1998. Costes medios BØlgica, Irlanda, Pa(cid:237)ses Bajos y Portugal: DO C 56 de 26. 2. 1999. Costes medios Alemania, Austria y Reino Unido: DO C 228 de 11. 8. 1999. 29. 1. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 27/23 COSTES MEDIOS DE LAS PRESTACIONES EN ESPECIE (cid:151) 1997 (1) I. Aplicaci(cid:243)n del art(cid:237)culo 94 del Reglamento (CEE) no 574/72 Con relaci(cid:243)n a las prestaciones en especie proporcionadas en 1997 a los miembros de la familia con arreglo al apartado 2 del art(cid:237)culo 19 del Reglamento (CEE) no 1408/71, los importes que deben reembolsarse se fijarÆn a partir de los costes medios siguientes: Anuales Mensuales netos BØlgica (cid:151) Trabajadores por cuenta ajena 37 878 BEF (cid:151) Trabajadores por cuenta propia 25 570 BEF Grecia Irlanda Luxemburgo Pa(cid:237)ses Bajos Portugal Reino Unido 208 520 GRD 1 648,10 IEP 72 027 LUF 2 253,90 NLG 93 451 PTE 1 045,17 GBP 2 525 BEF 62,59 EUR 1 705 BEF 42,27 EUR 13 901 GRD 109,87 IEP 139,51 EUR 4 802 LUF 119,04 EUR 150,26 NLG 68,19 EUR 6 230 PTE 31,08 EUR 69,68 GBP II. Aplicaci(cid:243)n del art(cid:237)culo 95 del Reglamento (CEE) no 574/72 Respecto a las prestaciones en especie proporcionadas en 1997 de conformidad con los art(cid:237)culos 28 y 28 bis del Reglamento (CEE) no 1408/71, los importes que deben reembolsarse se establecerÆn a partir de los costes medios siguientes: Anuales Mensuales netos BØlgica (cid:151) Trabajadores por cuenta ajena 154 577 BEF (cid:151) Trabajadores por cuenta propia 86 011 BEF Grecia Irlanda Luxemburgo Pa(cid:237)ses Bajos 358 550 GRD 2 622,29 IEP 177 441 LUF (cid:151) Titulares de pensi(cid:243)n menores de 2 253,90 NLG 65 aæos (cid:151) Titulares de pensi(cid:243)n de 65 aæos 10 149,19 NLG o mÆs Portugal Reino Unido 186 329 PTE 1 903,84 GBP 10 305 BEF 255,45 EUR 5 734 BEF 142,14 EUR 23 903 GRD 174,82 IEP 221,98 EUR 11 829 LUF 293,23 EUR 150,26 NLG 68,19 EUR 676,61 NLG 307,03 EUR 12 422 PTE 61,96 EUR 126,92 GBP (1) Costes medios Espaæa: DO C 228 de 11. 8. 1999. C 27/24 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 1. 2000 COSTES MEDIOS DE LAS PRESTACIONES EN ESPECIE (cid:151) 1998 I. Aplicaci(cid:243)n del art(cid:237)culo 94 del Reglamento (CEE) no 574/72 Con relaci(cid:243)n a las prestaciones en especie proporcionadas en 1998 a los miembros de la familia con arreglo al apartado 2 del art(cid:237)culo 19 del Reglamento (CEE) no 1408/71, los importes que deben reembolsarse se fijarÆn a partir de los costes medios siguientes: Espaæa Luxemburgo Anuales 79 553 ESP 69 979 LUF Mensuales netos 5 304 ESP 31,88 EUR 4 665 LUF 115,64 EUR II. Aplicaci(cid:243)n del art(cid:237)culo 95 del Reglamento (CEE) no 574/72 Respecto a las prestaciones en especie proporcionadas en 1998 de conformidad con los art(cid:237)culos 28 y 28 bis del Reglamento (CEE) no 1408/71, los importes que deben reembolsarse se establecerÆn a partir de los costes medios siguientes: Espaæa (cid:151) Por familia (cid:151) Por persona Luxemburgo (cid:151) Por familia (cid:151) Por persona Anuales Mensuales netos 375 504 ESP 276 750 ESP 181 116 LUF 132 897 LUF 25 034 ESP 150,46 EUR 18 450 ESP 110,89 EUR 12 074 LUF 299,31 EUR 8 860 LUF 219,63 EUR