title: A Tanács 174/2000/EK rendelete (2000. január 24.) a Japánból származó nem újratölthető tűzköves gázöngyújtók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a 3433/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

text: 11/33. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 129 32000R0174 L 22/16 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 2000. 1. 27. A TANÁCS 174/2000/EK RENDELETE (2000. január 24. ) a Japánból származó nem újratölthető tűzköves gázöngyújtók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a 3433/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingbehozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 11. cikke (6) bekezdésére, tekintettel a Bizottság által benyújtott javaslatra, mivel: (1) (2) (3) A. AZ ELJÁRÁS 1. Hatályos intézkedések A 3433/91/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: „végleges vámrendelet”) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Japánból, a Kínai Népköztársaságból, a Koreai Köztársaságból és Thaiföldről származó, nem újratölthető tűzköves gázöngyújtók behozatalára. Japán tekintetében a megállapított vám mértéke 35,7 % volt. A végleges vámrendeletet Kínára vonatkozóan az 1006/95/EK rendelet (3) módosította 1995-ben. A Thai- földre vonatkozó rendelkezések helyébe a 423/97/EK ren- delet lépett 1997 márciusában (4). 2. Felülvizsgálat kezdeményezése 1996 májusában a Bizottság hirdetményt tett közzé a Japánra és a Koreai Köztársaságra vonatkozó hatályos intézkedések közelgő lejártáról (5). A közzétételt követően a Bizottság a 384/96/EK rendelet (a továbbiakban: „alap- rendelet”) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálat iránti kérelmet kapott kézhez a Japánból származó, nem újratölthető tűzköves öngyújtó behozatalára vonatkozóan, amelyet az Öngyújtógyártók Európai Szövetsége terjesztett elő a BIC S. A. és a Flamagas S. A. nevében. Később ezt a kérelmet támogatásban részesítette a Swedish Match S. A. A BIC S. A. , a Flamagas S. A. és a Swedish Match S. A. képvi- selik a szóban forgó termék közösségi gyártásának csak- nem teljes egészét. (4) A kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályának (1) HL L 56. , 1996. 3. 6, 1. o. A legutóbb a 905/98/EK rendelettel (HL L 128. , 1998. 4. 30, 18. o. ) módosított rendelet. (2) HL L 326. , 1991. 11. 28. , 1. o. A legutóbb a 423/97/EK rendelettel (HL L 65. , 1997. 3. 6, 1. o. ) módosított rendelet. (3) HL L 101. , 1995. 5. 4, 38. o. (4) HL L 65. , 1997. 3. 6, 1. o. (5) HL C 155. , 1996. 5. 30, 6. o. (5) (6) (7) (8) (9) megszűnése valószínűleg a kárt okozó dömpingbehozatal megismétlődését fogja eredményezni. A bizonyítékok a japán kapacitás alacsony kihasználtságára és arra, hogy a Japánból származó behozatal azonnal lenyomná a közös- ségi gyártók árait, alátámasztották e feltételezett lehetősé- get. Továbbá feltételezni lehet, hogy ez a helyzet súlyosbí- taná a közösségi ipar folyamatos sebezhetőségét. Ezért a Bizottság bejelentette a végleges vámrendelet felül- vizsgálatát Japán tekintetében (6). E felülvizsgálat az alap- rendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban kezdődött meg, mivel helyénvalónak tűnt egy előzetes felülvizsgálat is. Korea tekintetében az intézkedés hatályát vesztette (7). 3. Felülvizsgálati eljárás tudvalevőleg A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az exportőr ország a Tokai érintett egyetlen Corporation-t, annak közösségbeli kapcsolódó exportőrét, a Tokai Seiki GmbH-t, valamint az exportőr ország képvi- selőit és a panaszosokat. gyártóját, A közvetlenül érintett felek lehetőséget kaptak, hogy állás- pontjukat írásban kifejtsék, és szóbeli meghallgatást kérje- nek. Egy panaszos kért és kapott szóbeli meghallgatást. A Bizottság minden ismert érintett félnek kérdőívet küldött ki, és részletes információkat kapott a panaszos közösségi gyártóktól, azok leányvállalataitól, a japán exportőrtől és annak a Közösségen belüli kapcsolódó exportőrétől. A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan infor- mációt, amelyet a vizsgálat szempontjából szükségesnek tartott, valamint az alábbi cégek helyszínein ellenőrzést folytatott: Közösségi gyártók és leányvállalataik – BIC S. A. (a BIC csoport), Clichy, Franciaország, – BIC BJ 75, Redon, Franciaország, – BIC Deutschland GmbH & Co. , Ettlingen, Németország, – BIRO BIC Ltd. , London, Egyesült Királyság, – Laforest BIC S. A. , Tarragona, Spanyolország, – Swedish Match Lighters B. V. , Assen, Hollandia, – Swedish Match Lighters (beleértve a Cricket SA-t is), Rillieux-la-Pape, Franciaország, – Arnold André GmbH & Co. , KG, Bünde, Németország, – Flamagas S. A. , Barcelona és Llinas del Valle, Spanyolor- szág. (6) HL C 361. , 1996. 11. 30, 3. o. (7) HL C 360. , 1996. 11. 