title: WRITTEN QUESTION E-2758/99 by Concepció Ferrer (PPE-DE) to the Commission. China's accession to the WTO.

text: C 303 E/106 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (25 February 2000) The action plan to promote the spirit of enterprise and competitiveness approved by the Member States on 29 April 1999 does indeed state that the Commission will report on the progress made as a matter of routine. Since the Commission and Member States are in the middle of conducting this exercise the Commission will not be in a position to put forward an initial report before the Council that is to be held under the French Presidency in late 2000. It would thus be premature to carry out an initial assessment. Nevertheless, the Commission is in the process of expanding bilateral contacts in cooperation with the various Member States in order to ensure that the measures adopted are properly carried out. (2000/C 303 E/102) WRITTEN QUESTION E-2758/99 by Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: China(cid:146)s accession to the WTO A bilateral agreement was recently reached between the United States and China on the conditions for China(cid:146)s accession to the WTO. In view of the impact which that agreement may have on the European textile and garment sectors, bearing in mind that China is the leading exporter of garments and the second largest exporter of textiles, can the Commission make an assessment of the agreement(cid:146)s impact on the European textile, garment and leather sectors? What approach will the Commission take to bilateral negotiations between the European Union and China with a view to that country(cid:146)s accession to the WTO with regard to the above sectors? Answer given by Mr Lamy on behalf of the Commission (9 February 2000) The agreement reached between the United States and China concerning the latter(cid:146)s accession to the World trade organisation (WTO) reflects the bilateral position of the two parties. The final terms and conditions of China(cid:146)s accession will be determined within the WTO, notably in the working party on the protocol of accession of China. The Commission(cid:146)s understanding of the United States/China agreement in so far as it relates to the textiles and clothing sector is that the United States has accorded China the benefits of the WTO agreement on textiles and clothing ((cid:145)ATC(cid:146)) from the date of accession, including the end date of 1 January 2005 for integration of all products covered by the ATC. In addition, the United States/China agreement proposes that for a further period of four years from 1 January 2005 a special safeguard provision will be available to the United States and other WTO members in respect of imports of textiles and clothing from China. This safeguard clause closely follows the safeguard provision of the currently applicable United States/ China bilateral textiles agreement. Broadly speaking, the Commission welcomes agreement between the United States and China as a major step forward to China(cid:146)s accession to the WTO. However, the agreement deals with China(cid:146)s accession to the WTO from a United States perspective and does not cover all the priorities of the Community. There remain areas concerning China(cid:146)s accession to the WTO which need to be resolved between China and the Community in further bilateral negotiations. For textiles and clothing China is the largest supplier of the Community subject to quantitative restrictions, with imports from China running at around € 7 000 million per year. The application of the ATC to China would bring increased competition not only for European industry but also between exporters of textiles and clothing to the Community particularly in lower price ranges. China is also a very large potential market for textile and clothing industry. Exports from the Community to China, however, are in the region of € 300 million per year. A major factor in this low performance is the lack of openness of the Chinese market. Therefore the main approach of the Community for the sector will be to ensure that 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/107 China(cid:146)s accession to the WTO provides a balanced result in particular by way of a substantial increase in market access opportunities for Community exports in the sector. (2000/C 303 E/103) WRITTEN QUESTION E-2759/99 by Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Rules of origin in free-trade agreements Negotiations on the bilateral agreement between the EU and Mexico, which will bring about full liberal- isation of trade in industrial goods by 2007 and in agricultural goods by 2010, were concluded on 25 November 1999. In concluding the agreement, however, a series of concessions and derogations were made with regard to the application of Community rules of origin. The European textiles, garment and footwear industries were firmly opposed to those derogations, given that the export to Mexico of products considered as being of Community origin under EC rules would still be subject to restrictions while no such restrictions would apply to Mexican products. On the same day, the EU-Mercosur and EU-Chile Ministerial Councils officially launched the negotiations on the signing of new association and trade-liberalisation agreements and entered into a commitment on the calendar for negotiations, their structure and the methods to be followed. Can the Commission confirm that, in the case of the negotiations with Mercosur (cid:129) which are of greater significance than those with Mexico (cid:129) it will take a different approach to that taken with regard to Mexico and will oppose the adoption of rules of origin which differ from Community rules of origin? With regard to the Mercosur agreement and possible future free-trade agreements, can the Commission confirm that there will be no further derogations which would imply a proliferation of rules of origin tailored to the needs of each of the associated countries, which would create confusion for industry and run counter to the Community(cid:146)s objective of legislative simplification? Answer given by Mr Lamy on behalf of the Commission (21 February 2000) In November 1999 negotiations of the free trade agreement with Mexico reached a final deal which is (cid:129) in the view of the Commission (cid:129) well balanced, comprehensive and positive in its overall results for Community interests. The final approach taken on certain issues during the negotiations with Mexico does not automatically form a precedent for other negotiations. Each negotiation has its own dynamism and will have to be assessed on its own merits. As regards the reference to the preferential rule of origin, the Commission underlines that Mexico has accepted a large majority of Community harmonised rules of origin. In the case of Mexico, where compromises had to be found, this has always been accompanied by mechanisms which assure market access for our economic operators. In the case of the association negotiations with Mercosur the Commission aims to establish a final agreement that is balanced, comprehensive and forms a single undertaking. Within the framework of the negotiating directives for these negotiations the Commission has been instructed to negotiate the issue of rules of origin inspired by the model proposed by the Community for the harmonisation process of preferential rules of origin applicable to third countries. In the negotiation of a protocol on rules of origin with Mercosur, the economic interests of the Community in trade relations with this region will be fully taken into account. At present it is still too early to anticipate the developments of the negotiations with Mercosur concerning this issue of rules of origin. take place The first meeting of during March or April 2000 in Buenos Aires and will deal with general issues only. In principle the biregional negotiations committee, and related technical groups and subgroups, will meet three times a the Community-Mercosur biregional negotiations committee will


title: PREGUNTA ESCRITA E-2842/99 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisión. Inclusión de las tareas de investigación 2.1.3, Predicción y perspectivas del cambio climático, en la segunda presentación de propuestas.

