title: Rapport från kommissionen - Genomförande av vitboken "Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället"

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 10. 1. 2000 KOM(1999) 750 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN Genomförande av vitboken "Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället" INNEHÅLLS- FÖRTECKNING I. FRÅN KUNSKAPSSAMHÄLLET TILL KUNSKAPENS EUROPA : VITBOKENS BIDRAG. 4 1. 2. 3. ATT FRÄMJA ANSTÄLLBARHET OCH ANPASSNING AV UNGDOMAR OCH ARBETSTAGARE :KUNSKAPER, FÄRDIGHETER, KUNNANDE. 4 ATT UTÖKA KUNSKAPSMÖJLIGHETERNA. 5 ATT BIDRA TILL UPPBYGGANDET AV MEDBORGARNAS EUROPA. 5 II. DE FÖRSTA RESULTATEN AV GENOMFÖRANDET AV DE FEM MÅLEN I VITBOKEN. 5 1. FÖRSÖKSVERKSAMHET. 6 a) b) c) d) AUTOMATISKA TESTER FÖR BEDÖMNING AV KUNSKAPER OCH FÄRDIGHETER. 6 SKOLOR FÖR EN ANDRA CHANS. 7 EUROPEISKA VOLONTÄRTJÄNSTEN. 9 EUROPEISKA KVALITETSUTMÄRKELSEN FÖR INITIATIV FÖR ATT FRÄMJA SPRÅKINLÄRNING. 9 2. INSATSER INOM RAMEN FÖR GEMENSKAPENS PROGRAM. 10 MÅL I: ATT FRÄMJA TILLÄGNANDET AV NY KUNSKPA. 10 MÅL II: ATT NÄRMA SKOLA OCH FÖRETAG TILL VARANDRA. 11 MÅL III:ATT BEKÄMPA UTSLAGNINGEN. 11 Mål IV: Att ge färdigheter i tre gemenskpasspråk. 12 MÅL V:ATT BEHANDLA MATERIELLA INVESTERINGAR OCH INVESTERINGAR I UTBILDNING PÅ ETT LIKVÄRDIGT SÄTT. 12 3. NYA IDÉER OCH UTBYTE AV ERFARENHETER. 13 III. VITBOKENS METODOLOGISKA BIDRAG FÖR GENOMFÖRANDE AV INNOVATION. 15 1. 2. 3. BIDRAG TILL INNOVATION PÅ DE EUROPEISKA INSTANSERNAS NIVÅ. 15 SAMARBETE MED MEDLEMSSTATERNA. 16 BEAKTANDE AV DEN ENSKILDES FÖRVÄNTNINGAR OCH BEHOV. 16 SLUTSATS. 17 BILAGOR Bilaga 1 AUTOMATISKA TESTER FÖR BEDÖMNING AV KUNSKAPER. OCH FÄRDIGHETER. 19 SKOLOR FÖR EN ANDRA CHANS (LÄGESRAPPORT). 20 PRIORITERADE TEMAN FÖR UTVECKLINGEN AV SPRÅKINLÄRNING. 22 Bilaga 2 Bilaga 3 2 GENOMFÖRANDE AV VITBOKEN "LÄRA OCH LÄRA UT - PÅ VÄG MOT KUNSKAPSSAMHÄLLET" I denna rapport presenteras1 de försök, insatser och funderingar som haft som syfte att genomföra de fem målsättning som fastställdes i november 1995 i kommissionens vitbok «Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället »2: Mål I : Att främja tillägnandet av ny kunskap Mål II : Att närma skola och företag till varandra Mål III : Att bekämpa utslagningen Mål IV : Att ge färdigheter i tre gemenskapsspråk Mål V : Att behandla materiella investeringar och investeringar i utbildning på ett likvärdigt sätt Efter det att vitboken antagits inledde kommissionen en omfattande debatt kring dess teman. Även gemenskapens instanser, nämligen rådet3, parlamentet4, Ekonomiska och sociala kommittén5 och Regionskommittén6 har diskuterat de frågor som tas upp i vitboken. Kommissionen redovisade läget för dessa diskussioner 1997 i ett meddelande: "Rapport om uppföljningen av vitboken Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället"7. Dessutom har och gemenskapens forskningsinstitutioner samt icke-statliga organisationer kommit med sina bidrag, vilket gjort det möjligt att starta försöksverksamhet inom ramen för befintliga program på området utbildning, yrkesutbildning och ungdom8. instanser, medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter, högskolor Det är inte möjligt att i nuläget göra en verklig slutlig utvärdering av genomförandet av de fem målen i vitboken, eftersom verksamheten till stor del fortfarande pågår. Man kan emellertid, efter en översikt av vitbokens bidrag till begreppet kunskapens Europa (I), redovisa resultaten av dess praktiska genomförande såsom de ter sig vid utgången av 1999 1 2 3 4 5 6 7 8 Kommissionen följer därigenom sina åtaganden vid rådets möte den 27 juni 1997. Rådet anger i sina slutsatser (EGT C 303, 4. 10. 1997): "Rådet noterar med intresse att kommissionen har laborerat med de olika mål om vilka det skall lämna en rapport till rådet …". (Luxemburg : Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 1996). Rådets slutsatser av den 6 maj 1996 om vitboken: EGT C 195, 6. 7. 1996. Resolution om kommissionens vitbok om utbildning, EGT C 115, 14. 4. 1997. Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om kommissionens vitbok om utbildning, EGT C 295, 7. 10. 1996. Regionkommitténs yttrande om Vitboken om utbildning, EGT C 182, 24. 6. 1996. (KOM(97) 256 slutlig). Rapporten täcker inte samtliga av Gemenskapens initiativ på de behandlade områdena, som t. ex. initiativen inom den Europeiske Socialfonden. 3 - - - - - (II) och bedöma dess metodologiska bidrag för genomförandet av innovationer på initiativ av gemenskapen och i samarbete med medlemsstaterna (III). 9 I. FRÅN VITBOKENS BIDRAG KUNSKAPSSAMHÄLLET TILL KUNSKAPENS EUROPA: Debatten som inleddes genom vitboken om den plats utbildningen intar i morgondagens Europa har bidragit till att lägga grunden för begreppet "kunskapens Europa". I ingressen till Amsterdam-fördraget, som undertecknades den 2 oktober 1997, uttrycks unionens vilja "att främja utvecklingen av högsta möjliga kunskapsnivå för sina folk genom en bred tillgång till utbildning och kontinuerlig fortbildning". Dessutom har unionen i sin Agenda 2000 gjort de åtgärder som är de naturliga drivkrafterna i "kunskapssamhället" (innovation, forskning, allmän utbildning och yrkesutbildning) till en av de fyra grundläggande riktlinjerna i sina interna politiska åtgärder. Vid Europeiska rådets extra möte i Luxemburg i november 1997 fastställdes en samordnad europeisk sysselsättningsstrategi i vilken man särskilt betonade vikten av allmän och yrkesinriktad utbildning. Kommissionens meddelande i november 1997 (KOM(97)563) "För ett kunskapens Europa", som var avsett att lägga fram riktlinjerna för de framtida programmen inom allmän och yrkesinriktad utbildning samt för ungdomar för tiden 2000-2006, inriktades huvudsakligen på att successivt bygga upp ett öppet och dynamiskt europeiskt utbildningsområde. Genomförandet av vitboken bidrog till fastställandet av de tre viktigaste dimensionerna i uppbyggandet av kunskapens Europa, nämligen – – – att främja ungdomars och arbetstagares anställbarhet och anpassningsförmåga att utöka kunskapsmöjligheterna att bidra till uppbyggandet av medborgarnas Europa. 1. ATT FRÄMJA UNGDOMARS OCH ARBETSTAGARES ANSTÄLLBARHET OCH ANPASSNINGSFÖRMÅGA: KUNSKAPER, FÄRDIGHETER, KUNNANDE Detta är en av huvudfrågorna i vitboken och innebär följande: – – – – Att öppna upp nya sätt att erkänna kunskaper genom att var och en skall flexibelt och kunna få sina kunskaper erkända genom ett system som är permanent, till exempel genom att man utarbetar trovärdiga bedömningar och godkännanden. Att utveckla lärlingsutbildning i europeisk skala. I december 1998 antog rådet beslut om "Europass-utbildning", ett "gemenskapsdokument för information". I samarbete med medlemsstaterna genomför kommissionen en plan för att säkerställa att beslutet tillämpas från och med 1 januari 2000. Att en lyckas med återintegrering på arbetsmarknaden tack vare "individualiserad" pedagogisk plan för ungdomar som har hamnat utanför samhället, genom att de tas in i skolor för en andra chans eller i andra typer av verksamhet som genomförs i medlemsstaterna. Att starta Europeiska volontärtjänsten som utgör ett sätt att "lära genom att göra" som är mycket viktigt för den personliga utvecklingen och för att ge 9 Flera andra initiativ har tagits av medlemsstaterna eller av aktörer som berörs av målen i vitboken, men de har inte kunnat tas med i denna rapport. 4 ungdomarna en erfarenhet. Den ger ungdomar tillfälle att engagera sig personligen i ett kollektivt projekt och att i gengäld förvärva kunnande och nya meriter som kan ge dem bättre anställbarhet. – – Att utveckla in- och utlärning av språk och på så sätt främja rörlighet, vilket ger möjlighet att hitta anställning. Att uppmuntra arbetstagare att investera i sina kunskaper och färdigheter, inom ramen för ett livslångt lärande och i en anda av "delat ansvar". 2. ATT UTÖKA KUNSKAPSPOTENTIALEN I vitboken föreslogs följande åtgärder: – – – – – Att öppna upp nya sätt att erkänna kunskaper genom att man utarbetar automatiska tester för bedömning av vissa allmänna eller mer yrkesspecifika kunskaper, till exempel inom kemi, datakunskap, förvaltning och andra områden, för att uppmuntra var och en till att förvärva nya kunskaper under hela livet. Att stärka samarbetet mellan skola och företag, särskilt genom att ytterligare utveckla partnerskap mellan skolor och företag och fästa större vikt vid lärarnas fortbildning för att förbättra deras kunskaper om företagsmiljön. Att kämpa mot utslagning och verka för att alla får tillträde till utbildning under hela livet. Ett sätt är skolor för en andra chans men också att skapa vägar för alla att förvärva de nödvändiga baskunskaperna och skaffa sig nya kunskaper. Att behärska minst förhållande till deras yrkeskvalifikationer. tre EU-språk, att förbättra allas språkkunskaper i Att mobilisera finansiella medel genom de berörda aktörerna så att högsta möjliga kunskapsnivå kan uppnås. 