29. , 2. o. 130 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/33. kötet A származási ország gyártója – Tokai Corporation Japan, Tokió, Japán. (10) A dömping, a kár és a közösségi érdek meghatározásához a vizsgálat földrajzilag a tizenöt tagállam közösségére ter- jedt ki. (11) A dömping vizsgálata az 1996. január 1. és 1996. szep- tember 30. közötti időszakot (a továbbiakban: „vizsgálati időszak”) ölelte fel. A kár vizsgálata az 1992 és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra vonatkozott. (12) A vizsgálat időtartama meghaladta az alaprendelet 11. cik- kének (5) bekezdésében meghatározott rendes időtarta- mot. Ennek az volt az oka, hogy a Bizottság szerint a kez- detben összegyűjtött és megvizsgált adatok nem voltak elegendőek ahhoz, hogy az új dömpingellenes vám alap- jául szolgáljanak, továbbá hogy a vizsgálat már előreha- ladott szakaszában ellenőrző látogatást kellett tenni az exportőrnél annak pontos felméréséhez, hogy mekkora a valószínűsége a káros dömping megismétlődésének. Ezen- felül a vizsgálat időtartamát jelentősen megnyújtotta a Bizottság két kezdeti javaslata a dömpingellenes vám fenntartásáról, ami hosszas vitákat eredményezett a Tanácsban. B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK 1. Érintett termék (13) Az érintett termék a nem újratöltető tűzköves gázöngyúj- tók (a továbbiakban: „eldobható tűzköves öngyújtók”), amelyek az ex 9613 10 00 KN-kód alá tartoznak. Kiterjesztési kérelem egyéb öngyújtókra (14) E tekintetben fel kell idéznünk, hogy a piacon egyéb eldob- ható öngyújtók (ún. elektronikus vagy piezo-öngyújtók) is vannak, amelyekre a dömpingellenes intézkedések nem vonatkoznak. A felülvizsgálati eljárás megindítása után két hónappal a Swedish Match S. A. kérte a felülvizsgálati eljá- rás kiterjesztését az elektronikus (vagy piezo) öngyújtókra is, azzal az indokkal, hogy a nem újratölthető tűzköves gázöngyújtók és a nem újratölthető elektronikus gázön- gyújtók (a továbbiakban: „elektronikus öngyújtók”) egyet- len termékkategóriát alkotnak. (15) A kérelemmel kapcsolatban fel kell idéznünk, hogy az eljá- rás – amely 1990 áprilisában indult meg – nem újratölt- hető tűzköves gázöngyújtókra vonatkozik, és hogy koráb- ban már megállapították (lásd különösen a 3433/91/EGK rendeletet, amely megerősíti a 1386/91/EGK tanácsi ren- delet (HL L 133. , 1991. 5. 28, 20. o. ) (11) preambulumbe- kezdésében szereplő ideiglenes eredményeket), hogy az elektronikus öngyújtók (alapvető) műszaki jellemzői jelen- tősen különböznek az eldobható tűzköves öngyújtókétól, amelyekre jelenleg a dömpingellenes vámok vonatkoznak. A kérelem nem tartalmazott bizonyítékot arra vonatko- zóan, hogy ez a megállapítás már nem helytálló. Különö- sen nem mutatott semmilyen változást egyik típusú öngyújtó olyan (alapvető) műszaki jellemzőiben sem, mint például a gyújtórendszer, ami érvényteleníthette volna a végleges vámrendelet megállapításait. (16) Mivel a benyújtott bizonyíték nem volt elegendő ahhoz, hogy indokolja a vizsgálat kiterjesztését elektronikus öngyújtókra, és mivel a kérést olyan fél tette késve, ame- lyik korábban fenntartás nélkül támogatta a felülvizsgálati kérelmet, a felülvizsgálati eljárás körének kiterjesztése iránti kérelemnek nem lehetett helyt adni. Különböző méretek és típusok (17) Végezetül meg kell jegyezni, hogy a szóban forgó termé- ket különböző méretekben és típusokban gyártják. Vala- mennyi eldobható tűzköves öngyújtónak megegyeznek az alapvető műszaki jellemzői, és ugyanazt a funkciót töltik be. Így a korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan az eldobható tűzköves öngyújtók valamennyi típusát egyetlen termék- kategóriába tartozónak tekintették. 2. Hasonló termék (18) A Japánban gyártott és belföldi piacon értékesített eldob- ható tűzköves öngyújtók tekintetében a vizsgálat kimu- tatta, hogy e termékek minden tekintetben megegyeznek, vagy nagyban hasonlítanak a szóban forgó országból a Közösségbe exportált termékekhez. (19) A vizsgálat továbbá megállapította, hogy az érintett ország- ból behozott eldobható tűzköves öngyújtók és a közösségi ipar által előállított és a közösségi piacon értékesített eldobható tűzköves öngyújtók hasonló alapvető műszaki jellemzőkkel bírnak, és rendeltetésük megegyezik. A közösségi ipar által gyártott és értékesített eldobható tűz- köves öngyújtókat így az érintett országból behozott eldobható tűzköves öngyújtókhoz hasonló terméknek kell tekinteni. (20) Ennek megfelelően az a következtetés született, hogy a Közösségen belül gyártott és értékesített eldobható tűzkö- ves öngyújtókat és a Japánban gyártott és értékesített eldobható tűzköves öngyújtókat az alaprendelet 1. cikké- nek (4) bekezdése értelmében a Japánból a Közösségbe kivitt eldobható tűzköves öngyújtókhoz hasonló termék- nek kell tekinteni. C. DÖMPING 1. Szokásos érték (21) Ahogy az eredeti vizsgálatban is, a Tokai Corporation volt az egyetlen együttműködő japán exportőr gyártó. A vizs- gálati időszak alatt 20 különböző modellt forgalmazott az érintett termékből belföldi piacán. E modellek közül csak kettőt exportált a Közösségbe. 11/33. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 131 (22) Megállapították, hogy az említett exportőr vizsgálati idő- szak alatti teljes belföldi forgalma az érintett termékből reprezentatívnak tekinthető, mivel az eladás összmennyi- sége meghaladta az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdé- sében küszöbértékként megállapított 5 %-os kiviteli ela- dást. A Közösségbe exportált mindkét modell belföldi értékesítése szintén reprezentatív, mert ezek is megfeleltek ugyanazon 5 %-os követelménynek. (27) A szokásos érték és a kiviteli árak összehasonlítása döm- pingre utalt. A behozatalok cif közösségi határértékének százalékaként kifejezett dömping-árrés 208,1 % volt a vizs- gálat alapján. D. KÖZÖSSÉGI IPAR (23) Az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottságnak azt is meg kellett állapítania a nyereséges eladások és az összes eladás arányának megvizsgálásával, hogy vajon az egyes modellek belföldi értékesítésére a szo- kásos kereskedelem keretében került-e sor. A vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgálati időszak alatt valamennyi bel- földi eladás nyereséges volt. Következésképp a szokásos érték a szóban forgó két modellt érintő összes belföldi tranzakcióban alkalmazott fogyasztói ár súlyozott átlaga alapján került megállapításra. 