eurovoc_concepts:
EU research policy
climate change

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/143 (2000/C 280 E/155) PREGUNTA ESCRITA E-2832/99 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Lagunas en la investigaci(cid:243)n sobre el cambio climÆtico ¿QuØ lagunas han identificado en la investigaci(cid:243)n sobre el cambio climÆtico la Comisi(cid:243)n Europea, asesores especializados o el ComitØ consultivo establecido para hacer un seguimiento del programa de investigaci(cid:243)n en materia de desarrollo sostenible, energ(cid:237)a y medio ambiente? (2000/C 280 E/156) PREGUNTA ESCRITA E-2842/99 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Inclusi(cid:243)n de las tareas de investigaci(cid:243)n 2. 1. 3, Predicci(cid:243)n y perspectivas del cambio climÆtico, en la segunda presentaci(cid:243)n de propuestas ¿Puede confirmar la Comisi(cid:243)n que no prevØ incluir de forma inmediata las tareas de investigaci(cid:243)n 2. 1. 3, Predicci(cid:243)n y perspectivas del cambio climÆtico, en la segunda presentaci(cid:243)n de propuestas relativas al programa de investigaci(cid:243)n en los Æmbitos de la energ(cid:237)a, el medio ambiente y el desarrollo sostenible? Si es as(cid:237), ¿puede explicar si ello se debe a motivos de (cid:237)ndole administrativa o presupuestaria, o porque opina que ya se estÆ llevando a cabo toda la investigaci(cid:243)n necesaria en este Æmbito? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-2832/99 y E-2842/99 dada por el Sr. Busquin en nombre de la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) El programa de trabajo de las dos primeras convocatorias se ha elaborado y formulado con toda meticulosidad en consulta con el grupo de asesores especializados y con el comitØ de gesti(cid:243)n del programa. A la luz de las convocatorias, se mantendrÆn conversaciones adicionales con estas instancias. Por razones presupuestarias, fundamentalmente, pero tambiØn segœn los consejos de las mencionadas entidades, el subtema 2. 1. 3 «Supuestos y pron(cid:243)sticos sobre el cambio climÆtico» se abri(cid:243) en la primera convocatoria y no se ha incluido en la segunda, sino que se abrirÆ en la convocatoria de 2001. (2000/C 280 E/157) PREGUNTA ESCRITA E-2833/99 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Razones estratØgicas favorables al desarrollo de la investigaci(cid:243)n sobre el cambio climÆtico ¿En quØ Æmbitos es importante, en opini(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n, desarrollar la investigaci(cid:243)n sobre el cambio climÆtico por «razones estratØgicas», por ejemplo en relaci(cid:243)n con la cooperaci(cid:243)n con los Estados Unidos, o para satisfacer las necesidades definidas en el seno de grupos internacionales de investigaci(cid:243)n creados en el marco de los programas de Naciones Unidas? Respuesta del Sr. Busquin en nombre de la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Desde el punto de vista estratØgico, y dentro de la cooperaci(cid:243)n con los Estados Unidos y el Jap(cid:243)n, se han definido varios temas prioritarios. Entre ellos figura la investigaci(cid:243)n sobre previsiones climatol(cid:243)gicas, el ciclo del carbono y las repercusiones del clima. De igual manera, se estÆn abordando con carÆcter prioritario temas de investigaci(cid:243)n «post-Kyoto»


title: Förslag till rådets beslut om gemenskapens ståndpunkt inom det gemensamma rådet EG-Mexiko rörande tillämpningen av artiklarna 3, 4, 5, 6 och 12 i interimsavtalet

eurovoc_concepts:
Mexico
competitiveness
customs duties
interim agreement (EU)
preferential agreement