3. ATT BIDRA TILL UPPBYGGANDET AV MEDBORGARNAS EUROPA Att skapa ett gemensamt utbildningsområde innebär att man ger alla européer en verklig känsla av att höra till ett gemensamt samhälleligt och kulturellt område. Denna känsla kommer inte bara att vara resultatet av ett kunskapsinnehåll som är gemensamt för alla européer, utan även av den erfarenhet de kommer att få av delad aktiv solidaritet och som bygger på ömsesidig förståelse av kulturer som utgör Europas originalitet och rikedom. Det innebär även att man ger alla samma tillgång till dessa värden och till upplevelsen av dem. I kunskapens Europa kan man inte godta att vissa får tillträde till kunskap medan andra utesluts. I vitboken betonas även att man skall eftersträva kvalitet och effektivitet i in- och utlärning av språk och kulturer, i och med att man anser att kunskaper i språk och kulturer utgör en väsentlig del av utövandet av medborgarskapet. II. DE FÖRSTA RESULTATEN AV GENOMFÖRANDET AV DE FEM MÅLEN I VITBOKEN I vitboken anges mycket ambitiösa mål för allmän och yrkesinriktad utbildning, till exempel kampen mot utslagning eller att alla européer skall behärska tre EU-språk, men samtidigt föreslås begränsade och konkreta insatser som att inrätta skolor för en "andra chans" eller att tilldela en europeisk kvalitetsutmärkelse för att uppmuntra språkinlärning. För vardera av dessa allmänna mål anges i vitboken i en infälld ruta, ett försöksprojekt som kan startas på gemenskapsnivå och ha ett illustrativt värde som förebild. 5 I slutet av 1999 kan man konstatera att kommissionen har kunnat genomföra följande inom de fem områden som valts ut i vitboken för att bygga kunskapssamhället: – – – Verklig försöksverksamhet (1), som i fallet Europeisk volontärtjänst har lett till ett nytt handlingsprogram på gemenskapsnivå. Fortsättning och fördjupning av insatser som redan inletts inom ramen för befintliga program och nya insatser inom dessa program (2); Nya idéer och undersökningar för att finna medel för att förverkliga dessa idéer (3). Samtidigt har kommissionen sökt att sprida de resultat som uppnåtts. 1. a) FÖRSÖKSVERKSAMHET Automatiska tester för bedömning av kunskaper och färdigheter För att starta dessa initiativ på försök har kommissionen vänt sig till de aktörer som visat intresse för anbudsinfordran i samband med Leonardo da Vinci-programmet och till tematiska nätverk vid universiteten som inrättats inom ramen för Sokrates-programmet. Man har på så sätt kunnat företa en rad pilotprojekt (se bilaga I) för att utarbeta prototyper för bedömning och godkännande av kunskaper och färdigheter inom följande ämnesområden: – Pilotprojekt inom Sokrates: juridik, geografi, miljövård, livsmedelskunskap, biologi, kemi, miljö/vatten, språk, statistik för ingenjörer. – Pilotprojekt inom Leonardo da Vinci: matematik, fysik, redigering av texter, datakunskap, nyckelkunskaper, marknadsföring, bankkunskaper, kundtjänster, montering. Dessa projekt kommer att vara slutförda vid utgången av 1999. Kommissionen har på nära håll följt hur dessa projekt utvecklas för att säkerställa – – – – testernas struktur konsolideras vad gäller att (mjukvara), innehåll och tekniska aspekter att testerna genomförs på försök hos partner inom högskole- och yrkesvärlden, samt hos ett begränsat antal eventuella användare, att samhälleliga och ekonomiska kretsar uppmärksammas på detta nya sätt att förvärva kunskaper och att resultaten av självbedömning godkänns, att de som genomgår testen får återkoppling och att det utarbetandes en vägledning för dem. Det finns en webbsida på Europa-servern med allmän information om gemenskapens insatser samt en kortfattad beskrivning av befintliga projekt. För att se till att produkterna håller god kvalitet utvärderades projekten preliminärt av en grupp oberoende experter i juni och juli 1998. Experterna konstaterade att det fanns en mycket stor potential i prototyperna och formulerade ett antal rekommendationer beträffande art vissa i (yrkesutbildning, certifiering eller blandat) eller att man införlivar ett "lokalt" synsätt frågorna och bilderna och därmed tar hänsyn till kulturella traditioner i olika länder och till den språkliga mångfalden. Efter denna utvärdering ombads projektsamordnarna att slutföra av målgrupper, fastställande exempelvis testernas projekt gäller vad 6 arbetet med produkterna och förbättra och utöka innehållet i testerna samt konsolidera de tekniska aspekterna. Denna etapp kommer att avslutas vid utgången av 1999. Kommissionen har varit angelägen om att de personer som skall godkänna och använda testerna skulle kontrollera huruvida produkterna var godtagbara, och anordnade därför i februari 1999 presentationer av vissa prototyper för en utvald grupp berörda europeiska sammanslutningar parter, yrkessammanslutningar, studerande och företrädare för berörda avdelningar vid de europeiska institutionerna. vetenskapsakademier, arbetsmarknadens högskolor, av Prototyperna för de tester som utarbetats i dessa försöksprojekt har visat att automatiska tester kan fungera som bedömningsinstrument, bland annat för erkännande av kunskaper och att de även kan fungera – som verktyg för självbedömning av det individuella förvärvandet av kunskaper och vilket gör det möjligt att införa mer självständighet i uppbyggandet av de egna meriterna, samt som verktyg för att hantera och stödja fortbildning för personal på företagen. De berör flera målgrupper, bland annat studerande som vill skaffa sig ytterligare kunskaper i sitt ämne, eller i andra ämnen som ligger utanför kursplanen, ungdomar som inte haft möjlighet att avsluta utbildningen inom ett formellt skolsystem och vill skaffa sig kunskaper på ett bestämt område, vuxna som • • vill utvidga sina kunskaper för att möta behoven på arbetsmarknaden eller förändringar i samhället rent allmänt, vill arbetsmarknaden, förbättra eller uppdatera sina kunskaper för att komma in på alla personer som inte avslutat den obligatoriska skolgången eller som inte genomgått en formell utbildning, alla yrkesverksamma som vill förbättra eller utvidga sina kunskaper inom särskilda områden. Kommissionen avser att i början av år 2000 genomföra en informationskampanj om detta nya medel för validering av förvärvade kunskaper, bland annat hos olika "nätverk" med tanke på den roll som gränsöverskridande partnerskap har för multiplikatoreffekten. Att främja sådana projekt ingår även i den nya verksamheten i den nya etappen i Sokrates- och Leonardo da Vinci. b) Skolor för en andra chans Målgruppen för pilotprojekten "Skolor för en andra chans" är ungdomar som är socialt utslagna, som lämnat skolsystemet, som inte längre omfattas av skolplikt och som varken har meriter eller kunskaper för att få ett arbete eller komma in i befintliga program för yrkesutbildning. Dessa ungdomar måste återintegreras i samhället och yrkeslivet genom att de erbjuds en rad olika möjligheter till yrkesutbildning av hög kvalitet som är anpassade till deras behov och som har sysselsättning som konkret slutmål. 7 - - - - - - Vad som utmärker ett sådant tillvägagångssätt beror naturligtvis i stor utsträckning på förhållandena och behoven på lokal och nationell nivå. Man har ändock kunnat fastställa vissa väsentliga element som bör ingå i varje projekt, nämligen: – – – – – En målgrupp som uteslutande utgörs av ungdomar som inte längre på något sätt omfattas av skolplikt. Ett aktivt partnerskap med lokala myndigheter, samhällstjänster, föreningar och den privata sektorn. Ett pedagogiskt tillvägagångssätt som är inriktat på behoven, ambitionerna och möjligheterna hos den enskilde och som främjar ett aktivt och konstruktivt inlärande där förvärvandet av kunskaper i data och annan ny teknik har en central roll. Ett flexibelt schema som gör det möjligt att förena förvärvande av baskunskaper (läsa, skriva, räkna, uttrycka sig) och moduler i praktisk yrkesutbildning som ges av och äger rum på företag. För att främja en integrerad strategi för förbättring av stadsmiljön, som syftar både till att ge nya möjligheter åt ungdomar och till deras miljö, sker merparten av projekten i problematiska bostadsområden där ungdomarna bor och umgås. Kommissionen har antagit en strategi som gör det möjligt att identifiera pilotprojekt i nära samarbete med behöriga nationella och lokala myndigheter. Kommissionens kartläggning har gjorts i följande två etapper: – I den första etappen stödde kommissionen, på initiativ från skolan, ett pilotprojekt per land i nära samarbete med de behöriga ministerierna. I Spanien, Frankrike och Tyskland fanns det två pilotprojekt per land. – Efter den stora framgången började kommissionen i en andra etapp att uppmana de medlemsstater där det fanns stor efterfrågan att bilda nätverk eller nationella