2. Kiviteli ár (24) Az érintett exportőr által a vizsgálati időszak alatt lebonyo- lított összes exporteladás egy, a Közösségen belül működő kapcsolódó cég felé történt. A kiviteli árakat így az alap- rendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az első független vásárlóval szemben alkalmazott viszonteladói árak alapján kell megállapítani, annyiban kiigazítva, hogy azok figyelembe vegyék a behozatal és a viszonteladás között felmerült összes költséget, köztük a vámot, a döm- pingellenes vámot és egy 5 %-os haszonkulcsot. Ez utóbbi az ebben a gazdasági ágazatban a független exportőrökkel szemben méltányosnak tartott haszonkulcsok alapján került megállapításra. (25) Ahol a kiviteli árak megállapításához az exportőrök álta- lános ügyintézési és értékesítési költségeinek költségelosz- tására volt szükség, ott azokat a forgalom alapján állapí- tották meg. (28) Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a jelenlegi vizsgálat során a közösségi ipar meghatározása nem terjedt ki a Tokai Seiki GmbH-ra, a Tokai Corporation leányvállalatára, amely az érintett ter- mék közösségbeli gyártója és a Japánból származó eldob- ható tűzköves öngyújtók egyetlen együttműködő impor- tőre a Közösségben, mivel a szóban forgó termék egyetlen importőre és a Tokai Corporation Japan 100 %-os tulajdo- nában lévő leányvállalata. (29) A Tokai Seiki GmbH termelését figyelmen kívül hagyva, a jelenlegi vizsgálatban együttműködő három közösségi gyártó (beleértve azok leányvállalatait is) az eldobható tűz- köves öngyújtók közösségi gyártásának csaknem teljes egé- szét képviseli. Következésképp az alaprendelet 4. cikke értelmében e három együttműködő közösségi gyártó alkotja a közösségi ipart. E. KÁR 1. Előzetes megjegyzés (30) A végleges vámrendelet (15) preambulumbekezdése arra a következtetésre jutott, miszerint „a Japánból, a Kínai Nép- köztársaságból, a Koreai Köztársaságból és Thaiföldről származó együttes dömpingbehozatal anyagi kárt okozott a közösségi iparnak”. Mivel időközben a Koreai Köztársa- ság tekintetében az intézkedés hatályát veszítette, továbbá a Kínai Népköztársaságra és Thaiföldre vonatkozó intézke- déseket időközi felülvizsgálatokra hivatkozva módosítot- ták, amint azt e rendelet (2) preambulumbekezdése kifejti, a Japánból származó behozatalok tényleges hatását és az ismétlődés szempontjából tekintve annak lehetséges hatá- sát elszigetelten kell megvizsgálni. 3. Összehasonlítás és dömping-árrés 2. Fogyasztás a Közösségben (26) Az alaprendelet 2. cikkének (10) és (11) bekezdésével össz- hangban a modellenkénti szokásos érték súlyozott átlagát összehasonlították a modellenkénti kiviteli ár súlyozott átlagával a gyári ár szintjén és a kereskedelem ugyanazon szintjén. A méltányos összehasonlítás érdekében kiigazí- tásra kerülhetett sor azoknak az árösszehasonlítást befo- lyásoló különbségeknek az esetében, amelyekkel kapcso- latban elegendő bizonyíték állt Így kiigazításra került sor a szállítás, a biztosítás, a hitel és a csomagolás tekintetében. rendelkezésre. (31) Az eldobható tűzköves öngyújtók teljes nyilvánvaló közös- ségi fogyasztásának kiszámításához a közösségi gyártók közösségbeli eladását hozzáadták az ex 9613 10 00 KN-kód alatt bejelentett harmadik országokból eredő összes behozatalhoz. Kiigazításra került sor a Kínából szár- mazó 1994 és 1995 közötti behozatalok tekintetében (lásd 423/97/EK rendelet (46) preambulumbekezdését). Ennek alapján az éves nyilvánvaló fogyasztás a Közösségben 27 %-kal növekedett, 1992 és 1996 között 617,7 millió egységről 785,4 millió egységre. 132 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/33. kötet 3. A Japánból származó behozatalokhoz kapcsolódó tényezők Volumen és piaci részesedés közösségi gyártók árainak súlyozott átlaga alatt. Ezt kell összehasonlítani azzal az átlagosan 11,5 %-os alákínálással, amelyet az eredeti vizsgálat állapított meg. Így megállapít- ható, hogy az exportőr árrombolása fokozódott, dacára annak az árnövelő hatásnak, amelyet a 35,7 %-os döm- pingellenes vám gyakorolhatott a kapcsolódó exportőr által alkalmazott árra. (32) 1992-től a vizsgálati időszak kezdetéig a Japánból szár- mazó behozatal abszolút értékben igen alacsony szintre zuhant. Az indexált importmutató 1992-ben 100 volt, 1993-ban 150, 1994-ben 33 és 1995-ben 83, míg az ilyen importból származó eladások a vizsgálati időszak alatt csu- pán 6,1-ot képviseltek. A japán behozatal piaci részesedése az 1992-ben és 1993-ban mért körülbelül 0,5 %-os érték- ről 0,06 %-ra csökkent a vizsgálati időszak alatt. A vizsgált dömpingellenes intézkedés tehát hatékonyan korlátozta a Japánból származó eldobható tűzköves öngyújtók döm- pingbehozatalának hatását. (33) Ezzel kapcsolatban azonban meg kell jegyezni, hogy a tel- jes behozatal jelentős hányada dömping volt. E tekintetben különösen a Mexikóból, a Fülöp-szigetekről és a Thaiföld- ről származó behozatalt kell megemlíteni, amint azt a 423/97/EK rendelet is említi. 