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 18. 1. 2000 KOM(2000) 9 slutlig 2000/0024 (CNS) MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET SOM ÅTFÖLJER DEN SLUTGILTIGA VERSIONEN AV UTKASTEN TILL BESLUT AV DET GEMENSAMMA RÅDET EG-MEXIKO Förslag till RÅDETS BESLUT om gemenskapens ståndpunkt inom det gemensamma rådet EG-Mexiko (framlagda av Komissionen) MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET SOM ÅTFÖLJER DEN SLUTGILTIGA VERSIONEN AV UTKASTEN TILL BESLUT AV DET GEMENSAMMA RÅDET EG-MEXIKO SAMMANFATTNING Bifogade utkast samtliga handelsaspekter av det avtal med Mexiko om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete som undertecknades den 8 december 1997. till beslut av det gemensamma rådet EG-Mexiko täcker Genom detta övergripande avtal som bygger på demokratiska principer och på respekten för de mänskliga rättigheterna befästs en regelbunden politisk dialog och utvidgas det bilaterala samarbetet. Avtalet markerar en ny fas i EU:s förbindelser med Mexiko. De bifogade texterna återspeglar resultaten av de handelsförhandlingar som kommissionen fört på grundval av de förhandlingsdirektiv som rådet utfärdade den 25 maj 1998. Dessa resultat täcker ett brett område och kommer att främja handel och investeringar mellan EG och Mexiko. täckning kommer detta paket att ge EG-företagen en snabbare När det gäller förmånsbehandling än Mexiko tidigare har beviljat någon av sina förmånshandelspartner och det kommer att förbättra EG-företagens möjligheter att konkurrera på den mexikanska marknaden, en strategiskt viktig marknad med betydande tillväxtpotential. Tullfrihet kommer att gälla för alla industrivaror senast 2007. Räknat i handelsvolym kommer 52 % av EG:s export till Mexiko att vara tullfri 2003, och för återstående 48 % av exporten kommer 2003 en tull på högst 5 % att tillämpas. Den lösning som förhandlats fram för jordbruks- och fiskeriprodukterna innebär att EG:s intressen på detta område tillvaratas samtidigt som EG:s viktigaste exportprodukter får snabbt och obegränsat tillträde till den mexikanska marknaden. Vad gäller tjänster kommer EG-företagen att få bättre marknadstillträde än Mexikos andra förmånshandelspartner, särskilt USA och Kanada. Detta paket kommer att kompletteras med ett åtagande om liberalisering av investeringar och investeringsrelaterade betalningar. Ett omfattande tillträde till marknaden för offentliga upphandlingar i Mexiko, motsvarande vad som gäller (NAFTA), kommer också att säkerställas. Paketet kommer slutligen att omfatta långtgående regler om konkurrensfrågor, skyddet för immateriella rättigheter och ett effektivt system för tvistlösning. inom Nordamerikanska frihandelsområdet Så gott som all varuhandel kommer att omfattas, med en täckning på totalt 95 % av den nuvarande handeln, och avtalet kommer också att innebära att väsentligen all diskriminering avskaffas i tjänstehandeln. Kommissionen anser därför att avtalet är förenligt med relevanta WTO-bestämmelser och i synnerhet med artikel XXIV i GATT (Allmänna tull- och handelsavtalet) och artikel V i Tjänstehandelsavtalet (GATS). 1. FRIHANDELSOMRÅDE FÖR HANDEL MED VAROR Mexiko är sedan länge en av EG:s viktigaste handelspartner i Latinamerika och en exportmarknad av strategisk betydelse med stor tillväxtpotential. Gemenskapen är Mexikos andra handelspartner efter USA. Den bilaterala handeln med varor motsvarar 11,2 miljarder euro (EG:s export motsvarar 7,6 miljarder euro, medan Mexikos export till gemenskapen 2 endast motsvarar 3,9 miljarder euro, vilket miljarder euro)1. innebär ett handelsöverskott för EG på 3,6 1. 1 Industriprodukter Överenskommelsen på industriområdet syftar till att säkerställa effektivt marknadstillträde, såväl vad gäller tullar som ursprungsregler. Denna överenskommelse kommer att innebära att gemenskapens produkter kan konkurrera på den mexikanska marknaden på lika villkor med amerikanska och kanadensiska produkter på grundval av ursprungsregler som i stor utsträckning kommer att bygga på de harmoniserade gemenskapsreglerna. 1. 1. 1. Tullar på industriprodukter När det gäller industrivaror, som utgör 92,8 % av den bilaterala varuhandeln, har huvudmålsättningen varit att åter göra EG:s export till Mexiko konkurrenskraftig och att säkerställa ett marknadstillträde motsvarande det som gäller för produkter med ursprung i NAFTA-länderna. I detta avseende kan den slutliga överenskommelsen om tullarna anses tillfredsställande. Mexiko kommer att liberalisera reglerna för alla industriprodukter, varvid tullarna kommer att avskaffas för 52 % av produkterna senast den 1 januari 2003 (redan vid avtalets ikraftträdande för 47 % av produkterna och före 2003 för resterande 5 %). För återstående 48 % för vilka handeln kommer att liberaliseras senast 2005 eller 2007 har en särskild tidsplan för tullarnas avveckling överenskommits. Enligt denna tidsplan skall en högsta tullsats på 5 % börja gälla senast 2003, vilket kommer att innebära att gemenskapens produkter får tillträde till den mexikanska marknaden på villkor som gör att de effektivt kan konkurrera med produkter från USA och Kanada. I gengäld kommer EG att liberalisera reglerna för samtliga industrivaror från och med den 1 januari 2003 (liberaliseringen kommer att avse 82 % av handeln redan vid avtalets ikraftträdande och resterande 18 % senast den 1 januari 2003). tillämpas. För Mexiko innebär detta ett åtagande att På båda sidor kommer avvecklingen av tullen att ske med utgångspunkt från de tullsatser som från och med avtalets faktiskt ikraftträdande avskaffa de tullhöjningar som gjordes den 1 januari 1998. Dessutom kommer Mexiko att undanröja de höjda tullsatser som sedan 1995 har gällt för skodon och vissa textilprodukter (tullsatserna som nu är på 25 % eller 35 % kommer att minskas till 15 % eller 20 %). För EG:s del kommer minskningen att utgå från de tullsatser som gäller enligt Allmänna preferenssystemet eller, där detta inte är tillämpligt, de tullsatser som tillämpas på mest gynnad nation. En särskild överenskommelse träffades för bilsektorn. I denna lösning ingår ett åtagande från Mexikos sida om att senast den 1 januari 2004 upphäva dekretet om bilindustrin. Lösningen omfattar också förbättrat marknadstillträde för bilar med ursprung i EG. Bilar från gemenskapen kommer att släppas in på den mexikanska marknaden på samma (och i vissa fall bättre) villkor som bilar från NAFTA-länderna. Tullsatserna kommer att sänkas från 20 % till 3,3 % vid avtalets ikraftträdande och helt undanröjas senast 2003. Till skillnad från bilar med ursprung i NAFTA kommer också bilar som importeras av företag som inte är etablerade i Mexiko att omfattas av dessa förmånsvillkor. Dessa villkor kommer att gälla inom ramen för en tullkvot motsvarande 15 % av den mexikanska marknaden (som jämförelse kan påpekas att importen från gemenskapen för närvarande motsvarar cirka 2 % av den mexikanska marknaden). Denna kvantitativa begränsning kommer att upphävas senast den 1 januari 2007. 1 Genomsnittliga uppgifter för hela den bilaterala handeln 1996-1998. 3 Dessutom kommer de viktigaste bildelarna och komponenterna att kunna införas på mycket förmånliga villkor. 1. 1. 2. Ursprungsregler I enlighet med förhandlingsdirektiven bygger de ursprungsregler som överenskommits med Mexiko på "den modell som föreslagits för harmonisering av de regler om ursprung som medför förmånsbehandling och som är tillämpliga på tredje land". Den allmänna strukturen och bestämmelserna i EG:s standardprotokoll har bibehållits i bilagan rörande definitionen av begreppet ursprungsprodukter och metoderna för administrativt samarbete. Vad gäller de specifika reglerna kommer EG:s harmoniserade ursprungsregler att tillämpas på de flesta industriprodukter (långt över 90 % av produkterna). På vissa områden har det dock krävts kompromisslösningar för att tillfredsställa båda parters särskilda intressen och för att nå en tillfredsställande helhetslösning om marknadstillträdet. Detta har gjorts på olika sätt. Inom vissa sektorer (t. ex. vad gäller fordon och avancerade bildelar såsom motorer och chassin, samt för konfektionsvaror) har tillfälliga undantag från gemenskapens regler överenskommits för att den mexikanska industrin skall få tid att anpassa sig till europeisk standard. Vissa andra för vissa regler har omarbetats i fordonsdelar och elektromekanisk apparatur) har uteslutits. fall där ursprungsreglerna har anpassats har det gjorts med beaktande av bristen på råvaror eller komponenter i Mexiko (t. ex. vad gäller vissa kemikalier, bildelar och maskinutrustning). I vissa fall, slutligen, har reglerna skärpts (för vissa textilprodukter och skodon) men samtidigt kombinerats med särskilda lösningar för att möjliggöra ett fortsatt effektivt marknadstillträde med förmånsbehandling i från gemenskapen, syntetfibrer och skodon). Det begränsande antalet medgivanden avseende ursprungsreglerna användes, med framgång, för att uppnå ett betydligt mer omfattande marknadstillträde. förenklingssyfte, varvid dock ren montering (t. ex. flesta tullhänseende (se de mexikanska kvoterna för bomull I de 1. 2 Jordbruks- och fiskeriprodukter Av handeln med jordbruksprodukter, som utgör 7 % av den bilaterala varuhandeln (cirka 0,8 miljarder euro genomsnittligt för åren 1996-1998), kommer 62 % att liberaliseras helt. EG kommer att erhålla snabbt och fullständigt tillträde till marknaden för ett antal av sina viktigaste exportprodukter såsom vin, sprit och olivolja. Dessutom har båda parter i en gemensam förklaring förbundit sig att snart inleda förhandlingar om ett avtal om vinhandeln. I utbyte mot dessa medgivanden innebär avtalet - dock med fullt beaktande av vissa gemenskapsprodukters särskilda känslighet - en partiell liberalisering för vissa produkter som är av vikt för Mexiko, såsom koncentrerad apelsinjuice, avokader och snittblommor. Denna paketöverenskommelse om tullar kommer att kompletteras med bestämmelser om sanitära och fytosanitära åtgärder, genom vilka en särskild kommitté som skall behandla och lösa eventuella problem på detta område skall inrättas. I detta sammanhang har Mexiko förbundit rörande sig att svinköttsprodukter från EG. fråga av sanitär och fytosanitär art, lösa en hittills olöst snabbt Beträffande fiskeriprodukter träffades ett tillfredsställande avtal som kommer att innebära en liberalisering avseende mer än 99 % av den nuvarande handelsvolymen (74 miljoner euro i genomsnitt för åren 1996-1998), med beaktande av EG: särskilda intressen. Europeiska jordbruksprodukter fiskeriprodukter. gemenskapens ursprungsregler kommer att vara för vilka tullmedgivanden för närvarande gäller, 4 tillämpliga alla på liksom på alla 2. HANDEL MED TJÄNSTER I det framförhandlade paketet ingår ett avtal om ekonomisk integration rörande tjänster som är av största "offensiva" intresse för EG. I enlighet med förhandlingsdirektiven kommer "utöver de åtaganden som parterna gjort enligt GATS, en gradvis liberalisering av handeln med tjänster mellan parterna införas inom i princip högst tio år". Avtalet kommer att omfatta alla sektorer, bland annat finansiella tjänster, telekommunikation, distribution, energi, turism och miljö, dock med undantag av audiovisuella tjänster, cabotage och lufttransport. Tack vare en stilleståndsklausul kommer tjänsteleverantörer i EG från och med avtalets ikraftträdande att få tillgång till den mexikanska marknaden på villkor som kommer att vara likvärdiga, om inte mer långtgående, än vad som gäller för Mexikos övriga förmånshandelspartner, i synnerhet USA och Kanada. Vad gäller de finansiella tjänsterna kommer banker och försäkringsbolag i gemenskapen att, liksom motsvarande företag i USA och Kanada, tillåtas verka i Mexiko och etablera sig där. Slutligen innehåller avtalet bestämmelser som kommer att göra det möjligt för parterna att inom en tidsram på tio år överskrida denna redan höga liberaliseringsnivå. 