system som skulle göra det möjligt att koppla samman alla skolor för en andra chans i eller deras motsvarigheter. Förenade kungariket (programmet "New Start", initiativet "Learning Cities") och i Italien (programmet vid resurscentrum mot splittring inom skolväsendet) finns mycket konkreta möjligheter, och i Grekland har skolor för en andra chans införts i skolsystemet genom en ny skollag. I Frankrike (programmet "Nouvelles Chances"), inom integrering av ungdomar Parallellt införde kommissionen i maj 1998 det som den kallar "den andra pelaren", vars i de svåraste syfte är att samla lyckad verksamhet situationerna, oavsett om denna verksamhet genomförs på initiativ av medlemsstaterna, lokala myndigheter (regioner eller städer) eller företag. Ett europeiskt förbund för städer med skolor för en andra chans bildades den 4 juni 1999 för att främja kontakter mellan skolorna, för att konsolidera det originella med tillvägagångssättet med skolor för en andra chans samt för att ge stöd till städer som vill inrätta en skola för en andra chans. Målet var även att främja utbyte och goda rutiner för att sprida resultaten, ta vara på de mest relevanta element som kan överföras samt få till stånd ny försöksverksamhet. Som planerats har vissa skolor för en andra chans integrerats i ramprogrammet för åtgärder för en hållbar utveckling i Europas städer10. Kampen mot avhopp och misslyckanden i 10 KOM (1998) 605 slutlig 8 en riktlinje skolan utgör i de nationella sysselsättningsplanerna. Europarådets parlamentariska församling antog den 23 juni 1999 en resolution för att införa pilotprojekt inom skolor för en andra chans i Europarådets 41 medlemsstater. Under första halvåret 2000 kommer kommissionen att utarbeta en rapport i vilken man beskriver de första resultaten i skolorna för en andra chans samt deras teoretiska och metodologiska bidrag i kampen mot social utslagning av ungdomar utan kvalifikationer. c) Europeiska volontärtjänsten I pilotverksamheten Europeiska volontärtjänsten utvecklades en idé som redan fanns i "Ungdom för Europa"-programmet, nämligen att ge ungdomar möjlighet att under en längre tid (mellan 6 och 12 månader) utföra volontärverksamhet utanför hemlandet, såväl inom som utanför Europeiska volontärtjänsten, som antogs 1998, har gett drygt 2 500 ungdomar möjlighet att göra en insats till förmån för det mottagande samhället. På så sätt deltar de unga volontärerna på heltid i projekt som inte är vinstdrivande och som är i allmänt intresse, och engagerar sig i en lärorik erfarenhet av samhällsliv och av en annan kultur. Pilotverksamheten som föregick gemenskapen. programmet Denna pilotverksamhet har gjort det möjligt att testa nya administrativa tillvägagångssätt för placering och handledning av ungdomar samt för deras utbildning före och under Europeiska volontärtjänsten. Europeiska volontärtjänsten bygger på ett nära partnerskap mellan utsändar- och mottagarstrukturen och är ett konkret exempel på ungdomarnas solidaritet gentemot missgynnade personer och lokala samhällen. Den utgör också ett alternativt sätt för ungdomar att på ett personligt sätt delta i samhället. d) Europeiska kvalitetsutmärkelsen för initiativ för att främja språkinlärning Inom ramen för mål IV föreslås i vitboken att man inför en europeisk kvalitetsutmärkelse som man efter diskussion med medlemsstaterna beslutat dela ut inte till "Europaklasser", utan till europeiska initiativ inom ut- och inlärning av språk, för att på så sätt sprida information om nya metoder och uppmuntra dem som startar sådana projekt. Detta tillvägagångssätt har fått stöd av medlemsstaterna och genom ett decentraliserat genomförande. En arbetsgrupp bestående av företrädare för medlemsstaterna har bidragit till att dra upp riktlinjerna för projektet och till att genomföra det i de olika länderna. På så sätt är de nationella myndigheterna ansvariga för genomförandet på nationell nivå: de får komplettera de europeiska kriterierna med egna nationella kriterier, de bestämmer hur man väljer ut projekten, de ger uppdrag åt en instans att behandla ansökningar och tillsätter en jury som måste inbegripa en företrädare för en annan EU-medlemsstat. Kommissionen ser till att kvalitetsutmärkelsen har en europeisk prägel genom att organisera insamlingen och utbytet av information och stödja informationskampanjen som anordnas av de deltagande Island och Norge). Den främjar spridningen av länderna (Europeiska unionen samt information om de projekt som fått kvalitetsutmärkelsen. Trots den mycket korta tiden för genomförandet av informationskampanjer och trots mycket begränsade resurser såväl hos gemenskapen som i de olika länderna, väcker pilotprojektet med kvalitetsutmärkelsen stort intresse. De nationella myndigheterna mottog sammanlagt 545 ansökningar om kvalitetsutmärkelsen. Sammanlagt utdelades 123 kvalitetsutmärkelser, med följande fördelning (summan utgör mer än 100% eftersom ett projekt ofta omfattar mer än en grupp och/eller mer än ett språk): 41% till projekt riktade till inlärare i åldern 13-18 år; 30% till vuxenutbildning, 18% till primärskolor ; 4% till förskolor och 15% till fortbildning för lärare och utbildare samt 2% till elevföräldrar. Projektet omfattade alla EU-språken, trots att 9 de språken som har störst spridning tydligt övervägde: 50% av projekten som fick kvalitetsutmärkelsen gällde (ofta i samband med andra språk) engelska, 43% franska och 30% tyska. Pilotprojektet med införandet av kvalitetsutmärkelsen fick en värdig avslutning genom att man i mars 1999 anordnande i Bryssel ett evenemang i europeisk skala där man samlade de 29 representativa projekt som hade tilldelats kvalitetsutmärkelsen. Detta evenemang utgjorde ett tillfälle att presentera projekten för deltagande beslutsfattare och journalister samt för kolleger från andra länder. Vid det tillfället spreds en publikation som i en reviderad version är tillgänglig på kommissionens webbsida (http://europa. eu. int/en/comm/dg22/language/label. html)). Man har redan diskuterat utvärderingen av pilotetappen med gruppen av företrädare för de deltagande länderna och den utvärderingen håller på att avslutas. Utvärderingen visar på en enhällig vilja hos alla deltagarländer att fortsätta verksamheten under år 2000 och även senare. Prioriteringarna för framtiden är bland annat - att tillsammans med medlemsstaterna undersöka möjligheter hur man kan * närma initiativet till Sokrates- och Leonardo-programmen som den europeiska kvalitetsutmärkelsen är nära kopplad till, * underlätta beviljandet av gemenskapsmedel till de nationella förvaltningsorganen för att på så sätt bidra till kostnaderna för informationskampanjer, - - - fortsätta att värdesätta aspekten "livslångt lärande" genom att täcka alla stadier inom allmän och yrkesinriktad utbildning, fortsätta att se till att alla språk omfattas, och så mycket som möjligt öka antalet ansökningar från projekt som gäller språk som talas och lärs ut i mindre utsträckning i Europeiska unionen, inrätta en regelbunden tidtabell för utmärkelsen som stämmer överens på europeisk nivå, bland annat genom att uppmuntra alla deltagare att gå ut med en årlig öppen inbjudan att lämna förslag, och att dela ut kvalitetsutmärkelsen samt anordna prisutdelningar mellan september och december varje år. 2. INSATSER INOM RAMEN FÖR GEMENSKAPENS PROGRAM Förutom den särskilda pilotverksamhet som beskrivits ovan bör man erinra om ett antal åtgärder som nämns i vitboken, och som vanligtvis genomförs inom ramen för programmen Sokrates, Leonardo da Vinci och Ungdom för Europa. Mål I : Att främja tillägnandet av ny kunskap Utbyte: Tack vare de ovannämnda programmen kan drygt 250 000 ungdomar delta i lärorik utbytesverksamhet. Erkännande av kunskaper: Systemet för överföring av akademiska poäng (ECTS - "European Credit Transfer System") underlättar erkännandet av studier utomlands och gör det alltså möjligt att undanröja ett av hindren för studerande som vill läsa utomlands. Flera medlemsstater håller på att anpassa sina nationella poängsystem så att de blir kompatibla med ECTS-systemet. 