4. A közösségi ipar helyzete Termelés (38) A közösségi ipar termelése 1992 és 1996 között 28 %-kal nőtt. Kapacitás és kapacitáskihasználás (39) A kapacitáskihasználás mértéke az 1992-es 66 %-ról 73 %-ra nőtt 1994-ben, majd 71 %-ra esett vissza a vizs- gálati időszak során. Ez a visszaesés azonban egybeesett a kapacitás növekedésével. Bár csaknem 25 %-os kapacitás- növekedést jelentettek, a kapacitás növekedése még új keletű, mivel 1992 és 1994 között a kapacitás nem nőtt számottevő mértékben. Árrombolás Eladási volumen (34) A Bizottság kiszámolta, hogy az exportőr által a közösségi piacon alkalmazott árak mennyiben maradnak a közösségi gyártók által alkalmazott árak alatt. Mivel az exportőr összes eladását a kapcsolódó importőre felé teljesítette, ezt az összehasonlítást az első független vásárlónak történő eladás szintjén végezték el, és alapjául a kapcsolódó impor- tőr és a közösségi gyártók minden árengedménytől és adó- tól mentes eladási árainak súlyozott átlaga szolgált. A kap- csolódó importőr által alkalmazott árat nem igazították a kifizetett dömpingellenes vámhoz. (35) Az összehasonlítást a nagykereskedők által fizetett árak szintjén végezték el (így tehát a viszonteladóknak történő eladás és a reklámágazat kizárásával). Ezenfelül az árössze- hasonlítást nyers öngyújtókkal kapcsolatban végezték el (beleértve azonban az exportőr által „csomagolt”-nak minősített termékeket), mivel az exportőr nem vitt ki nyomtatott vagy tokozott terméket a vizsgálati időszak során. (36) Az eredeti vizsgálattal megegyezően és az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban az árrombolás kiszámítását hasonló mennyiségű gázt tartalmazó öngyúj- tókra végezték (lásd a 3433/91/EGK rendelet (13) pream- bulumbekezdését). (37) Ennek alapján megállapították, hogy a vizsgálati időszak alatt a behozott termékek átlagos ára 22,9 %-kal maradt a (40) A közösségi ipar egységnyi eladása a közösségi piacon 33 %-kal nőtt 1992 és a vizsgálati időszak között. Piaci részesedés (41) Egy növekvő piacon a közösségi ipar piaci részesedése folyamatosan csökkent az 1992-es 66,1 %-ról az 1995- ben tapasztalt 46,8 %-ra, amelyet követően a vizsgálati idő- szak alatt némileg – 53,6 %-ra – nőtt. Ez a piaci részesedés még mindig alacsonyabb, mint az 1990-es 57,3 %-os piaci részesedés (lásd a 423/97/EK rendelet (48) preambulum- bekezdését), de azt mutatja, hogy a közösségi ipar kezdi kiheverni a dömpingbehozatal hatásait. Az árak alakulása és az összeladás értéke (42) Megállapítást nyert, hogy a közösségi ipar eladási árainak súlyozott átlaga csaknem 8 %-kal csökkent 1992 és a vizs- gálati időszak között. Az eladások volumenének kedvező alakulását tehát a forgalom nem tükrözte hűen: a közös- ségi piacon történt eladások értéke csak 23 %-kal nőtt. (43) Az öngyújtópiac tudvalevőleg igen árérzékeny. Ez azt jelenti, hogy amennyiben a közösségi ipar olcsó dömping- behozatallal szembesül, vagy kénytelen csökkenteni árait, hogy megtartsa piaci részesedését, gyártási szintjét és kapa- citáskihasználtságát, vagy elkezdi elveszíteni piaci részese- dését, ha megpróbálja fenntartani az árait. 11/33. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 133 Jövedelmezőség időszak között. Ebben az időszakban az exportértékesítés, amely a közösségi ipar teljes gyártásának körülbelül 60 %-át képviseli, 69 %-kal növekedett. (44) Több veszteséges év után a közösségi ipar eladásból szár- mazó megtérülése enyhén növekedett 1991-ben, majd némileg csökkent 1992-ben. (lásd a 423/97/EK rendelet (555) preambulumbekezdését). 5. Következtetés (45) A jelenlegi vizsgálatnál az 1992-es évet vették az összeha- sonlítás alapjául. Egy 1993-as további romlás után a közös- ségi ipar pénzügyi eredményei tartósan javultak: 1992-höz képest 1994-ben a nyereség aránya több, mint kétszeresére nőtt, a vizsgálati időszak alatt pedig több mint háromszo- rosára. (46) Mindazonáltal azok az adatok, amelyeket a közösségi ipar szolgáltatott – amelyez esetben nem foglalja magában a panaszosok egyikét, mivel az nem adott elfogadható választ a nyereségességre vonatkozóan –, azt mutatják, hogy 1992 óta az ipar általános pénzügyi teljesítménye a végleges vámrendeletben a számára célként kitűzött mél- tányos profit alatt maradt (lásd az említett rendelet (17) preambulumbekezdését). Valójában 1992-ben és 1993- ban a nyereség igen csekély volt, és bár a következő évek- ben javulást lehetett tapasztalni, a nyereségek nem érték el a meghatározott nem káros szint felét sem. Készlet (47) A közösségi ipar nem halmozott fel jelentős készletet. Ebben az ágazatban bevett gyakorlat, hogy leállnak a ter- meléssel, ha a készlet már túl nagy, a gáztartalmú öngyúj- tók hosszas tárolásából eredő biztonsági kockázatok miatt. Továbbá, mivel az ésszerűsítés érdekében erőfeszítések tör- téntek, a vizsgálati időszak végére a teljes készlet úgy har- minc százalékkal kisebb volt, mint 1992 végén. Foglalkoztatás (48) 1992-től a vizsgálati időszakig a közösségi iparban a fog- lalkoztatás 1992 és 1994 között