3. INVESTERINGAR OCH INVESTERINGSRELATERADE BETALNINGAR Enligt överenskommelsen för investeringar och investeringsrelaterade betalningar skall liberaliseringen av investeringar börja om tre år, medan en gradvis liberalisering av investeringsrelaterade betalningar skall börja i och med avtalets ikraftträdande. Denna lösning bygger på en kompromiss som utarbetats av ordförandeskapet med samtliga medlemsstaters samtycke. 4. OFFENTLIG UPPHANDLING Avtalet kommer att innebära tillträde till offentliga upphandlingar i Mexiko på i stort sett samma villkor som enligt NAFTA. Viktiga, för gemenskapen prioriterade, områden som det petrokemiska området (PEMEX), elektricitet (CFE) och byggnadsindustrin är i mycket stor utsträckning täckta av avtalet. I utbyte kommer EG att bevilja Mexiko tillträde till gemenskapens marknad i samma utsträckning som gemenskapen erbjuder sina partner inom WTO-avtalet om offentlig upphandling. Offentlig upphandling på andra nivåer än den centrala omfattas för närvarande inte av avtalet. Vad gäller statistisk information har parterna bland annat överenskommit att utbyta uppgifter för att upprätta en vägledande förteckning över allmännyttiga tjänster. Bestämmelserna om offentlig upphandling i avtalet kommer att träda i kraft när dessa uppgifter har utbytts. 5. IMMATERIELLA RÄTTIGHETER, KONKURRENS OCH TVISTLÖSNING Skyddet för immateriella rättigheter (t. ex. patent, varumärken och upphovsrättigheter) följer de högsta internationella standarder. Dessutom kommer det att inrättas en särskild kommitté som skall behandla frågor rörande tillämpningen av dessa rättigheter i praktiken. Vad gäller konkurrensfrågor kommer avtalet att omfatta bestämmelser om samarbete för att säkerställa och underlätta tillämpningen av parternas respektive konkurrenslagstiftningar. Slutligen kommer överenskommelsen att omfatta ett tvistlösningssystem som skall utgöra en garanti för avtalets tillämpning. Dessa tvistlösningssystem kommer dock inte att påverka parternas rättigheter inom WTO:s ram. 6. FÖRENLIGHET MED WTO 5 Huruvida ett regionalt handelsavtal är förenligt med WTO:s bestämmelser kan avgöras först förhållande till de tillämpliga WTO- när avtalet anmälts till WTO och granskats i bestämmelserna. Kommissionen anser dock att överenskommelsen, med beaktande av hittillsvarande praxis, torde vara att bedöma som förenlig med WTO:s bestämmelser. 6. 1 Handel med varor Vad gäller handeln med varor kommer den fullständiga liberaliseringen enligt avtalet att avse 100 % av handeln med industrivaror, 62 % av handeln med jordbruksprodukter2 och 99,5 % av handeln i fiskerisektorn. Detta innebär en täckning på 95 % av den nuvarande bilaterala handeln. Enligt artikel XXIV. 8 b i GATT 1994 skall tullar och andra restriktiva handelsregleringar avskaffas beträffande "i stort sett all handel" mellan parterna. Även om denna term ännu inte blivit exakt fastställd är det etablerade interna riktmärket inom EG att minst 90 % av handeln måste liberaliseras helt. Eftersom avtalet uppfyller detta krav, och inget större handelsområde har uteslutits från avtalet, anser kommissionen att WTO:s krav i detta avseende är uppfyllda. Liberaliseringen skall vara väl avvägd och fullbordas inom en övergångsperiod på högst tio år, vilket är maximum enligt artikel XXIV. 5 i GATT 1994 och punkt 3 i Överenskommelsen om tolkningen av artikel XXIV i GATT 1994. Avtalet innebär dessutom inget krav på parterna att höja den tull som tillämpas på andra parter som är medlemmar av WTO. Detta överensstämmer med bestämmelserna i artikel XXIV. 5 b i GATT 1994. 6. 2 Handeln med tjänster Vad gäller handeln med tjänster anser kommissionen att avtalet är ett avtal om ekonomisk integration som uppfyller de relevanta kraven i artikel V i GATS. Även om vissa undersektorer i tjänstehandeln, närmare bestämt audiovisuella tjänster och lufttransport (med undantag för reparation, försäljning och saluföring av flygfarkoster samt tjänster rörande datoriserade bokningssystem) samt cabotage uttryckligen uteslutits från avtalet måste avtalet anses ha "betydande sektorstäckning" i den mening som avses i artikel V. 1 a i GATS. För övrigt innebär inte avtalet att något sätt att tillhandahålla tjänster är på förhand förbjudet. Avtalet innebär ett förbud mot att införa nya åtgärder som innebär diskriminering mellan parterna i de sektorer som täcks av avtalet och avskaffandet av väsentligen all nu förekommande diskriminering i dessa sektorer inom högst tio år. Även om det inom WTO inte råder enighet om längden på den "rimliga tidsperiod" inom vilken väsentligen all diskriminering måste avskaffas enligt GATS V:1, har EG intagit ståndpunkten att en period på längst tio år utan tvekan är rimlig i detta sammanhang. Avtalet kommer inte att innebära att hindren för handeln med tjänster för andra länder som är medlemmar av WTO blir större inom de sektorer och undersektorer som avtalet täcker. Avtalet kommer heller inte att påverka likabehandlingen av tjänstetillhandahållare från andra WTO-medlemsländer som är etablerade inom någon av avtalsparternas territorium. I dessa avseenden bör avtalet därför anses vara förenligt med de förpliktelser som följer av artiklarna V:4 och V:6 i GATS. 7. FÖRVERKLIGANDE AV FÖRHANDLINGSRESULTATEN 2 Genomsnittliga uppgifter om handeln 1996-1998. 6 Förhandlingsresultaten kommer att förverkligas genom två beslut av de gemensamma råd som inrättats genom interimsavtalet om handel och handelsrelaterade frågor respektive avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete. Ett förslag till en gemensam ståndpunkt för gemenskapen bifogas detta meddelande. Detta förslag är avsett att göra det möjligt för det gemensamma råd som inrättats genom interimsavtalet att fatta de beslut som förutses i avtalet beträffande handeln med varor, offentlig upphandling, konkurrens och i immaterialrättsliga frågor. Interimsavtalet kommer att upphöra när avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete träder i kraft och detta beslut skall då anses ha fattats av det gemensamma råd som inrättats genom det sistnämnda avtalet. 3 system för inrättandet av ett samråd Det beslut som avser tjänster, investeringar och de aspekter rörande immateriella rättigheter som inte täcks av interimsavtalet kan fattas först när det förfarande som krävs för att avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete har fullbordats och det gemensamma råd som avses i det avtalet har inrättats. När dessa förutsättningar finns kommer kommissionen att lägga fram ett förslag till gemensam ståndpunkt för gemenskapen för antagande av dessa beslut. SLUTSATS Kommissionen föreslår rådet • att godkänna resultaten av handelsförhandlingarna mellan EG och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mexiko, å andra sidan, som framgår dels av de bifogade utkasten till beslut av det gemensamma rådet EG-Mexiko som inrättats genom interimsavtalet om handel och handelsrelaterade frågor och av det gemensamma råd EG-Mexiko som inrättats genom avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete och dels av den bifogade gemensamma förklaringen rörande förhandlingar mellan Mexiko och EG om handeln med vin, och • att anta det till detta meddelande bifogade förslaget till beslut om fastställande av gemenskapens ståndpunkt inom det gemensamma råd EG-Mexiko som inrättats genom interimsavtalet om handel och handelsrelaterade frågor. 3Artikel 16 i interimsavtalet och artikel 60 i det allmänna avtalet. 7 • 2000/0024 (CNS) Förslag till RÅDETS BESLUT om gemenskapens ståndpunkt inom det gemensamma rådet EG-Mexiko rörande tillämpningen av artiklarna 3, 4, 5, 6 och 12 i interimsavtalet EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 47. 2 sista meningen, 55 och 133 jämförda med artikel 300. 3 första stycket i detta, med beaktande av kommissionens förslag4, med beaktande av Europaparlamentets yttrande5, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) (5) 6. Interimsavtalet om handel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Mexikos Förenta Stater, å andra sidan, trädde i kraft den 1 juli 1998. Enligt artikel 3 i interimsavtalet skall det gemensamma rådet besluta om villkoren och tidsplanen för en progressiv och ömsesidig liberalisering av handeln med varor. Enligt artikel 4 i interimsavtalet skall det gemensamma rådet besluta om lämpliga villkor och om en tidsplan för gradvis och ömsesidig öppning av de av parterna överenskomna marknaderna för offentlig upphandling. Enligt artikel 5. 1 i interimsavtalet skall det gemensamma rådet inrätta mekanismer för samarbete och samordning mellan parternas myndigheter som har ansvar för tillämpningen av konkurrensregler. Enligt artikel 6. 2 i samrådsmekanism i syfte att nå ömsesidigt svårigheter när det gäller skyddet av immateriella rättigheter. interimsavtalet skall det gemensamma rådet besluta om en tillfredsställande lösningar i fall av Enligt artikel 12 i interimsavtalet skall det gemensamma rådet besluta om att inrätta ett särskilt tvistlösningsförfarande för handelsfrågor eller handelsrelaterade frågor som skall vara förenligt med de relevanta WTO-reglerna på detta område. 4 5 EGT C EGT C 8 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Europeiska gemenskapen skall, i det gemensamma råd som inrättats genom interimsavtalet om handel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Mexikos Förenta Stater, å andra sidan, angående tillämpningen av artiklarna 3, 4, 5, 6 och 12 i det avtalet inta den ståndpunkt som framgår av det bifogade utkastet till beslut av det gemensamma rådet. Utfärdat i Bryssel den. På rådets vägnar Ordförande 9