10 - - Användning av ny informations- och kommunikationsteknik i utbildning: I detta syfte offentliggjorde arbetsgruppen "Multimedieprogramvara i utbildningen" en gemensam anbudsinfordran i december 1996 som omfattade sex av kommissionens program: Leonardo da Vinci, Sokrates, Esprit, TAP, TEN- TELECOM och TSER. Finansieringen av de utvalda projekten (47 av inkomna 800) har gjort det möjligt att ge stöd främst till innovation inom programvara för utbildning och multimedia, såväl teknisk innovation för utveckling av nya verktyg och tjänster, pedagogisk innovation i försöksverksamhet med utbildningstjänster främja såväl effektivitet som som innovation inom yrkesutbildning för att mångfald i tillvägagångssätten. Cirka 500 organisationer och företag medverkar i dessa partnerskap för projekt som startade i början av 1998 och fortfarande pågår. Mål II: Att närma skola och företag till varandra I utvecklingen av samarbetet mellan skola och företag som stärks genom gränsöverskridande åtgärder i Leonardo da Vinci-programmet har insatserna för utbyte över gränserna inom grundläggande yrkesutbildning blivit allt fler: under fem år har nästan 150 000 ungdomar fått bidrag till rörlighet, såväl unga lärlingar och ungdomar som deltar i varvad utbildning som unga arbetssökande eller studerande. Drygt 50 % av budgeten för programmets andra etapp kommer att vikas för denna rörlighet, eftersom det fastställda målet är att 560 000 ungdomar skall delta i utbyte över gränserna inom grundläggande yrkesutbildning under sju år (2000 - 2006). Ett antal pilotprojekt avsedda att närma utbildningsanstalter och företag till varandra har utvecklats kring de europeiska avsnitten för varvad utbildning "Europass". I programmet Leonardo da Vinci II har man lagt tonvikten på ett mer omfattande deltagande av små och medelstora företag och industrier samt hantverkssektorn, samtidigt som utbytet mellan anstållda på universitet/yrkesutbildningsinstitut och företag fortsätter at stödjas. Även i Sokrates-programmet främjas ett närmande av skola och företag genom att det ges stöd till ett stort antal partnerskap mellan skolor och företag. Man har också gjort en insats i lärarutbildningen för att I praktiktjänstgöringen på företag för studenter vars studier omfattar förvärvandet av en praktisk erfarenhet har 100 000 studenter deltagit endast inom Sokrates-programmet. lärarna skall ha kontakt med verkligheten på företagen. Mål III: Att bekämpa utslagningen För att göra kampen mot utslagningen mer intensiv har kommissionen valt två parallella tillvägagångssätt. Dels har den i samförstånd med de berörda regeringarna gett stöd till lokala myndigheter genom strukturfonderna för att ge pilotprojekten "Skolor för en andra chans" konkret form. Dessutom har kommissionen utnyttjat ISPO:s (Information Society Project Office, GD för för att medlemsstaternas bestämmelser och åtgärder för att bekämpa utslagningen skall tillvaratas och kopplas upp i nätverk. Vissa gemensamma innovativa projekt kommer att startas inom kort, bland annat tack vare stöd från insatsen CONNECT som bland annat har som syfte att testa lovande åtgärder för att kämpa mot misslyckad skolgång och som exempelvis bygger på elevernas sociala färdigheter eller företagsamhet. informationssamhället) Genom Leonardo da Vinci-programmet bekostas för närvarande ett projekt för att fastställa och ange i en "läroplan" de kvalifikationer som behövs för "lärare som undervisar i skolor för en andra chans". Dessutom erbjuds det fler möjligheter via storstadsdelen i nya Mål 2 samt i Mål 3 "mänskliga resurser" i strukturfonderna. 11 - Mål IV : Att ge färdigheter i tre gemenskapsspråk Genom Sokrates- och Leonardo da Vinci-programmet har man kunnat finansiera pilotprojekt i samband med de teman som prioriteras i vitboken. Därför har urvalet av projekt som avser utarbetande av läromedel samt lärarutbildning varit mer inriktat på tidig inlärning för att ta tillvara de särskilda möjligheter som det allmänt erkänns att små barn har för att lära sig språk, ämnen i undervisning flerspråkig/tvåspråkig undervisning, andra på främmande språk, även kallat flerspråkig förståelse genom vilken man lär sig förstå andra språk utan att kunna tala eller skriva dem, genom att man undersöker likheterna mellan språk ur samma familj. Dessutom har man kunnat finansiera följande projekt: En publikation avsedd för såväl politiska beslutsfattare som allmänheten, med analyser av den försöksverksamhet som ägt rum inom tidig inlärning, och som bland annat avser att fastställa vad som utgör framgången. Inrättande av ett nätverk (Euroclic) som är till stöd för verksamma inom undervisning av andra ämnen på främmande språk och som bland annat skall redigera ett nyhetsbrev och sköta en webbsida (http://www. euroclic. net) vilken utgör ett forum för utbyte för lärare samt en databas för läromedel. Skapandet av en webbsida där det finns tillgänglig information om flerspråkig förståelse från ett seminarium för specialister (http://inalco. fr/recomu/), Publiceringen av en vägledning om kvalitet språkinlärning. En broschyr som beskriver strukturen och innehållet tillgänglig. i metoder och material för finns Utarbetandet av ett virtuellt (Lingu@net-Europa) som kan nås på flera språk. resurscentrum om in- och utlärning av språk De resultat som hittills uppnåtts kan anses vara tillfredsställande. Genom att förena insatser på fältet och insatser riktade till beslutsfattarna har vitboken bidragit till att ge främjandet av in- och utlärning av språk, vilket är en långfristig process, en central plats debatten. Dessutom har projekten bidragit till att man kunnat gå vidare i genomförandet av nya synsätt på prioriterade områden. Mål V: Att behandla materiella investeringar och investeringar i utbildning på ett likvärdigt sätt Detta mål är prioriterat i genomförandet av Leonardo da Vinci- programmet. Därför har man under de senaste åren startat projekt för att främja nydanande tillvägagångssätt vad gäller investering. Projekten har bidragit till att främja tillträdet till fortbildning inom företag tack vare strategier och planer för utveckling av mänskliga resurser, individuella planer för yrkesbanan, nya tillvägagångssätt vad gäller arbetsorganisation i vilka man tar hänsyn till nya former av arbetsrelationer och nya inlärningsverktyg, 12 - - - - - - - - - att utveckla partnerskap mellan anordnare av yrkesutbildning, särskilt på lokal och regional nivå för att undanröja hinder för tillgång till fortbildning inom företag, särskilt små och medelstora företag, att engagera arbetsmarknadens parter i utarbetandet av bestämmelser om investering och saminvestering. 3. NYA IDÉER OCH UTBYTE AV ERFARENEHETER För mål I - "Att främja tillägnandet av ny kunskap" har kommissionen konstaterat att man i alla europeiska länder försöker kartlägga färdigheter och nyckelkunskaper och finna det bästa sätt på vilket de kan förvärvas, bedömas och erkännas. Kommissionen utreder hur man kan jämföra och sprida de utvalda definitionerna, metoderna och lösningarna. Partnerna i de 18 pilotprojekt som kommissionen startat är övertygade om att man måste främja de automatiska testerna för att täcka så mycket kunskaper och färdigheter som möjligt, men detta måste ha en kvalitet som garanteras på europeisk nivå. Kommissionen har uppmuntrat projektsamordnarna att undersöka huruvida det är genomförbart att inrätta en europeisk struktur som sköts av projektsamordnarna själva och vilken bland annat skulle ansvara för kvalitetssäkring av befintliga eller framtida projekt. För mål II - "Att närma skola och företag till varandra" - antog rådet den 21 december 1998 ett beslut om främjande av europeiska utbildningsavsnitt för varvad utbildning, däribland lärlingsutbildning. I beslutet fastställs innehållet i och de gemensamma principerna som är för de gemenskapens informationsdokument för att intyga att någon har genomgått ett europeiskt utbildningsavsnitt. År 1999 ägnades åt förberedelser för genomförandet från och med den 1 januari 2000. europeiska utbildningsavsnitten, och "Europass-utbildning" införs, Tillvägagångssättet i beslutet bör utvecklas för all rörlighet i samband med yrkesutbildning för personer som genomgår varvad utbildning, däribland lärlingsutbildning, oavsett i vilken ram rörligheten ingår. För Europass är det för närvarande Leonardo da Vinci-programmet som är det bästa sättet att utveckla de europeiska utbildningsavsnitten, antingen i form av pilotprojekt eller mer specifikt genom praktik och utbyte, utan att man för den skull utesluter andra möjligheter. För mål III - "Att bekämpa utslagningen" - har kommissionen anordnat ett antal möten för de ansvariga för skolor för en andra chans. Man har hållit en rad tematiska seminarier som gjort det möjligt att lansera nya idéer och genomföra dem i samarbetsprojekt, som gäller till exempel utslagna ungdomar som företagare och utvecklingen på europeisk nivå av programvaran "Job Connect" för vägledning på arbetsmarknaden, eller förberedelsen av en plan för att ta fram programmet "CVCART" (med nya mer interaktiva och dynamiska metoder för kartläggning och erkännande av kunskaper), vilket väntar på anslag från gemenskapen. Den aktuella utmaningen är att erbjuda dessa skolor en verklig europeisk dimension genom internationellt utbyte för lärare och ungdomar och genom att anordna kultur- och idrottsevenemang för eleverna, exempelvis idrottsmästerskap för elever från skolorna för en andra chans. Ett viktigt steg togs också genom att olika pilotwebbsidor kopplades samman i nätverk, vilket gör att varje skola kan ha sin "huvudsida". Nätverket tillhandahåller också en databas med vars hjälp man kan bedöma och jämföra de olika skolorna. Det bör också betonas att kommissionen nyligen har färdigställt ett nyhetsbrev för ungdomar, till vilket elever från 13 - - olika skolor skickat in bidrag, samt en vägledning om införandet av skolor för en andra chans. För mål IV - "Att ge färdigheter i tre gemenskapsspråk" har kommissionen kallat expertgrupper till möten för att undersöka vilka insatser som skall prioriteras för utvecklingen av utvalda teman (se förteckning över teman i bilaga III). Förutom dessa expertmöten har man anordnat flera seminarier. Konferensen som samlade såväl experter inom tidig inlärning som beslutsfattare, vilka sällan får tillfälle att träffas, möjliggjorde en mycket intressant debatt. Den offentliggjorda dokumentationen från konferensen har fått bred spridning. Ett seminarium där man samlade den begränsade expertis som redan finns om flerspråkig förståelse har i stor utsträckning bidragit till att utvidga debatten i ämnet och starta ytterligare projekt. Den tillgängliga kunskapen i frågan sammanfattades i en publikation som ligger till grund för en webbsida (se punkt 2 ovan). Man kommer snart att kunna göra en lägesrapport om det arbeta som genomförts sedan det första seminariet, vilket utan tvekan kommer att leda till framsteg i utarbetandet av en strategi i ämnet. På samma sätt har flera konferenser och seminarier som hållits om undervisning i andra ämnen på främmande språk och som också bidragit till att utveckla nätverket för stöd (se punkt 2 ovan) gjort det möjligt att sprida information och utveckla denna metod. En webbsida om nydanade språkinlärning har redan öppnats på Europa-servern. Där kan man läsa om kommissionens talrika initiativ på detta område. För Mål V - "Att behandla materiella investeringar och investeringar i utbildning på ett likvärdigt sätt" - har kommissionen med hänsyn till ämnets komplexitet företagit en undersökning för att fastställa en förteckning över de bestämmelser inom skatte- och bokföringsfrågor som gäller i medlemsstaterna. Undersökningen omfattade såväl företag som arbetstagarnas enskilda investeringar - en dimension som var desto mer nödvändig eftersom förvärvandet av kunskaper under hela livet fordrar av arbetstagarna att de själva är aktiva i utvecklingen av sina kunskaper. Med beaktande av de preliminära resultaten av denna undersökning anordnades ett möte för experter i maj 1998 med specialister från organisationer som redan har sakkunnighet på området (till exempel OECD) och företrädare för arbetsmarknadens parter. Den viktigaste slutsatsen från detta möte var följande: "Man måste se till att man behandlar materiella och immateriella faktorer på ett balaserat sätt trots svårigheterna med denna typ av (per definition icke påtagliga) investeringar, vars effekter är svåra att fastställa och för det mesta fördelas mellan flera aktörer (företag, enskilda och samhälle)". Dessutom anges uttryckligen i den europeiska sysselsättningsstrategi som fastställdes vid Europeiska rådets extra möte i Luxemburg i november 1997 att man måste undersöka frågan om stimulansåtgärder, däribland skattemässiga åtgärder, för att främja investering i mänskliga resurser. Kommissionen undersöker för närvarande möjligheten att utarbeta en politisk ram för att ge ett samordnat stöd till en bred skala av initiativ som kan grupperas på fyra nivåer: • Främjandet att utvecklingen av mänskliga resurser som företagsstrategi (nivå: förvaltning och mikroekonomi) till exempel genom benchmarking vad gäller goda rutiner på företagen i relation till deras konkurrenskraft, eller indikatorer av vilka framgår såväl kostnader för dessa investeringar som vinster för företagen och deras anställda. • Förbättrat tillträde till finansieringskällor mer allmänt, genom en bättre information om företagets "rikedom" vad gäller icke påtagligt kapital, och dess investeringar i mänskliga resurser (t. ex. frivillig kapitalmarknaden) finansmarknader (nivå: och till 14 "social balansräkning"). Nätverk för internationellt samarbete skulle till exempel kunna bidra till att införa jämförbara metoder som går utöver de traditionella balansräkningarna. • En stärkning av sysselsättning och konkurrenskraft genom utvecklingen av de mänskliga resurserna (nivå: skatter och makroekonomi) skulle kunna dra nytta av kvalitativa och kvantitativa makroekonomiska indikatorer, som fördelar de olika kostnaderna och vinsterna på privat och samhällelig nivå, med ledning av gemenskapsstatistik i vilken man i högre grad bör ta med information om immateriella investeringar. Dessutom vore det givande med utbyte av goda rutiner inom sådan skattepolitik som främjar investering i fortbildning. • Utvecklingen av mekanismer för samfinansiering av åtgärder för livslångt lärande (nivå: arbetsmarknadens parter), i enlighet med de olika inblandade intressena och med tillämpning av principen om delat ansvar. I detta sammanhang skulle man kunna utarbeta och förhandla om öppna finansieringsformer och ge konkret form åt begreppet investering som är spridd över tiden under flexibla arbetsförhållanden. III. VITBOKENS METODOLOGISKA BIDRAG FÖR GENOMFÖRANDE AV INNOVATION De resultat av genomförandet av vitboken som konstateras i slutet av 1999 leder till att man funderar över den metod som använts för att uppnå dessa resultat. Denna metod ligger faktiskt på tre nivåer: gemenskapens insatser, medlemsstaterna och de enskilda. I uppbyggandet av ett kunskapens Europa kan innovation endast vara lyckad om den samtidigt engagerar Europeiska unionen, medlemsstaterna, olika berörda nationella och lokala organisationer och främst ungdomar och vuxna beroende på deras egna behov. 1. BIDRAG TILL INNOVATION PÅ DE EUROPEISKA INSTANSERNAS NIVÅ I enlighet med fördragets text utövar kommissionen sin uppgift när den föreslår nydanande insatser med respekt för subsidiaritetsprincipen. Genom att föreslå försöksverksamhet för att konkretisera målen i vitboken har kommissionen varit nydanande och fått besvara frågor av olika slag. Kommissionen har fått förklara vikten av det problem den ville ta itu med, relevansen i de föreslagna insatserna och nödvändigheten av att välja att angripa frågan på europeisk nivå. instanser och medlemsstaterna, har de Även om de mål som fastställs i vitboken allmänt sett har mötts med ett brett samförstånd hos gemenskapens insatserna krävt förtydliganden av begrepp och synsätt, vilket har lett till att viss verksamhet startades med försening. Dock blev det slutligen möjligt, efter en omfattande debatt, att gå framåt inom de olika målen, och detta med full respekt för subsidiaritetsprincipen. föreslagna för för att insatser främja rörlighet över gränserna, är det mindre klart Kommissionen har även bevisat mervärdet med att agera i europeisk skala. Även om detta är uppenbart vad gäller genomförandet av europeiska utbildningsavsnitt för varvad utbildning eller för försöksverksamhet som automatiska tester för bedömning och godkännande av kunskaper för en andra chans. Genom att uppmuntra dessa innovationer har för skolor eller kommissionen bidragit från själva starten ge dem en europeisk dimension. Beslutsfattarna har fått tillfälle till internationella möten och utbyten och dragit nytta av exempel på bra rutiner och fått minskade kostnader för framtagande. För att fastställa till exempel vad ett "nyskapande initiativ inom ut- och inlärning av språk" är, har kommissionen i samråd med medlemsstaterna kunnat upprätta en förteckning över gemensamma särdrag och till att 15 kriterier för dessa projekt. Kommissionen blir på så sätt borgensman för kvaliteten i den försöksverksamhet den uppmuntrar. Kommissionen har alltid agerat med full respekt för varje projekts särskilda natur, beroende på den miljö i vilken projektet genomförs, och har sökt ge projektet ett effektivt stöd. Detta stöd har haft olika former. Vad gäller innovation har kommissionen strävat efter all tillgänglig expertis. Den har anlitat grupper av sakkunniga på hög nivå. Den har vänt sig till konsulter som valts ut bland de bästa specialister inom de frågor som tagits upp. Den har anordnat seminarier och symposier för att ge forskare och aktörer tillfälle att jämföra sina tillvägagångssätt. Den har även beställt undersökningar som den publicerat och skickat ut. Allmänt sett har kommissionen, inom gränsen för de finansiella medel den förfogar över, gett sitt fulla stöd till spridning av information vid startandet av projekt, till övervakning på nära håll och till spridning av resultat så fort de första delarna blir kända. Denna systematiska informationskampanj som genomförs med användning av multimedia, särskilt med hjälp av webbsidor och elektroniska nätverk, har gjort det möjligt för beslutsfattare och aktörer att jämföra och berika sina tillvägagångssätt. 