stabil volt, majd 1995 óta mintegy 17 %-kal nőtt. Míg ezt a fellendülés jeleként lehet értékelni, meg kell említeni, hogy a foglalkoztatás szintje 1992-ben volt a legalacsonyabb, miután 1989-et követően 13 %-kal esett (lásd az 1006/95/EK rendelet (49) pream- bulumbekezdését). Megjegyezték, hogy a növekedés jelen- tős része inkább az értékesítési és ügyviteli szegmenst érin- ti, mint a gyártást. (50) A közösségi ipar helyzete javult az elmúlt években a közös- ségi piacon és a harmadik országok felé történő értékesítés növekedésének köszönhetően. Ez a fejlődés egybeesett néhány dömpingellenes vám kivetésével. (51) A közösségi piacon történő eladások növekedése legnagyobb valószínűség szerint a fogyasztás növekedé- sének és – kisebb mértékben – a Közösség által hozott dömpingellenes intézkedések pozitív hatásainak köszön- hető. (52) A közösségi ipar piaci részesedésének csökkenő tendenci- ája 1995 óta megfordult, de a vizsgálati időszak alatti 53,6 %-os piaci részesedése még mindig alacsonyabb, mint az 1992-es. (53) A nyilvánvaló fogyasztás növekedése és a dömpingellenes intézkedések bevezetése normális esetben emelkedő árakat kellett volna eredményezzen a közösségi piacon; azonban a közösségi ipar árai 8 %-kal csökkentek. (54) A közösségi ipar által a közösségi piacon történt eladás jövedelmezőbbnek bizonyult a vizsgálati időszak során, mint például 1992-ben. Azonban a közösségi piacon jelen lévő exportőr árai még a dömpingellenes vám alkalmazása után is a közösségi ipar árai alatt maradtak, és a nyeresé- gesség szintje még mindig sokkal alacsonyabb volt, mint a végleges vámrendeletben rögzített nem káros szint. (55) A fentiek alapján megállapítható, hogy a közösségi ipar továbbra is kárt szenved, nevezetesen nyereségesség és a piaci részesedés növekedése szempontjából. Mivel a Japán- ból származó eldobható tűzköves öngyújtók behozatalá- nak piaci részesedése igen alacsony volt, nem lehetett oko- zati kapcsolatot megállapítani a japán dömpingbehozatal és az okozott kár között. Az e behozatalok által okozott kár így elhanyagolhatónak tekinthető, de legalábbis nem anyagi természetűnek. F. A KÁROS DÖMPING MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE Kivitel 1. Bevezetés (49) A közösségi piac jól teljesített az exportpiacokon. Az egy- ségnyi eladás jelentősen növekedett 1992 és a vizsgálati (56) A közösségi ipar a végleges vámrendelet felülvizsgálatát kérte azzal az indokkal, hogy fennáll a valószínűsége a káros dömping megismétlődésének. Ennek eldöntéséhez számos tényezőt kellett figyelembe venni, különösen az 134 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/33. kötet exportőr csoportmagatartását, az exportőr Japánban talál- ható üzemének rendelkezésre álló kihasználatlan kapacitá- sát, az exportőr csoportjához tartozó vállalatok kivitelére vonatkozó árvállalás meglétét, valamint hogy az exportőr milyen árat alkalmazna, amennyiben a vám hatályát veszí- tené. A közösségi ipar helyzetének vizsgálatán túl vizsgál- ták azt a hatást, amelyet a folytatódó japán export gyako- rolna a közösségi iparra, a dömping gyakorlatának létezését és a teljes behozatal piaci részesedésének alakulá- sát a közösségi piacon. (60) Így helyénvalónak tűnik, hogy annak vizsgálatánál, hogy mi történhet a jelenlegi intézkedések elévülésekor, figye- lembe vegyük, hogy 1997. március 7-ével kezdődően a 423/97/EK rendelet végleges dömpingellenes vámokat vetett ki a Mexikóból, a Fülöp-szigetekről és Thaiföldről származó eldobható tűzköves öngyújtók behozatalára, valamint hogy a mexikói exportőr, akire jelenleg dömping- ellenes intézkedések vonatkoznak, a japán exportőr leány- vállalata. 2. Az exportőri csoportmagatartása (57) Az utóbbi években csak kis mennyiségben importáltak Japánból és értékesítettek a közösségi piacon eldobható tűzköves öngyújtót, különösen az egyéb harmadik orszá- gokból Fülöp- szigetekről és Thaiföldről) származó behozatallal összeha- sonlítva, amelyek árai dömpingszinten vannak. Azonban a Japánból származó behozatal alacsony szintjét a Tokai cso- port magatartásának figyelembe vételével kell megítélni. (elsősorban Kínából, Mexikóból, a (58) A többek között Mexikóból származó behozatalra – amely ellen 1997 márciusában végleges dömpingellenes intézke- déseket vezettek be – vonatkozó vizsgálatban szereplő egyetlen exportőr annak a Tokai csoportnak a kizárólagos tulajdonában és ellenőrzése alatt álló leányvállalat volt, amely a Japánból származó eldobható tűzköves öngyúj- tókra vonatkozó dömpingellenes intézkedések bevezetése után alakult meg (lásd a 423/97/EK rendelet (9) és (36) preambulumbekezdését). A behozatali adatok azt mutat- ják, hogy a Mexikóból származó behozatal egyszerűen leváltotta a Tokai Corporation által a japán üzemben gyár- tott (és exportált) behozatalt, miután az utóbbi ellen 1991- ben intézkedéseket vezettek be. A Mexikóból származó öngyújtók behozott mennyisége valóban közel áll ahhoz a mennyiséghez, amelyet az 1991-es intézkedések beveze- tése előtt a Tokai Corporation szállított Japánból a közös- ségi piacra. Fel kell idéznünk továbbá, hogy a Tokai Cor- poration árcsökkentő tendenciát indított el, amikor az 1980-as évek végén dömpingáron értékesítette a japán öngyújtókat. Ezt a tendenciát később megerősítette egyéb ázsiai gyártók dömpingje, valamint a Tokai Corporation Mexikóban létrehozott leányvállalatán keresztül folytatódó dömping. (59) A fentiek alapján a japán behozatal vizsgálati időszak alatti alacsony szintje nem vezethet arra a következtetésre, hogy ezek a fejlemények, amelyek az intézkedések 1991-es beve- zetése után zajlottak, egy exportőr gyártó szokásos gazda- sági magatartásának eredményei, vagyis olyan magatartásé, amely a felülvizsgálat alá vont intézkedésektől független. Valójában ezek a Tokai csoport nyilvánvaló stratégiájának eredményei. 