title: PREGUNTA ESCRITA E-2843/99 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisión. Cambio climático y variabilidad climática en el continente europeo.

eurovoc_concepts:
EU research policy
Europe
climate change

text: 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/145 (2000/C 280 E/161) PREGUNTA ESCRITA E-2841/99 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Prioridad que se concede a las investigaciones relativas a las regiones Ærticas y polares ¿QuØ tareas de la investigaci(cid:243)n relativas a las regiones Ærticas y polares han sido calificadas de prioritarias por los funcionarios de la Comisi(cid:243)n Europea o por sus asesores? Respuesta del Sr. Busquin en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de febrero de 2000) Las investigaciones sobre regiones polares (`rtico y AntÆrtico) estÆn consignadas en el programa de trabajo, apartado 2. 1. 4, Variabilidad del clima y cambios bruscos del clima (p. ej. , ciclo hidrol(cid:243)gico y sus v(cid:237)nculos con los procesos polares, cuantificaci(cid:243)n de sus cambios y su impacto e interacci(cid:243)n con la criosfera). Por otro lado, otra Ærea importante de investigaci(cid:243)n sigue siendo la del ozono estratosfØrico y sus repercusiones sobre el `rtico (p. ej. , Theseo, Tercer experimento estratosfØrico europeo sobre el ozono). (2000/C 280 E/162) PREGUNTA ESCRITA E-2843/99 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Cambio climÆtico y variabilidad climÆtica en el continente europeo En el marco del Æmbito de investigaci(cid:243)n 2. 1. 4, Variabilidad climÆtica y cambio climÆtico brusco, ¿quØ prioridad, si es que se le da alguna, se concederÆ a la comprensi(cid:243)n de los cambios climÆticos relacionados con las variaciones climÆtica en el continente europeo (inclusive las montaæas y los lagos)? (2000/C 280 E/163) PREGUNTA ESCRITA E-2844/99 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Financiaci(cid:243)n por la UE de la investigaci(cid:243)n sobre el cambio climÆtico ¿Ha analizado la Comisi(cid:243)n hasta quØ punto en la investigaci(cid:243)n que financia la UE sobre el cambio climÆtico y sus futuras repercusiones se ha prestado atenci(cid:243)n al continente europeo por cuanto resulta especialmente importante para la mayor(cid:237)a de los ciudadanos de la UE? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-2843/99 y E-2844/99 dada por el Sr. Busquin en nombre de la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) El Æmbito «Variabilidad climÆtica y cambio climÆtico brusco» incluye efectivamente la comprensi(cid:243)n de los cambios climÆticos y sus repercusiones pasadas y futuras en la superficie terrestre europea. Sirva de ejemplo la importancia que revisten las tareas de investigaci(cid:243)n sobre el ciclo hidrol(cid:243)gico y sus interaccio- nes e impactos con la geosfera-biosfera


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0055/00 från Marie-Noëlle Lienemann (PSE) till kommissionen. Undersökningsprogram för att upptäcka BSE.

eurovoc_concepts:
Switzerland
bovine spongiform encephalopathy
disease prevention
precautionary principle

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/217 Enligt artikel 13 i det sj(cid:228)tte momsdirektivet skall medlemsstaterna bevilja undantag fr(cid:229)n beskattning f(cid:246)r vissa verksamheter som utf(cid:246)rs i allm(cid:228)nhetens intresse, exempelvis verksamhet som (cid:228)r kopplad till socialt bist(cid:229)nd eller socialf(cid:246)rs(cid:228)kring och som erbjuds som v(cid:228)lg(cid:246)renhet, eller tj(cid:228)nster och varor som tillhandah(cid:229)lls av ideella f(cid:246)reningar som har en exempelvis religi(cid:246)s, filantropisk eller medborgerlig inriktning. Denna typ av f(cid:246)reningar m(cid:229)ste emellertid betala merv(cid:228)rdesskatt p(cid:229) de varor och tj(cid:228)nster som de anv(cid:228)nder, och kan inte g(cid:246)ra avdrag f(cid:246)r dessa. D(cid:228)rmed f(cid:229)r dessa f(cid:246)reningar ibland st(cid:246)rre nackdelar (cid:228)n om de hade beskattats. H(cid:229)ller kommissionen med om att detta strider mot vad som st(cid:229)r i artikel 13 i det sj(cid:228)tte momsdirektivet? H(cid:229)ller kommissionen med om att den genast b(cid:246)r vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att avhj(cid:228)lpa den ovann(cid:228)mnda situationen, och detta utan att inv(cid:228)nta inf(cid:246)randet av det slutliga systemet? Skulle kommissionen, i sitt f(cid:246)rslag till ett slutligt momssystem, kunna fastst(cid:228)lla att varor och tj(cid:228)nster som anv(cid:228)nds i direkt samband med utf(cid:246)randet av v(cid:228)lg(cid:246)renhetsarbete skall undantas fr(cid:229)n merv(cid:228)rdesskatt? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 februari 2000) Kommissionen konstaterar liksom fr(cid:229)gest(cid:228)llaren att den prelimin(cid:228)ra tidsplan som anges i arbetsprogram- met f(cid:246)r ett nytt gemensamt momssystem som kommissionen fastst(cid:228)llde i sitt meddelande fr(cid:229)n 1996 inte har iakttagits och att n(cid:229)gra framsteg f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte sker i detta (cid:228)rende. Enligt programmet fr(cid:229)n 1996 skulle det slutgiltiga systemet inf(cid:246)ras etappvis och den f(cid:246)rsta etappen utgjordes av modernisering och en enhetligare till(cid:228)mpning av det nuvarande momssystemet genom (cid:228)ndringar, vilka skulle leda fram till det nya gemensamma momssystemet. F(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l har kommissionen lagt fram ett antal f(cid:246)rslag f(cid:246)r r(cid:229)det, men r(cid:229)det har inte kunnat enas om att anta dessa f(cid:246)rslag. Under dessa omst(cid:228)ndigheter b(cid:246)r en ny strategi p(cid:229) momsomr(cid:229)det (cid:246)verv(cid:228)gas i n(cid:228)ra samarbete med medlemsstaterna. Effektiva (cid:229)tg(cid:228)rder m(cid:229)ste emellertid vidtas p(cid:229) detta omr(cid:229)de i syfte att tillse att den inre marknaden fungerar b(cid:228)ttre. I f(cid:246)rsta hand skulle man kunna f(cid:246)rb(cid:228)ttra det nuvarande momssystemets s(cid:228)tt att fungera, utan att detta n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis utg(cid:246)r ett led i (cid:246)verg(cid:229)ngen till ett nytt gemensamt momssystem. Artikel 13 beh(cid:246)ver troligen (cid:228)ndras i samband med moderniseringen och (cid:228)ndringarna av det nuvarande momssystemet. Det (cid:228)r emellertid f(cid:246)r tidigt att uttala sig om exakt vilka (cid:228)ndringar som beh(cid:246)vs. D(cid:228)remot f(cid:246)refaller det inte som om det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att (cid:228)ndra bilaga H p(cid:229) kort sikt. Tv(cid:228)rtom f(cid:246)refaller det f(cid:246)r n(cid:228)rvarande som om det vore b(cid:228)ttre att till(cid:229)ta medlemsstaterna att f(cid:246)rst genomf(cid:246)ra r(cid:229)dets direktiv 1999/85/EG av den 22 oktober 1999 om (cid:228)ndring av direktiv 77/388/EEG betr(cid:228)ffande m(cid:246)jlighet att p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:246)k till(cid:228)mpa en reducerad merv(cid:228)rdesskattesats p(cid:229) arbetsintensiva tj(cid:228)nster (1). Erfarenheterna h(cid:228)rav kommer att beskrivas i en utf(cid:246)rlig rapport som de ber(cid:246)rda medlemsstaterna och kommissionen skall utarbeta f(cid:246)re slutet av 2002. Denna rapport skulle kunna ligga till grund f(cid:246)r en omfattande (cid:228)ndring av bilaga H. (1) EGT L 277, 28. 10. 1999. (2000/C 225 E/249) SKRIFTLIG FR¯GA P-0055/00 fr(cid:229)n Marie-Noºlle Lienemann (PSE) till kommissionen ˜mne: Unders(cid:246)kningsprogram f(cid:246)r att uppt(cid:228)cka BSE (18 januari 2000) P(cid:229) vilket s(cid:228)tt och vid vilken tidpunkt avser Europeiska kommissionen inf(cid:246)ra ett s(cid:229)dant unders(cid:246)kningspro- gram f(cid:246)r att systematiskt uppt(cid:228)cka BSE som Schweiz inf(cid:246)rde i mars 1999? Detta program f(cid:246)r att uppt(cid:228)cka BSE i Schweiz visar att den prion som ger upphov till sjukdomen (cid:228)r mycket mer utbredd i n(cid:246)tkreatursbest(cid:229)ndet (cid:228)n vad man trodde, och att de smittade djuren kan komma in i livsmedelskedjan. C 225 E/218 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 ˜r det inte i h(cid:246)gsta grad br(cid:229)dskande och n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att kommissionen med beaktande av f(cid:246)rsiktighets- principen, som (cid:228)r ett r(cid:228)ttsligt bindande kriterium, bringar klarhet n(cid:228)r det g(cid:228)ller detta fruktansv(cid:228)rda problem, innan ytterligare livsmedelskatastrofer intr(cid:228)ffar i Europa? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 februari 2000) Som jag angav vid parlamentets utfr(cid:229)gning i september, anser jag att ett systematiskt testprogram f(cid:246)r att uppt(cid:228)cka BSE b(cid:246)r inf(cid:246)ras. Kommissionen har, i syfte att kunna l(cid:228)gga fram ett f(cid:246)rslag till St(cid:228)ndiga veterin(cid:228)rkommittØn f(cid:246)re april 2000, inlett diskussioner med medlemsstaterna om inf(cid:246)randet av BSE-tester efter slakt. (2000/C 225 E/250) SKRIFTLIG FR¯GA P-0099/00 fr(cid:229)n Francesco Musotto (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Situationen i Kroatien efter valet den 3 januari 2000 (18 januari 2000) Med tanke p(cid:229) Kroatiens strategiska betydelse s(cid:229)som medlare, som kan verka f(cid:246)r stabilitet i omr(cid:229)det, och med tanke p(cid:229) landets europeiska identitet (cid:228)r f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor (cid:228)mnade att ge klarhet i vilken st(cid:229)ndpunkt kommissionen avser att inta gentemot den nya kroatiska regeringen. Har EU f(cid:246)r avsikt att inr(cid:228)tta den r(cid:229)dgivande arbetsgruppen f(cid:246)r att p(cid:229)skynda Kroatiens f(cid:246)rberedelser f(cid:246)r att uppr(cid:228)tta n(cid:228)rmare f(cid:246)rbindelser med EU? Vad kommer EU att g(cid:246)ra f(cid:246)r att n(cid:228)rma sig den nya kroatiska regeringen, som redan har gett signaler om ett (cid:246)ppnande gentemot EU? Kommer Kroatien att ges full tillg(cid:229)ng till Phare-programmet? Kommer EU att agera snabbt f(cid:246)r att st(cid:246)dja den nya majoriteten i denna k(cid:228)nsliga (cid:246)verg(cid:229)ngsperiod? Svar fr(cid:229)n Christopher Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 februari 2000) Kommissionen delar helt och h(cid:229)llet parlamentsledamotens bed(cid:246)mning vad g(cid:228)ller Kroatiens geopolitiska betydelse och den centrala roll som landet spelar f(cid:246)r att l(cid:228)get i hela regionen skall kunna stabiliseras. Kommissionen anser att valresultatet och det s(cid:228)tt p(cid:229) vilket samr(cid:229)d har genomf(cid:246)rts inneb(cid:228)r b(cid:246)rjan p(cid:229) en ny era vad g(cid:228)ller anstr(cid:228)ngningarna att (cid:229)stadkomma en demokratisering i Kroatien. De uttalanden och de (cid:229)taganden som den nya ledningen i Kroatien gjort i det avseendet (cid:228)r mycket uppmuntrande. Kommis- sionen (cid:228)r f(cid:246)rvissad om att den nya v(cid:228)g som landet slagit in p(cid:229), om de nya regeringens politik g(cid:229)r i samma riktning, snabbt kommer att leda till att Kroatiens internationella isolering h(cid:228)vs och hoppas att det tydliga budskap om demokratisering som kroaterna framf(cid:246)rt skall kunna bli ett f(cid:246)red(cid:246)me f(cid:246)r andra l(cid:228)nder och befolkningar i regionen. EU har redan b(cid:246)rjat s(cid:228)nda ut positiva politiska signaler om f(cid:246)rb(cid:228)ttrade f(cid:246)rbindelser med Kroatien och kommer att visa vilja till samarbete med ett helt och h(cid:229)llet demokratiskt Kroatien. Kommissionens ordf(cid:246)rande var p(cid:229) bes(cid:246)k i Kroatien den 14 januari 2000 och den kommission(cid:228)r som har ansvar f(cid:246)r yttre f(cid:246)rbindelser planerar att resa dit snarast m(cid:246)jligt. R(cid:229)det (allm(cid:228)nna fr(cid:229)gor) inbj(cid:246)d vid sitt m(cid:246)te den 24 januari 2000 Kroatiens nya premi(cid:228)rminister till dess kommande m(cid:246)te den 14 februari 2000 och beslutade inr(cid:228)tta en gemensam r(cid:229)dgivande projektgrupp f(cid:246)r gemenskapen och Kroatien, dvs. en expertgrupp som skall ha till syfte att avsev(cid:228)rt f(cid:246)rb(cid:228)ttra kommunikationen med Kroatien och i ett inledande skede bidra till att st(cid:228)rka f(cid:246)rbindelserna mellan Kroatien och gemenskapen. R(cid:229)det diskuterar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande vilket uppdrag projekt- gruppen skall ha och kommer inom kort att fastst(cid:228)lla datum f(cid:246)r dess f(cid:246)rsta m(cid:246)te


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2793/99 från Herbert Bösch (PSE) till kommissionen. Projekt för att bekämpa främlingsfientlighet.

eurovoc_concepts:
Austria
EU Member State
EU financing
racism

text: C 280 E/130 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 Enligt Colomer utg(cid:246)r skyldigheten att alltid anv(cid:228)nda att spr(cid:229)ket i en specifik spr(cid:229)kregion som i det h(cid:228)r fallet sammanfaller med en medlemsstats territorium ett handelshinder. Domstolen har redan i tidigare m(cid:229)l angivit att ett spr(cid:229)k som konsumenterna enkelt kan f(cid:246)rst(cid:229) inte alltid beh(cid:246)ver vara ett officiellt spr(cid:229)k eller ett regionalt spr(cid:229)k. Kan kommissionen ange om den st(cid:228)ller sig bakom denna analys? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 februari 2000) Fr(cid:229)gest(cid:228)llaren h(cid:228)nvisar till de slutsatser som generaladvokaten Damaso Ruiz-Jarabo Colomer presenterade den 25 november 1999 i m(cid:229)l C 366/98 (cid:129) MinistŁre Public mot Yannick Geffroy. Kommissionen vill inte i anslutning till detta svar kommentera den analys som gjorts av generaladvokaten, i synnerhet som domstolen (cid:228)nnu inte har meddelat sin dom i (cid:228)rendet i fr(cid:229)ga. Kommissionen har l(cid:228)mnat skriftliga synpunkter i anslutning till detta (cid:228)rende. I de skriftliga synpunkterna har kommissionen bl. a. p(cid:229)pekat f(cid:246)r domstolen att nationella f(cid:246)reskrifter som regel f(cid:229)r p(cid:229)bjuda anv(cid:228)ndning av det nationella spr(cid:229)ket, f(cid:246)rutsatt att detta krav inte (cid:228)r systematiskt och att det kan bortses fr(cid:229)n; det g(cid:228)ller n(cid:228)r det r(cid:246)r sig om en s(cid:228)rskild upplysning som (cid:228)r obligatorisk p(cid:229) etiketten och informationen till k(cid:246)paren kan l(cid:228)mnas p(cid:229) tillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt genom en upplysning p(cid:229) ett annat spr(cid:229)k eller p(cid:229) n(cid:229)got annat s(cid:228)tt (t. ex. ett via ett piktogram). (2000/C 280 E/141) SKRIFTLIG FR¯GA E-2793/99 fr(cid:229)n Herbert B(cid:246)sch (PSE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Projekt f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa fr(cid:228)mlingsfientlighet I min hembygd Vorarlberg i (cid:214)sterrike planeras ett projekt med f(cid:246)ljande motto: (cid:148)K(cid:228)rlek, krig och (cid:228)ventyr! Utforska dina r(cid:246)tter!(cid:148) I v(cid:229)rt samh(cid:228)lle pr(cid:228)glas inst(cid:228)llningen till (cid:148)fr(cid:228)mlingar(cid:148) ofta av r(cid:228)dsla. En m(cid:246)jlighet att motverka dessa k(cid:228)nslor (cid:228)r att utforska den lokala befolkningens r(cid:246)tter. Med utg(cid:229)ngspunkt i konkreta exempel i familjer kan de nuvarande inv(cid:229)narnas ursprung skildras. M(cid:229)let med projektet (cid:228)r att visa p(cid:229) dels alla de s(cid:228)tt som de personer som en g(cid:229)ng betraktades som (cid:148)fr(cid:228)mlingar(cid:148) har bidragit till en kommuns eller stads utveckling, och dels den sj(cid:228)lvklarhet med vilken (cid:228)ttlingarna till tidigare invandrare i dag betraktas som (cid:148)inhemska(cid:148) inv(cid:229)nare. I m(cid:229)nga familjer har f(cid:246)rf(cid:228)der invandrat eller sl(cid:228)ktingar utvandrat till (cid:148)fr(cid:228)mmande(cid:148) land. Vetskapen om den egna familjens historia skall (cid:246)ka f(cid:246)rst(cid:229)elsen f(cid:246)r och toleransen mot dagens (cid:148)fr(cid:228)mlingar(cid:148). Jag st(cid:228)ller d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)ljande fr(cid:229)ga: Har Europeiska kommissionen redan fr(cid:228)mjat liknande projekt? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 februari 2000) Kommissionen har tidigare finansierat ett stort antal insatser som g(cid:228)llt integrering av invandrare och bek(cid:228)mpande av rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet. En del av insatserna har g(cid:228)llt etniska minoriteters positiva betydelse inom unionen. Men n(cid:229)gra projekt av det slag som parlamentsledamoten beskriver har kommis- sionen inte finansierat. 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/131 Sedan ratificeringen av Amsterdamf(cid:246)rdraget ing(cid:229)r gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rder mot rasism i det st(cid:246)rre samman- hang som genomf(cid:246)randet av den nya artikel 13 (tidigare artikel 6a) i EG-f(cid:246)rdraget inneb(cid:228)r. Denna artikel g(cid:228)ller diskriminering p(cid:229) grund av k(cid:246)n, ras, etniskt ursprung, religion eller (cid:246)vertygelse, funktionshinder, (cid:229)lder eller sexuell I samband med utarbetandet av ett (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram p(cid:229) detta omr(cid:229)de offentliggjorde kommissionen anbudsinfordringar under 1999 och kommer att offentligg(cid:246)ra fler under 2000. Syftet (cid:228)r att inom ramen f(cid:246)r tillg(cid:228)ngliga medel ge bidrag till projekt som genomf(cid:246)rs i form av transnationella partnerskap och som omfattar minst tv(cid:229) av de diskrimineringstyper som anges i artkel 13 i EG-f(cid:246)rdraget. Projekten skall ocks(cid:229) vara av intresse f(cid:246)r gemenskapen och p(cid:229) ett avg(cid:246)rande s(cid:228)tt kunna bidra till genomf(cid:246)randet och utvecklingen av gemenskapspolitiken p(cid:229) detta omr(cid:229)de. l(cid:228)ggning. (2000/C 280 E/142) SKRIFTLIG FR¯GA E-2794/99 fr(cid:229)n Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Offentligg(cid:246)rande och spridning av information om alla befintliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r bevarande av fiskeresurser inom ramen f(cid:246)r EU:s gemensamma fiskeripolitik Det verkar r(cid:229)da en allm(cid:228)n f(cid:246)rvirring i Europa och i hela v(cid:228)rlden n(cid:228)r det g(cid:228)ller den m(cid:229)ngfald av vetenskapliga och tekniska (cid:229)tg(cid:228)rder samt kontroll- och f(cid:246)rvaltnings(cid:229)tg(cid:228)rder som utg(cid:246)r grund f(cid:246)r de olika pelarna av den gemensamma fiskeripolitiken. Oklarhet r(cid:229)der (cid:228)ven om hur viktiga och str(cid:228)nga dessa (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r. Syftet med n(cid:228)mnda (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r att skydda och bevara fiskeresurserna i farvatten inom och utanf(cid:246)r gemenskapen och att fr(cid:228)mja milj(cid:246)skyddet i allm(cid:228)nhet. I m(cid:229)nga fall har EU, f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra dessa (cid:229)tg(cid:228)rder, fastst(cid:228)llt regler f(cid:246)r fr(cid:228)mjande och st(cid:246)d. Dessa mekanismer kallas ibland felaktigt f(cid:246)r subventioner. Subventioner kan f(cid:246)r sin del bidra till (cid:246)verfiske. Anser inte kommissionen att den gemensamma fiskeripolitiken kr(cid:228)ver att man utarbetar och p(cid:229) ett omfattande s(cid:228)tt sprider n(cid:229)gon form av publikation i vilken man kortfattat, men p(cid:229) ett klart och utt(cid:246)mmande s(cid:228)tt, beskriver alla de omfattande men i ibland komplexa st(cid:246)d som g(cid:228)ller f(cid:246)r fiskeripolitiken och som tj(cid:228)nar det grundl(cid:228)ggande m(cid:229)let att bevara fiskeresurserna och slutligen att ut(cid:246)va ett ansvarsfullt fiske inom EU? Tror inte kommissionen att en s(cid:229)dan publikation skulle kunna vara till nytta genom att man p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt i Europa och i hela v(cid:228)rlden skulle sprida information om v(cid:229)ra viktiga principer och (cid:229)taganden n(cid:228)r det g(cid:228)ller att bevara havsresurserna samt om de (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r f(cid:246)rknippade med denna verksamhet och som ibland f(cid:246)rv(cid:228)xlas med subventioner som leder till (cid:246)verfiske? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 februari 2000) I samband med sin information om den gemensamma fiskeripolitiken producerar och sprider kommis- sionen regelbundet f(cid:246)rklarande material om de olika aspekterna p(cid:229) denna politik. Informationen riktar sig fr(cid:228)mst till fiskerisektorn men (cid:228)ven till andra intresserade grupper, s(cid:228)rskilt till specialiserade media som utg(cid:246)r en av de viktigaste informationsk(cid:228)llorna f(cid:246)r yrkesverksamma inom fiskeribranschen och f(cid:246)r den intresserade allm(cid:228)nheten. Informationen sprids i tryckt form men (cid:228)ven i audiovisuell form och via Internet. Kommissionen lade f(cid:246)r Europaparlamentet nyligen fram sin handlingsplan f(cid:246)r att st(cid:228)rka dialogen med fiskeribranschen och andra ber(cid:246)rda grupper. Den vill inom dennas ram (cid:228)ven st(cid:228)rka sina informations- insatser, s(cid:228)rskilt genom att g(cid:246)ra dem mera riktade och b(cid:228)ttre anpassa det f(cid:246)rklarande materialet till m(cid:229)lgruppernas behov. Betr(cid:228)ffande f(cid:246)rklarande material planeras informationsinsatser om de olika aspekterna p(cid:229) den gemen- samma fiskeripolitiken, med s(cid:228)rskilt fokus p(cid:229) de resursbevarande (cid:229)tg(cid:228)rderna. Informationen skall ocks(cid:229) tas upp i en rad videofilmer som klart och tydligt f(cid:246)rklarar de viktigaste inslagen i den gemensamma fiskeripolitiken, (cid:228)ven med animationsteknik


title: PREGUNTA ESCRITA E-2739/99 de Stefano Zappalà (PPE-DE) y Antonio Tajani (PPE-DE) a la Comisión. Caso Latina-Goodyear.

eurovoc_concepts:
EU financing
Latium
cessation of trading
collective dismissal
labour relations
redundancy
rubber industry

text: 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/197 ¿Podr(cid:237)a precisar la Comisi(cid:243)n, en el marco de la pol(cid:237)tica de desarrollo llevada a cabo por la Uni(cid:243)n Europea y concretamente de sus cap(cid:237)tulos «cofinanciaci(cid:243)n de proyectos» y «cooperaci(cid:243)n descentralizada», quØ proyectos destinados precisamente a la mejora de las condiciones de trabajo han recibido ayuda? Respuesta del Sr. Nielson en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n estÆ muy al tanto de las condiciones de trabajo en los pa(cid:237)ses en v(cid:237)as de desarrollo y del nœmero de muertes que de ellas resultan. Pero, en este Æmbito, su acci(cid:243)n es necesariamente limitada, en particular en el marco de estos programas de cooperaci(cid:243)n al desarrollo. Sin embargo, se han aplicado algunas acciones espec(cid:237)ficas y bien delimitadas destinadas a mejorar las condiciones de trabajo con el apoyo de la Comisi(cid:243)n y el Parlamento a partir de las l(cid:237)neas presupuestarias B7-6000 y B7-6430. A este respecto, la Comunidad ha dado su apoyo durante los dos œltimos aæos a unas cuarenta acciones, sobre todo acciones de sensibilizaci(cid:243)n sobre el impacto de la globalizaci(cid:243)n en el mercado laboral, el concepto de comercio equitativo y las condiciones de trabajo en los pa(cid:237)ses en v(cid:237)as de desarrollo. Se puede citar mÆs concretamente, en 1999, una financiaci(cid:243)n de alrededor de 1 mill(cid:243)n de € con cargo a la l(cid:237)nea presupuestaria B7-6000 en favor de las actividades realizadas por la Federaci(cid:243)n Sindical Brasileæa (CUT) en materia de salud, seguridad y protecci(cid:243)n medioambiental en el lugar de trabajo. Se trata de una acci(cid:243)n de gran envergadura nacional del orden de 2 millones de €. La Comisi(cid:243)n precisa ademÆs que, en el marco de la negociaci(cid:243)n sobre una nueva asociaci(cid:243)n entre la Comunidad y los pa(cid:237)ses de `frica, el Caribe y el Pac(cid:237)fico, las partes volverÆn a afirmar su compromiso de trabajo definidas en los convenios pertinentes de la hacer cumplir las normas fundamentales del Organizaci(cid:243)n Internacional del Trabajo (OIT), es decir, libertad sindical, derecho de organizaci(cid:243)n y de negociaci(cid:243)n colectiva, abolici(cid:243)n del trabajo forzado, eliminaci(cid:243)n de las peores formas de trabajo infantil, y no discriminaci(cid:243)n en materia de empleo. (2000/C 225 E/223) PREGUNTA ESCRITA E-2739/99 de Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE) y Antonio Tajani (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Caso Latina-Goodyear Teniendo en cuenta: que en el municipio de Cisterna di Latina (Lacio) se encuentra una fÆbrica de la estadounidense Goodyear; que dicha fÆbrica data de 1965 y da trabajo a unas 560 personas; que a lo largo de los aæos, debido a que la zona en la que se encuentra ubicada estÆ incluida en la Cassa per il Mezzogiorno (Fondo de ayudas para el Sur de Italia), la empresa podr(cid:237)a haber recibido numerosas ayudas pœblicas; que recientemente se ha tenido conocimiento de que Goodyear tiene la intenci(cid:243)n de cerrar en breve dicha fÆbrica porque no es rentable desde el punto de vista productivo, 1. ¿No considera oportuno la Comisi(cid:243)n despertar el interØs del Gobierno italiano para saber si Goodyear, durante los œltimos aæos, ha recibido ayudas pœblicas y en quØ medida? 2. Ante los problemas de desempleo en la zona, ¿no considera que debe intervenir para evitar que las multinacionales se marchen, como viene sucediendo desde hace aæos, cuando desaparecen las diferentes ayudas pœblicas, lo que causa un grave perjuicio a los trabajadores y al medio ambiente?