2. SAMARBETE MED MEDLEMSSTATERNA olika kommittéer, Innovationerna har systematiskt införts tillsammans med medlemsstaterna. Företrädare för medlemsstaterna, samt däribland generaldirektörerna för yrkesutbildning har regelbundet informerats och hörts om det bästa sättet att genomföra försöksverksamheten. Begrepp har definierats och deras särdrag har fastställts gemensamt. I vissa fall, som när det gäller tilldelningen av kvalitetsutmärkelsen, har ansvaret för genomförandet på nationell nivå decentraliserats och anförtrotts åt myndigheterna i landet. kommittén utbildning, för För att genomföra initiativen har kommissionen fått stöd av lokala myndigheter, olika beslutsfattare och alla personer inom ledningen för skolor, universitet, företag och föreningar samt andra ansvariga ute på fältet. Kommissionen har valt ett flexibelt tillvägagångssätt och fäst vikt vid att alltid ta hänsyn till särdragen i varje projekt i förhållande till dess miljö. ett har ofta antagit parallellt tillvägagångssätt: startat Kommissionen försöksverksamhet och samtidigt samlat information om och tagit till vara åtgärder som redan finns i medlemsstaterna. Detta gäller de metoder för erkännande av kunskaper som redan finns i medlemsstaterna och som inte bara är automatiska tester för bedömning och utvärdering. Detta gäller också den "andra pelaren" där man ger bra exempel på åtgärder i medlemsstaterna för att bekämpa den sociala utslagningen av ungdomar utanför skolsystemet. Kommissionen har kopplat samman dessa befintliga system i nätverk, vilket har gjort det möjligt att utväxla erfarenheter och projekt för gränsöverskridande samarbete. den har 3. BEAKTANDE AV DEN ENSKILDES FÖRVÄNTNINGAR OCH BEHOV Den centrala plats som den enskilde har och beaktandet av hans eller hennes specifika behov utgör det mest originella i tillvägagångssättet som föreslås i vitboken och som har beaktats av alla aktörer i genomförandet. De nya behoven hos både ungdomar och vuxna i kunskapens Europa har särskilt utretts och de insatser som startats har som första mål att möta dessa behov av livslångt lärande, av är återintegrering i språkkunskaper osv. Dessa innovationer av bättre samhället, 16 ändamålsenliga om de motsvarar verkliga förväntningar och om de verkligen används. Men deras användning kan uppmuntras och främjas. Personerna måste vara motiverade för att utveckla sina kunskaper till högsta möjliga nivå och uppdatera dem under hela livet. Dessutom kan uppmuntran till lärande bara vara verklig om den insats som görs erkänns utan svårigheter och systematiskt. I projekten har man försökt erbjuda alla individualiserade utbildningar. Det är de enskilda som skall agera och ta ansvar för sitt tillvägagångssätt. Sätten för bedömning av kunskaper och färdigheter skall göra det möjligt att införa mer självständighet när en kvalifikation byggs lärande. De europeiska upp, återge lusten att utbilda sig och uppmuntra till utbildningsavsnitten för varvad utbildning, däribland lärlingsutbildning, startar i ens eget pedagogiska projekt. I skolorna för en andra chans har man systematiskt sökt att individualisera utbildningsgången: ungdomarna har tagits emot individuellt för ett inledande samtal under vilket man bedömde deras kunskaper, behov och ambitioner, de har själva deltagit i fastställandet av sin utbildningsplan och uppmanas att vara helt självständiga livslångt Även Europeiska volontärtjänsten ger ungdomar ett tillfälle att välja ett eget sätt att skaffa sig personliga och sociala färdigheter som underlättar deras övergång till ett aktivt liv som medborgare. Nästan hälften av de unga volontärerna ser sin europeiska volontärtjänstgöring som ett sätt att få en riktig erfarenhet av verksamt liv och bli självständiga. Den erfarenhet förvärvats kan erkännas, bekräftas eller utvecklas genom projektet som på så sätt "framtidskapital" till vilket ungdomarna kan få stöd från gemenskapen efter avslutad volontärtjänstgöring. Det handlar om en "skräddarsydd" insats för att främja förmågan att ta egna initiativ. För alla dessa insatser har ledningen, kvaliteten hos lärarna, utbildarna och handledarna samt valet av aktiva pedagogiska metoder ägnats särskild uppmärksamhet. Ungdomarna i skolorna för en andra chans har fått personlig ledning av en handledare som bedömer framstegen (inbegripet uppförandet). Framgången med de europeiska utbildningsavsnitten inom varvad utbildning, däribland lärlingsutbildning, kommer att i hög grad bero på kvaliteten hos utbildarna och den individuella hjälp som de bidrar med. Ut- och inlärning av språk beror också i stor utsträckning på kvaliteten hos lärare och utbildare, som man i gemenskapens insatser systematiskt söker främja. Individualiseringen av utbildning stöds av den viktiga plats som ges till ny informations- och kommunikationsteknik, vare sig det gäller självbedömning av kunskaper och färdigheter på Internet eller för att förbättra själva utbildningen. Till exempel har man för skolorna för en andra chans utarbetat programvara för inlärning av baskunskaper (läsa skriva, räkna) och även för vägledning för ungdomar på arbetsmarknaden (programvara "Job connect" som utarbetats av skolan för en andra chans i Leeds). SLUTSATS De resultat som hittills uppnåtts i genomförandet av vitboken gör att man kan konstatera ett antal framsteg. Försöksverksamhet och nyskapande insatser har på ett mycket aktivt sätt bidragit till att bygga upp kunskapens Europa. Kommissionen kommer att i samarbete med medlemsstaterna fortsätta med analyserna med ledning av undersökningar, seminarier och rapporter från sakkunniga. Vid lämpliga tidpunkter kommer symposier att hållas där man kommer att redovisa slutliga utvärderingar av försöksverksamheten och fortsätta debatten med medlemsstaterna om de olika insatsernas respektive fördelar. Bestämmelserna i andra etappen av Sokrates- och Leonardo da Vinci-programmen och det nya programmet Ungdom (i vilket Europeiska volontärtjänsten och Ungdom för Europa nu ingår) banar nya vägar inom såväl formell som informell allmän och yrkesinriktad utbildning, 17 för att göra det möjligt för alla grupper av europeiska medborgare att förvärva nya kunskaper eller initiativ, och färdigheter. Andra nyskapande "morgondagens skola", som verkställs inom ramen av forskningsprogrammet "Teknologi i informationssamhället", av europeiska utbildningsavsnitt inom varvad utbildning, däribland lärlingsutbildning har antagits och man planerar eller håller på att fatta beslut om även andra lagtexter. Kommissionen har på så sätt kunnat ge innovation fullt spelrum, genom att bland annat låta sig inspirerats av vitboken,. linje. Beslutet om främjande spm "flexibla universitet" samme följer så Européerna måste ständigt vara nyskapande. Kommissionen kommer att ge dem sitt stöd i detta. Det är på området för kunskaper och färdigheter som framtiden komer att avgöras. 18 Bilaga I AUTOMATISKA TESTER FÖR BEDÖMNING AV KUNSKAPER OCH FÄRDIGHETER PÅGÅENDE PROJEKT OMRÅDE SAM- FINANSERADE UR PROGRAMMET: AEVEM MAC Matematik Fysik EVALING Redigering av texter ECDL MAPS MESAS Datakunskap Nyckelfärdigheter Marknadsföring Kort för bankkunskap Bankväsen REPERES MECAM Kundtjänst Montering MEDIA-EVAL Industriprocesser (?) TEBE EACC ISOCRATES Test-Vatten Livsmedels- miljökunskap Biologi Kemi Juridik Miljö/vatten och Livsmedelskunskap/miljövård Statistik för ingenjörer Statistik Geografi Geografi DIALANG (15 EU-språk) Språk Leonardo Leonardo Leonardo Leonardo Leonardo Leonardo Leonardo Leonardo Leonardo Leonardo Sokrates Sokrates Sokrates Sokrates Sokrates Sokrates Sokrates Sokrates 19 Bilaga II SKOLOR FÖR EN ANDRA CHANS Land Stad (Lägesrapport) Antal elever (startsiffror samt maximal kapacitet ) Start Frankrike Marseille 60 –400 Skolan fungerar 97) (nov. Bordeaux 50 – 150 2000 Spanien Bilbao 40-150 Barcelona 300 Italien 11 Catania Tyskland Halle 80 50 Köln 150-600 Finland Tavastehus 100-100 Portugal Seixal Grekland Aten Förenande kungariket 12 Leeds 60 80 50 - 300 Skolan fungerar 97) (nov. Skolan fungerar 98) (nov. Skolan (febr. 99) fungerar Skolan fungerar 97) (nov. Skolan (nov. 97) Skolan (nov. 97) fungerar fungerar Januari (finansiering måste ännu bekräftas ) 2000 ur ESF Hösten 1999 Skolan fungerar 98) (mars Danmark Svendborg 250 Slutet 1999 Neder- länderna Heerlen 30-100 bekräftas) (måste Skolan fungerar ( april 99) 11 Man avser inrätta ett nationellt nätverk. 12 Man avser inrätta ett nationellt nätverk på 20-30 städer, stödmottagarna inom ‘New Start’-programmet kommer att ingå i det. 20 Sverige Norrköping 30 - 100 Luxemburg Återstår fastställa att Återstår att fastställa Skolan 99) fungerar (jan. Regeringsöverenskomm föreskriver elsen genomförandet ett av pilotprojekt Platsen för varje projekt har valts ut av medlemsstaten i fråga på gemenskapens förslag. Sammanlagt har kommissionen erhållit drygt 90 spontana intresseanmälningar från lokala i Förenade kungariket (25), intresse fanns bland annat myndigheter. Ett särskilt stort Frankrike (17), Spanien (10), Tyskland och Italien (7 vardera). 