3. Japán termelési kapacitás (61) 1992 és a vizsgálati időszak között az exportőr termelési kapacitása 54 %-kal csökkent. Azonban a termelési kapa- citás mellett a fennmaradó kapacitás kihasználtságának (százalékban kifejezett) mértéke is csökkent 38 %-kal 1992 és a vizsgálati időszak között. (62) A vizsgálati időszak alatt az exportőr japán üzemének kihasználatlan kapacitása nagyobb mennyiséget jelentett, mint az az 56,6 millió eldobható tűzköves öngyújtó, ame- lyet a Tokai Corporation exportált Japánból 1989-ben (va- gyis az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában). Továbbá megállapították, hogy 1992 és a vizsgálati időszak között a kihasználatlan kapacitás abszolút mértékben stabil volt, tekintettel a termelési kapacitás és a kapacitás kihasznált- ságának egyidejű csökkenésére. 4. A csoport egy másik cégére alkalmazható árkötelezettség (63) A vizsgált intézkedés bevezetése után az exportőr áthelyezte a közösségi piacra szánt eldobható tűzköves öngyújtó gyártását Mexikóba, és ezt követően felajánlott egy árvállalást a Mexikóból származó behozatalra vonat- kozóan, amikor ezek behozatalára dömpingellenes intéz- kedéseket vezettek be 1997 márciusában. (64) Az exportőrnek a gyártósorok Mexikóból Japánba történő átköltöztetése nélkül is elegendő szabadon felhasználható kapacitás áll rendelkezésére a japán üzemben ahhoz, hogy a közösségi piacot az 1989-es exportnál nagyobb mennyi- séggel ellássa, és ez lehetővé tenné az exportőr számára, hogy alacsonyabb árakat alkalmazzon a közösségi piacon, mint ami a Mexikóból származó behozott termékekre megengedett. 5. A dömping folytatódása és az exportőr által várhatóan alkalmazott ár (65) A fentieknek megfelelően a vizsgálati időszak alatt is foly- tatódott a Japánból származó eldobható tűzköves öngyúj- tók dömpingbehozatala. Mivel a behozott termékek az ere- deti vizsgálat alattinál jóval alacsonyabb dömpingáron kerültek eladásra, valószínűnek tűnik, hogy a dömping folytatódni fog. 11/33. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 135 (66) A dömpingellenes vám alkalmazása ellenére a közösségi gyártók által alkalmazott átlagos egységárhoz képest az alákínálás a vizsgálati időszak alatt még mindig jelentős (22,9 %) volt. Ha a dömpingellenes vámot levontuk volna az első független vevő által fizetett árból, a közösségi ipar átlagárához viszonyított alákínálás elérte volna a 43,1 %- ot. képviselő elosztóhálózatokkal. A jövőbeli árrombolás hatása tehát jelentős lenne (a piaci részesedés és nyeresé- gesség elveszítése szempontjából), mivel nagy valószínű- séggel igen hosszú ideig tartana, ugyanis az elosztóhálóza- tokhoz való csatlakozás általában hosszú szerződési időszakokra szól. 6. A közösségi iparra gyakorolt hatás (67) A vizsgálati időszak folyamatos dömping alatti árcsökkentő hatása minimális volt a dömpingellenes vám alkalmazásának és a behozatal kis mennyiségének köszön- hetően. Az exportőrnek azonban elegendő kihasználatlan kapacitása volt ahhoz, hogy jelentős – az 1989-ben impor- tált mennyiséghez (56,6 millió) hasonló – mértékben foly- tassa a Japánból származó eldobható tűzköves öngyújtók kivitelét. Ha a vizsgálati időszak alatt az exportőr német leányvállalata ilyen mennyiséget értékesítene ugyanazon az áron a közösségi piacon, az jelentős csökkentő hatást ered- ményezne a közösségi piac áraiban, amit forgalomkiesések és a piaci részesedések elvesztése kísérne. (68) A Japánból 1989-ben behozott mennyiség jelenleg a piaci részesedés körülbelül 7,2 %-át képviselné. Ez a piaci része- sedés túl jelentős ahhoz, hogy ne gyakoroljon semmiféle hatást a közösségi iparra. Azt azonban nem lehetett pon- tosan megállapítani, hogy az intézkedések feloldása milyen hatást gyakorolna az olyan tényezőkre, mint a közösségi ipar piaci részesedése, nyereségessége és foglalkoztatottsá- gának mértéke, mivel sok múlna az olyan bizonytalan tényezőkön, mint a Közösség fogyasztásának növekedése és az az általános árcsökkenés, amelyet az újabb jelentős mennyiségek behozatala okozna. (69) Átfogó elemzés készült a Közösség főbb regionális piacai- nak néhány sajátos jellemzőjével kapcsolatban annak meg- állapítására, hogy milyen hatást gyakorolhat a Japánból származó eldobható tűzköves öngyújtók jelentős mennyi- ségű, a közösségi áraknál lényegesen alacsonyabb áron tör- ténő behozatala a közösségi iparra. (71) Az is megállapítást nyert, hogy a termelői szinten az árak az Egyesült Királyságban viszonylag alacsonyak voltak, és hogy a közösségi gyártók jelenléte ezen a piacon nem volt igazán erős. E körülmények mellett egy jövőbeni árrombo- lás megnehezítené a közösségi gyártók eldobható tűzköves öngyújtóinak térhódítását ezen az egyébként is nehéz pia- con, és tovább csökkentené eladásaik nyereségességét. (72) A verseny a francia piacon fontosnak bizonyult két nagyobb közösségi gyártó termelőüzemének jelenléte miatt, de az árcsökkenés kevésbé tűnt fontosnak, mint pél- dául Németországban és az Egyesült Királyságban. A jövő- beni fokozott alákínálás azonban valószínűleg nagyobb árcsökkenést és piaci részesedés elvesztését okozná. (73) Azt is megállapították, hogy két közösségi gyártó rendel- kezik termelőüzemmel Spanyolországban, és azok jól ismertek azon a piacon. A vizsgálat kimutatta, hogy a spa- nyol piac igen jelentős részét nem közösségi gyártók látják el, mivel Spanyolország volt a második legnagyobb impor- tőr tagállam 1995-ben, és az árak igen alacsonyak voltak Franciaországhoz és Németországhoz képest. Mivel az egyik spanyolországi gyártó jelezte, hogy további leépítés és költségcsökkentés nem hajtható végre az üzemében, jelentősebb piaci részesedés elvesztése vagy egy árháború a spanyol piacon valószínűleg az üzem bezárásához vezet- ne, különösen, ha ez a veszteség egybeesne a közeli, fontos francia piac hasonló fejleményeivel. 7. A teljes behozatal volumene és árai (74) Ahogy már fent megállapították, a japán exportőr úgy döntött, hogy a közösségi piacot Mexikóban gyártott ter- mékekkel látja el, amelyekre 1997 márciusában dömping- ellenes intézkedések kerültek bevezetésre. Így az 1991-ben bevezetett intézkedés jótékony hatása jóval kisebb volt, mint amilyen szokásos körülmények mellett lett volna. (70) Megállapítást nyert, hogy a német piacon erős a verseny, mivel a főbb elosztók és különösen az áruházláncok a kirendeltségeikben kínált termékenként általában egy vagy két szállítót választanak, és így csökkentő hatást gyakorol- nak e szállítók áraira. Ilyen helyzetben még a legcsekélyebb mértékű alákínálás is eleve kizárja azt, hogy a közösségi ipar kapcsolatba kerüljön a nagy számú fogyasztót (75) Ezenfelül az eldobható tűzköves öngyújtók teljes behoza- tala 74 %-kal nőtt 1992 és a vizsgálati időszak között, ami jóval meghaladta a fogyasztás növekedését az említett idő- szak alatt. Ennek eredményeképpen e behozataloknak a piaci részesedése az 1992-es 33,5 %-ról 53 %-ra nőtt 1995-ben, majd 46,3 %-ra esett vissza 1996-ban. 136 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/33. kötet (76) Amint azt az 1992 és 1998 között bevezetett, egymást követő dömpingellenes intézkedések mutatják, az olcsó és dömpingbehozatal harmadik országokból folyamatosan áramlik be a közösségi piacra. Ennek következtében a közösségi piac árai folyamatosan csökkentek, és igen ala- csony szintet értek el: 1992 és a vizsgálati időszak között egy növekvő piacon a közösségi ipar árai 8 %-kal csökken- tek. (80) Bár termelőüzem bezárására nem került sor, úgy tűnik, ez az érintett gyártók stratégiai szemléletének az eredménye, amely mögött az eldobható tűzköves öngyújtókra vonat- kozó dömpingellenes intézkedések megléte és a kiviteli ela- dásaik fejlődése állt. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy folytat mindhárom gyártó jövedelmező tevékenységet egyéb ágazatokban, ami egy ideig elegendő anyagi forrást biztosít az eldobható tűzköves öngyújtót gyártó üzemeik fenntartásához. Nem lehet azonban kizárni annak lehető- ségét, hogy a dömpingellenes intézkedések feloldása egy vagy több termelőüzem bezárását fogja előidézni. G. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK 1. A közösségi ipar (77) A közösségi ipar csaknem egy évtizede szenved az eldob- ható tűzköves öngyújtók olcsó és dömpingbehozatalától. A vizsgált végleges vámrendelet célját, hogy visszaállítsa a közösségi gyártók és a harmadik országok exportőrei közötti tisztességes versenyt a közösségi piacon, nem sike- rült teljesen elérni, ahogy azt a későbbi fejlemények mutat- ják: a Tokai termelőüzemet alapított Mexikóban, és onnan kezdett exportálni az Európai Közösségbe dömpingárakon, míg egyéb harmadik országok is – így különösen Kína, a Fülöp-szigetek és Thaiföld – szintén a dömping eszközével éltek. Ennek következtében a közösségi ipar nem volt képes teljesen talpra állni, a költségcsökkentésre és a nagy- ságrendi megtakarításokból való előnyszerzésre irányuló törekvései ellenére sem. (81) A fentiek fényében kockán forog a közösségi intézkedések hatékonysága, amelyeknek célja, hogy visszaállítsák a mél- tányos és nyitott piaci feltételeket, és védjék a közösségi ipart a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat ellen. E meg- fontoláson túl komolyan fennáll annak a kockázata, hogy a közösségi gyártók befejezik egy vagy több üzemükben a gyártást, amennyiben a dömpingellenes intézkedés elévül- ne, és ezt követően megindulna a Japánból származó nagy mennyiségű eldobható tűzköves öngyújtó káros dömping- je. 2. Importőrök (82) Mivel az exportőr nem jelentett független félnek való köz- vetlen eladást az Európai Közösség területén, és mivel a kezdeményezésről szóló hirdetmény közzétételét követően egy importőr sem reagált, nem lehetett a Japánból szár- mazó Tokai öngyújtók független importőreit azonosítani. (78) A közösségi ipar két multinacionális csoportból áll, ame- lyek az eldobható tűzköves öngyújtón kívül több más ter- méket is árulnak, valamint egy viszonylag kisebb gyártó- ból, amely az eldobható tűzköves öngyújtó gyártását egy kereskedelmi céggel köti egybe. (83) A Tokai németországi leányvállalatával kapcsolatban, amely a Japánból származó eldobható tűzköves öngyújtók kizárólagos importőre, meg kell jegyezni, hogy a közösségi iparral összehasonlítva csekély számú munkavállalót fog- lalkoztatott. A vizsgált rendelkezés fenntartásának hatása erre az importőrre így valószínűleg elhanyagolható. (79) A közösségi ipar jelentős erőfeszítéseket tett termelékeny- ségének növelése érdekében az utóbbi években, hogy meg- próbálja elérni a lehető legalacsonyabb gyártási költséget, és növelje versenyképességét ezen az árérzékeny piacon. Ésszerűsítési törekvésekre is sor került: a két gyártócsoport ésszerűsítette termelési folyamatát, és átalakította felépíté- sét, míg a harmadik gyártó törekvései elsősorban a nagy- ságrendi megtakarításokon alapultak. Új beruházások is történtek a termelékenység növelése érdekében. Azonban tekintve, hogy a kiviteli eladások sokkal gyorsabban nőt- tek, mint a Közösségben történt eladások, továbbá hogy a kiviteli eladások képviselik a közösségi gyártók eladásainak több mint felét, a termelési kapacitásba történő beruházá- sok elsősorban a nem közösségi piacra irányuló szállításo- kat szolgálták. 3. Fogyasztók (84) Az eredeti vizsgálat során az importőrök azt állították, hogy az eldobható tűzköves öngyújtókra vonatkozó döm- pingellenes rendelkezések ellentétben állnának a fogyasz- tók érdekeivel. A jelenlegi vizsgálatban azonban egyetlen fogyasztói szövetség sem emelt kifogást, egyébként pedig nincs ok feltételezni, hogy olyan változás állt be a körül- ményekben, amely érvényteleníthetné azokat az érveket, amelyek az előző vizsgálatban ennek az állításnak az elu- tasítását szolgálták. 11/33. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 137 H. A DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉS HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE (85) E tények alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy fennáll a káros dömping megismétlődésének valószí- nűsége, és 1999 áprilisában a második javaslatát is meg- tette a Japánból származó nem újratölthető tűzköves gáz- öngyújtók végleges dömpingellenes vám kivetésére. Azonban egyik bizottsági javaslat alapján elfogadható rendelet elfogadásához sem volt meg a szükséges tanácsi többség. behozatalára vonatkozó (86) Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy egy végleges dömpingellenes intézkedés hatálya beve- zetésétől számított öt év elteltével szűnik meg, kivéve, ha egy felülvizsgálat megállapítja, hogy a hatály megszűnte valószínűleg a dömping és a kár megismétlődését fogja eredményezni. Amennyiben egy, a hatály megszűnésére vonatkozó felülvizsgálatra kerül sor, a dömpingellenes intézkedés hatályban marad a felülvizsgálat eredményének megszületéséig. (87) (88) (89) Ezért jelen esetben a Tanács azon döntése, hogy nem fogad el rendeletet bizottsági javaslat alapján, azzal a következ- ménnyel járna, hogy a felülvizsgálati eljárás nyitva marad- na, a meglévő intézkedés pedig korlátlan ideig hatályban maradna. Ezenfelül az alaprendelet 11. cikkének (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a felülvizsgálatot gyorsan kell elvégezni, és általában a felülvizsgálat kezdeményezésétől számított 12 hónapon belül be kell fejezni. E körülmények mellett a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Japánból származó nem újratölthető tűzköves gázöngyúj- tók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot hatályon kívül kell helyezni, mind a felülvizsgálat indokolatlanul hosszú tartamának, mind annak elkerülése végett, hogy a dömpingellenes intézkedés határozatlan ideig hatályban maradjon. tást kapott azokról az alapvető tényekről és megfontolá- sokról, amelyek alapján a Bizottság a végleges intézkedés hatályon kívül helyezését kívánta javasolni. (91) A panaszos gyártók tiltakoztak a tervezett eljárás ellen, mivel szerintük a körülmények nem változtak meg, és véle- ményük szerint a dömpingellenes vámot fenn kell tartani. (92) Figyelembe véve, hogy időközben megszűnt a hatálya annak a Koreai Köztársaságból származó behozatalt sújtó dömpingellenes vámnak, amelyet ugyanaz a rendelet vetett ki, amelyik a Japánból származó eldobható tűzköves öngyújtókra is végleges dömpingellenes vámot vetett ki, rendelkezni kell a rendeletben a Koreai Köztársaságból származó behozatal dömpingellenes vámjára tett hivatko- zások törléséről, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk (1) A 3343/EGK/91 rendelet hatályát veszti, amennyiben az vég- leges dömpingellenes vámot vet ki az ex 9613 10 00 KN-kód alá eső, Japánból származó nem újratölthető tűzköves gázöngyújtók behozatalára. (2) A 3433/91/EGK rendelet a következőképpen módosul: i. Az 1. cikk (1) bekezdésében szereplő „Japánból, a Kínai Nép- köztársaságból és a Koreai Köztársaságból származó” szöveg- rész helyébe a „Kínai Népköztársaságból származó” szöveg lép. ii. Az 1. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „(2) A vámtétel összege öngyújtónként 0,065 euró. ” I. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 2. cikk (90) A vizsgálatban közreműködő összes érdekelt fél, a pana- szosok, az exportőr és a japán kormány írásos tájékozta- Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2000. január 24-én. a Tanács részéről az elnök J. GAMA