21 Bilaga III PRIORITERADE TEMAN FÖR UTVECKLINGEN AV SPRÅKINLÄRNING – – – – – – Tidig inlärning av språk : i tidig inlärning utnyttjas små barns särskilda och väl dokumenterade förmåga att lära sig språk, och dessutom frigör sådan inlärning resurser för att man skall fortsätta inlärningen senare. Undervisning av andra ämnen på främmande språk, även kallad flerspråkig/tvåspråkig undervisning: ett språk som man lärt sig kan från och med ett visst stadium användas som verktyg för att lära sig annat. Flerspråkig förståelse : att lära sig att förstå andra språk, utan att lära sig tala eller skriva dem (vissa färdigheter utvecklas delvis) genom att man tar tillvara likheterna mellan språken i samma familj. Detta tillvägagångssätt gör det lättare att utvidga det antal språk man känner till i och med att man utgår från språk man redan kan eller lärt sig och utgör en nydanande utgångspunkt för förvärvande av "fullständiga" färdigheter. Bedömning av kvaliteten i metoder och material för inlärning: med tanke på den enorma mångfald i metoder och material för inlärning känner man ett allt större behov av ett verktyg med kvalitetsindikatorer för dem som utarbetar och använder dessa metoder och detta material. Informationsutbyte, inrättade av ett virtuellt resurscentrum: allt fler resurser för ut- och inlärning av språk leder till behov av ett mer strukturerat informationsutbyte. Språk och kulturer : detta tema är övergripande i förhållande till de övriga. I debatten kring vitboken har ytterligare två kompletterande teman fastställts, nämligen språklärare och språkinlärning hos vuxna. 22


title: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 muuttamisesta swap- ja korkotermiinijärjestelyjen alaisten maksujen uudelleenluokittelemiseksi

eurovoc_concepts:
EU statistics
European accounting system
capital movement
insurance contract
interest

formats: html pdf print

text: 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 116 E/63 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 muuttamisesta swap- ja korkotermiinij(cid:228)rjestelyjen alaisten maksujen uudelleenluokittelemiseksi (2000/C 116 E/14) KOM(1999) 749 lopull. (cid:151) 2000/0019(COD) (Komission esitt(cid:228)m(cid:228) 10 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 2000) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka sopimuspuolten v(cid:228)lill(cid:228) vaihdettavat korkovirrat on katsottu muiksi kuin rahoitustaloustoimiksi, jotka kirjataan omai- suustulojen korkoihin. ottavat huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon, noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettely(cid:228), sek(cid:228) katsovat seuraavaa: (1) Euroopan kansantalouden tilinpidon ja aluetilinpidon j(cid:228)rjes- telm(cid:228)st(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96 (1) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) yhteisten standardien, m(cid:228)(cid:228)ritelmien, luokittelujen ja tilinpitos(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen muodostaman viitekehyksen j(cid:228)senvaltioiden tilien laatimi- seksi Euroopan yhteis(cid:246)n tilastollisia tarpeita varten, mink(cid:228) avulla j(cid:228)senvaltioiden tulokset saadaan kesken(cid:228)(cid:228)n vertailu- kelpoisiksi. (2) EKT-95:ss(cid:228) kuten SNA 93:ssakin swapit m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n (5. 67) siten, ett(cid:228) ne ovat (cid:148)kahden osapuolen v(cid:228)lisi(cid:228) sitoumuksia, joissa vaihdetaan samasta velkam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) koituvia maksuvir- toja tietyksi ajaksi ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyin ehdoin(cid:148), ja niiss(cid:228) t(cid:228)smen- net(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (cid:148)yleisimpi(cid:228) ovat korko- ja valuuttaswapit(cid:148). (4) Mainittu toteamus on aiheuttanut ongelmia, ja komissio katsoo t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi tarpeelliseksi lukea kyseiset korkovir- rat omaisuustuloihin kuulumattomiksi tarkistettua SNA 93:a vastaavalla tavalla. (5) T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi on tarkoituksenmukaista kirjata n(cid:228)m(cid:228) virrat rahoitustaloustoimiin johdannaisten kohtaan, joka EKT- 95:ss(cid:228) sis(cid:228)ltyy luokkaan F. 3 (cid:148)Muut arvopaperit kuin osak- keet(cid:148). (6) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 89/382/ETY, Euratom (2) perustettua Euroopan yhteis(cid:246)jen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 91/115/ETY (3) perustettua rahoitus-, finanssi- ja maksutase- tilastoja k(cid:228)sittelev(cid:228)(cid:228) komiteaa on kuultu molempien edell(cid:228) mainittujen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten 3 artiklan mukaisesti, tilasto-ohjelmakomiteaa ja OVAT ANTANEET T˜M˜N ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 liite A t(cid:228)- m(cid:228)n asetuksen liitteen mukaisesti. 2 artikla T(cid:228)m(cid:228) asetus tulee voimaan p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228), jona se julkaistaan Euroo- pan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). (3) EKT-95:n ja SNA:n alkuper(cid:228)isiss(cid:228) toisinnoissa kaikkiin swap-j(cid:228)rjestelyihin sek(cid:228) korkotermiinisopimuksiin liittyv(cid:228)t, T(cid:228)m(cid:228) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sit(cid:228) sovelletaan sellaisenaan kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. (1) EYVL L 310, 30. 1. 1996, s. 1. (2) EYVL L 181, 28. 6. 1989, s. 47. (3) EYVL L 59, 6. 3. 1991, s. 19. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 96/174/EY muutettu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s (EYVL L 51, 1. 3. 1996, s. 48). C 116 E/64 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 26. 4. 2000 LIITE Muutetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 liite A seuraavasti: 1. Korvataan luvussa 4 oleva 4. 47 kohta seuraavasti: (cid:148)4. 47. Mit(cid:228)(cid:228)n maksua, joka seuraa jostakin swap-j(cid:228)rjestelyst(cid:228), ei katsota koroksi ja kirjata omaisuustuloihin (ks. 5. 67. d ja 5. 139. c johdannaisista). Vastaavasti korkotermiinisopimuksia koskevia taloustoimia ei kirjata omaisuustuloihin (ks. 5. 67. e). (cid:148) 2. Luvussa 5: a) korvataan 5. 67. d ja e kohta seuraavasti: (cid:148)d) swapit, mutta vain jos niill(cid:228) joko k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n kauppaa markkinoilla ja niille siten voidaan m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) markkina- arvo tai jos ne voidaan korvata vastakkaisella sopimuksella. Swapit ovat kahden osapuolen v(cid:228)lisi(cid:228) sitoumuksia, joissa vaihdetaan samasta velkam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) koituvia maksuvirtoja tietyksi ajaksi ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyin ehdoin. Yleisimpi(cid:228) ovat korkoswapit, termiineihin rinnastettavissa olevat valuuttaswapit ja valuuttaswapit (joita nimitet(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s koron- ja valuutanvaihtosopimuksiksi). Korkoswapissa vaihdetaan kahden eri perusteen mukaisia korkomak- suja, esimerkiksi kiinte(cid:228)korkoinen vaihdetaan vaihtuvakorkoiseen, vaihdetaan kaksi eri vaihtuvakorkoista kes- ken(cid:228)(cid:228)n, yhden valuutan mukainen kiinte(cid:228) korko vaihdetaan toisen valuutan mukaiseen vaihtuvaan korkoon jne. Termiineihin rinnastettavissa olevat valuuttaswapit (mukaan luettuna kaikki termiinisopimukset) ovat valuuttatoimia, joissa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) kurssi on m(cid:228)(cid:228)ritelty etuk(cid:228)teen. Valuuttaswapeissa vaihdetaan tietty m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kahta eri valuuttaa sek(cid:228) niit(cid:228) seuraavia maksuvirtoja tietyksi ajaksi ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyin ehdoin. Tilinpitoj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) mit(cid:228)(cid:228)n maksuja, jotka seuraavat edell(cid:228) mainituista, ei katsota omaisuustuloksi, ja kaikki suoritukset kirjataan rahoitustiliin; e) korkotermiinisopimukset (FRA:t), mutta vain jos niill(cid:228) joko k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n kauppaa markkinoilla ja niille siten voidaan m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) markkina-arvo tai jos ne voidaan korvata vastakkaisella sopimuksella. Korkotermiinisopi- mukset ovat kahden osapuolen v(cid:228)lisi(cid:228) sitoumuksia, joissa osapuolet suojautuakseen korkovaihteluilta sopivat selvitysp(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) sovellettavasta korkotasosta, joka perustuu nimelliseen p(cid:228)(cid:228)omaan; p(cid:228)(cid:228)omaa ei k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) kuitenkaan vaihdeta. Selvitysp(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) suoritettavat maksut riippuvat sopimuskoron ja sen hetkisen markkina- koron erotuksesta. Tilinpitoj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) maksuja ei katsota omaisuustuloksi, vaan ne kirjataan johdan- naisiin. (cid:148) b) korvataan 5. 139. c ja d kohta seuraavasti: (cid:148)c) V(cid:228)litt(cid:228)jien maksamat tai saamat palkkiot optioista, futuureista, swapeista ja muista johdannaissopimuksista k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n palvelumaksuina asianomaisella tilill(cid:228). Swap-sopimuksen osapuolten ei katsota tarjoavan palveluksia toisilleen, mutta kaikki swap-sopimukseen liittyv(cid:228)t kolmannelle osapuolelle maksetut maksut k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n pal- velumaksuina. Kun p(cid:228)(cid:228)omia vaihdetaan swap-sopimuksen nojalla, vastaavat virrat kirjataan perustana olevaan instrumenttiin kohdistuvana taloustoimena; muista maksuista (palkkiot pois luettuina) aiheutuvat virrat kirja- taan johdannaisiin (F. 34). Vaikka option myyj(cid:228)lle maksetun maksun voidaan k(cid:228)sitteellisesti katsoa sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)n palvelumaksun, ei palvelun osuutta ole k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) yleens(cid:228) mahdollista erottaa. Siksi koko option hinta kirjataan sen ostajalle rahoitusvarojen hankinnaksi ja myyj(cid:228)lle velkojen lis(cid:228)ykseksi; d) Jos swap-sopimukseen liittyy p(cid:228)(cid:228)omien vaihto kuten esimerkiksi valuuttaswappien yhteydess(cid:228), tulee ensim- m(cid:228)inen p(cid:228)(cid:228)omien vaihto kirjata taloustoimena, joka kohdistuu vaihdon perustana olevaan instrumenttiin sen sijaan, ett(cid:228) se kohdistuisi johdannaisinstrumenttiin (F. 34). Mik(cid:228)li sopimukseen ei liity p(cid:228)(cid:228)omien vaihtoa, mit(cid:228)(cid:228)n taloustointa ei aluksi kirjata. Molemmissa tapauksissa t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa syntyv(cid:228)n johdannaisen arvo on aluksi nolla. My(cid:246)hemmin swapin arvo vastaa seuraavia: 1. p(cid:228)(cid:228)oman osalta takaisinvaihdettavan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n odotetun markkina-arvon ja sopimukseen kirjatun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n v(cid:228)lisen erotuksen nykyinen markkina-arvo; ja 2. muiden maksujen osalta sopimuksessa m(cid:228)(cid:228)riteltyjen tulevien virtojen nykyinen markkina-arvo. Johdannaissopimusten arvon muutokset tulisi kirjata uudelleenarvostusten tilill(cid:228). 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 116 E/65 P(cid:228)(cid:228)omien takaisinvaihto tehd(cid:228)(cid:228)n swap-sopimuksessa m(cid:228)(cid:228)ritellyin ehdoin ja rahoitusvarojen vaihto saattaa tapahtua muulla kuin vallitsevalla markkinahinnalla. Sopimusosapuolten v(cid:228)liset maksut suoritetaan sopimuk- sen mukaisesti. Vallitsevan markkinahinnan ja sopimushinnan v(cid:228)linen erotus on yht(cid:228) suuri kuin saatavan/velan purkuarvo sopimuksen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sp(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228), ja se kirjataan johdannaisiin (F. 34) kohdistuvana taloustoimena. Sit(cid:228) vastoin muut swap-j(cid:228)rjestelyyn liittyv(cid:228)t virrat kirjataan johdannaisiin kohdistuvana taloustoimena tosiasiallisesti vaihdetun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n osalta. Kaikkien johdannaisiin kohdistuvien taloustoimien tulee t(cid:228)sm(cid:228)t(cid:228) koko swap-sopi- muksesta sen olemassaoloaikana saatuihin uudelleenarvostusvoittoihin tai -tappioihin yhteens(cid:228). K(cid:228)sittelytapa on yhdenmukainen p(cid:228)(cid:228)ttymisp(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toteutettavan option k(cid:228)sittelyn kanssa (ks. a yll(cid:228)). Institutionaalisten yksik(cid:246)iden osalta swap- tai korkotermiinisopimus kirjataan johdannaisiin varojen puolelle, jossa sill(cid:228) on varojen nettoarvo, jota positiiviset nettomaksut kasvattavat (ja p(cid:228)invastoin). Silloin, kun swapilla on velan nettoarvo, se kirjataan velkojen puolelle, ja negatiiviset nettomaksut kasvattavat nettoarvoa (ja p(cid:228)invastoin). (cid:148)


title: Kommissionens förordning (EG) nr 54/2000 av den 10 januari 2000 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull och förskottsbeloppet på stödet

eurovoc_concepts:
EU Member State
Greece
Spain
cotton
production aid
world market price

formats: pdf print

text: 11. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 6/21 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 54/2000 av den 10 januari 2000 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull och förskottsbeloppet på stödet EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Anslutningsakten för Grekland, särskilt punkterna 3 och 10 i protokoll nr 4 om bomull i denna, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1553/95 (1), med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1554/95 av den 29 juni 1995 om fastställande av de allmänna reglerna för systemet med stöd till bomull och om upphävande av förord- ning (EEG) nr 2169/81 (2), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1419/98 (3), särskilt artiklarna 3, 4 och 5 i denna, och av följande skäl: 1. 2. Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1554/95 skall ett världsmarknadspris på orensad bomull fastställas regel- bundet på grundval av det världsmarknadspris som konstaterats för rensad bomull med hänsyn till det förhållande som tidigare har konstaterats mellan priset för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Detta tidigare förhållande har fastställts i artikel 1. 2 i kommissionens förordning (EEG) nr 1201/89 av den 3 maj 1989 om tillämpningsföreskrifter för stöd- systemet för bomull (4), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1624/1999 (5). Om världsmarknadspriset inte kan fastställas på detta sätt, skall priset fastställas på grundval av det senast bestämda priset. Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1554/95 skall världsmarknadspriset på rensad bomull bestämmas för en produkt med vissa egenskaper och med hänsyn till de mest fördelaktiga anbuden och prisnoteringarna på världsmarknaden mellan dem som anses vara representa- tiva att för den verkliga marknadstendensen. För bestämma detta pris har det fastställts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats på en eller flera euro- peiska börser för en produkt som levererats cif till en nordeuropeisk hamn och som kommer från olika leve- rantörsländer vilka anses vara de mest representativa för den internationella handeln. Det föreskrivs justeringar av (1) EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 45. (2) EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 48. (3) EGT L 190, 4. 7. 1998, s. 4. (4) EGT L 123, 4. 5. 1989, s. 23. (5) EGT L 192, 24. 7. 1999, s. 39. 3. 4. kriterierna för att bestämma världsmarknadspriset för orensad bomull för att ta hänsyn till motiverade skill- nader när det gäller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karaktär. Dessa justeringar fastställs i artikel 2 i förordning (EEG) nr 1201/89. Tillämpningen av ovanstående kriterier innebär att världsmarknadspriset på orensad bomull bör fastställas på nedan angiven nivå. I artikel 5. 3a första stycket, i förordning (EG) nr 1554/ 95 föreskrivs att det förskottsbetalda stödbeloppet skall vara lika med orienteringspriset minskat med världs- marknadspriset samt med en minskning som beräknats enligt den formel som gäller då den maximala garanti- kvantiteten överskrids, men baserat på en ny beräkning av produktionen av orensad bomull ökad med minst 7,5 %. förordning (EG) nr 2606/ 1999 (6) fastställs den nya beräknade produktionsnivån för regleringsåret 1999/2000 samt den procentsats med vilken den bör uppräknas. Enligt denna beräknings- metod bör förskottsbeloppet per medlemsstat fastställas enligt nedan. I kommissionens HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Världsmarknadspriset på orensad bomull som avses i till förordning (EG) nr 1554/95 fastställs 1. artikel 3 i 19,674 EUR/100 kg. Det förskottsbelopp på stödet som avses i artikel 5. 3a 2. första stycket i förordning (EG) nr 1554/95 fastställs till — 50,165 EUR/100 kg för Spanien, — 46,232 EUR/100 kg för Grekland, och — 86,626 EUR/100 kg för övriga medlemsstater. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 11 januari 2000. (6) EGT L 316, 10. 12. 1999, s. 36. L 6/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 1. 2000 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 10 januari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen