title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2761/99 di Mauro Nobilia (UEN) alla Commissione. Sovvenzioni ai servizi marittimi per le isole (art. 88, par. 2 del trattato CE in merito all'aiuto C/64/99, ex NN 68/99).

eurovoc_concepts:
European Union
common transport policy
control of State aid
ferryboat
island
maritime shipping
maritime transport
trans-European network
transport network

text: C 330 E/46 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 1. Quali trasportatori aerei le abbiano notificato le disposizioni che hanno adottato per rispettare gli obblighi che loro incombono? 2. Quali compensazioni effettive sono state percepite dai viaggiatori secondo queste disposizioni? 3. Quante informazioni sono effettivamente sono disponibili nelle agenzie e/o negli aeroporti a favore dei viaggiatori che si sono visti rifiutare l(cid:146)imbarco? Inoltre, sapendo che la proposta che modifica questo regolamento Ł attualmente bloccata al Consiglio, e visto l(cid:146)evidente, elevato mancato rispetto delle disposizioni previste, intende la Commissione prevedere un ricorso giuridico o una qualsiasi altra azione nei confronti delle compagnie aeree che non le rispettino, in attesa dell(cid:146)adozione di una regolamentazione piø efficace? (1) GU L 36 dell(cid:146)8. 2. 1991, pag. 5. Risposta data dalla sig. ra de Palacio a nome della Commissione (21 marzo 2000) Il regolamento (CEE) n. 295/91, adottato dal Consiglio nel 1991, stabilisce che il vettore aereo deve notificare le regole che applica in partenza da un aeroporto comunitario in caso di negato imbarco. Egli notifica dette regole tanto allo Stato membro interessato che alla Commissione. 58 compagnie aeree hanno notificato tali regole alla Commissione (si rinvia all(cid:146)elenco trasmesso all(cid:146)onorevole parlamentare e al segretariato generale del Parlamento). Il regolamento prevede una compensazione minima (150 € per i voli fino a 3500 km e 300 € per i voli oltre i 3500 km), che pu(cid:242) essere limitata al prezzo del biglietto corrispondente alla destinazione finale. In linea generale, inoltre, il regolamento dispone che le regole che i vettori aerei sono tenuti ad applicare devono essere tenute a disposizione del pubblico nelle agenzie e presso i banchi di accettazione del vettore. I vettori aerei e le agenzie possono scegliere le misure adeguate per soddisfare tale obbligo. Attualmente il trattato CE non presenta, per la Commissione, un quadro adeguato ad avviare ricorsi nei confronti di un vettore aereo al fine di garantire il rispetto delle norme di compensazione nei casi singoli. Il regolamento suscita diritti diretti per i passeggeri, che hanno di conseguenza la possibilit(cid:224) di avviare una ricorso giuridico di fronte ai tribunali nazionali, per ottenere il rispetto di tali diritti. Alla Commissione risulta che il numero delle procedure avviate Ł relativamente limitato. Gli Stati membri hanno inoltre la possibilit(cid:224) di introdurre sanzioni complementari in caso di infrazione al regolamento. Nell(cid:146)attesa che il Consiglio adotti la proposta della Commissione che modifica l(cid:146)attuale regolamento, (1) e piø particolarmente a seguito del progresso tecnologico (acquisto del biglietto per via elettronica) e degli la Commissione ha recentemente iniziato l(cid:146)esame sviluppi a carattere operativo (alleanze tra i vettori), approfondito delle condizioni di applicazione del regolamento (CEE) n. 295/91. Tale esame dovrebbe permettere di ottenere un bilancio delle pratiche delle compagnie aeree, degli interventi delle autorit(cid:224) nazionali degli Stati membri per garantire l(cid:146)adozione di tali regole e la miglior tutela possibile dei passeggeri nonchØ dell(cid:146)impatto degli sviluppi di cui sopra sull(cid:146)applicazione delle regole ad opera dei tribunali nazionali. (1) GU C 351 del 18. 11. 1998. (2000/C 330 E/051) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2761/99 di Mauro Nobilia (UEN) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Sovvenzioni ai servizi marittimi per le isole (art. 88, par. 2 del trattato CE in merito all(cid:146)aiuto C/64/99, ex NN 68/99) Considerato: (cid:129) che le sovvenzioni indicate in oggetto mirano a realizzare, nell(cid:146)ambito dei servizi marittimi per le isole, una continuit(cid:224) territoriale tra le stesse isole e il continente; 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/47 (cid:129) che il principio di continuit(cid:224) territoriale, obiettivo delle predette sovvenzioni, si fonda naturalmente sulla qualit(cid:224) e la quantit(cid:224) dei predetti servizi marittimi; (cid:129) che in Italia i collegamenti da e per la Sardegna, effettuati dalla Tirrenia, e da e per le isole minori, effettuati dalla Caremar, dalla Toremar e dalla Siremar, sono negli ultimi tempi assicurati da prototipi di unit(cid:224) superveloci denominate «hsc»; (cid:129) che le compagnie marittime citate, a fronte del servizio reso, sono beneficiarie delle sovvenzioni in questione; (cid:129) che tuttavia i predetti prototipi «hsc», per la loro specificit(cid:224) costruttiva, non solo sembrano presentare, rispetto ai limitazioni alla navigazione a parit(cid:224) di tradizionali, maggiori condizioni meteo avverse, ma risultano essere anche frequentemente fermi per manutenzioni straordi- narie; traghetti e agli aliscafi (cid:129) che le limitazioni alla navigazione e i frequenti fermi dei prototipi «hsc», di propriet(cid:224) delle compagnie indicate, di fatto contravverrebbero al principio di continuit(cid:224) territoriale, essenziale per l(cid:146)erogazione di cui in oggetto, pu(cid:242) la Commissione accertare se quanto sopraesposto corrisponde al vero? Inoltre, pu(cid:242) intervenire, se del caso, presso le autorit(cid:224) competenti affinchØ i servizi marittimi per le isole siano, per qualit(cid:224) e quantit(cid:224), connaturati al principio di continuit(cid:224) territoriale unicamente in esito al quale si determina l(cid:146)ammissibilit(cid:224) delle sovvenzioni? Risposta data dalla sig. ra de Palacio a nome della Commissione (3 marzo 2000) In merito al principio della continuit(cid:224) territoriale, la Commissione ritiene che alla sua osservanza debbano esclusivamente provvedere le autorit(cid:224) nazionali. In merito all(cid:146)aiuto di Stato n. C 64/99 (ex NN 68/99), la Commissione ha aperto un(cid:146)istruttoria sulle sovvenzioni versate al «Gruppo Tirrenia». La notizia dell(cid:146)avvio della procedura Ł stata debitamente pubblicata nella Gazzetta ufficiale (1). Dato che l(cid:146)istruttoria non si Ł ancora conclusa, la Commissione non pu(cid:242) pronunciarsi sull(cid:146)accuratezza dei fatti esposti dall(cid:146)onorevole interrogante, in particolare per quanto attiene l(cid:146)utilizzo delle unit(cid:224) superveloci «hsc». La Commissione assicura comunque che, nell(cid:146)ambito della suddetta procedura, terr(cid:224) nella debita conside- razione tutti gli aspetti riguardanti l(cid:146)utilizzo delle unit(cid:224) superveloci. (1) GU C 306 del 23. 10. 1999. (2000/C 330 E/052) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2768/99 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Manutenzione delle idrovie europee La rete idroviaria europea, se sfruttata intensivamente, potrebbe dare un notevole contributo e costituire una soluzione ecocompatibile al problema della mobilit(cid:224). La navigazione interna ha infatti tutte le carte in regola per assorbire una parte del trasporto su strada. Tuttavia, gran parte della rete idroviaria europea, e soprattutto le vie navigabili minori, registra il problema dell(cid:146)inadeguatezza delle operazioni di manutenzione e di dragaggio, con conseguente progressivo interra- mento dei canali. Per realizzare una rete idroviaria capillare che copra una superficie quanto piø possibile estesa di territorio, le autorit(cid:224) dovrebbero provvedere a che i fondali siano sempre superiori ai 2,5 metri. Pu(cid:242) la Commissione riferire se Ł disposta a varare un(cid:146)azione di sostegno che consenta di tenere aperta gran parte delle vie navigabili europei minori e di mantenere fondali di almeno 2,5 metri?


title: Europaparlamentets resolution om den meddelande från kommissionen om strukturfonderna och samordningen med Sammanhållningsfonden - Riktlinjer för programmen för perioden 2000-2006 (KOM(1999) 344 - C5-0122/1999 - 1999/2127(COS))

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Structural Funds
coordination of financing

formats: pdf print

text: 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 304/57 Tisdag 18 januari 2000 (cid:1) med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen. (cid:1) med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0104/ 1999). 1. Parlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. uppmanar kommissionen att på nytt höra parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt 2. ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt. 3. uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. 7. Sammanhållningsfonden A5-0108/1999 Europaparlamentets resolution om meddelandet från kommissionen om strukturfonderna och för programmen för perioden samordningen med Sammanhållningsfonden Riktlinjer 2000−2006 (KOM(1999) 344 C5-0122/1999 1999/2127(COS)) Europaparlamentet utfärdar denna resolution (cid:1) med beaktande av meddelande från kommissionen (KOM(1999) 344 (cid:1) C5-0122/1999). (cid:1) med beaktande av EU-fördraget, särskilt artikel 2 i detta, och särskilt artikel 158ff samt artikel 299. 2. (cid:1) med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfon- derna (1), särskilt artikel 10. 3 och 11. 3b i denna. (cid:1) med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden (2), särskilt artikel 1 i denna. (cid:1) med beaktande av kommissionens första treårsrapport om ekonomisk och social sammanhållning (KOM(1996) 542 (cid:1) C4-0016/1997). (cid:1) med beaktande av den sjätte periodiska rapporten om den sociala och ekonomiska situationen i Europeiska unionens regioner (SEK(1999) 66 (cid:1) C5-0120/1999). (cid:1) med beaktande av förslagen som i kommissionens dokument ”Agenda 2000 En förstärkt och utvidgad union” (KOM(1997) 2000) framlagts för att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen och sin resolution av den 18 juni 1998 om Agenda 2000 En förstärkt och utvidgad union, Del 1, Avsnitt II: Ekonomisk och social sammanhållning (3). (cid:1) med beaktande av kommissionens riktlinjer om prioriteringar för anpassning av strukturfondspro- grammen fram till slutet av 1999 (C4-0640/1997). (cid:1) med beaktande av sin resolution av den 19 november 1998 (4) och sitt beslut av den 6 maj 1999 (5) om de allmänna bestämmelserna för strukturfonderna. (cid:1) med beaktande av utvecklingsprogrammet för det europeiska området, antaget i maj 1999, sin resolution av den 2 juli 1998 om den fysiska planeringen och utvecklingsprogrammet för det euro- peiska området (6) och den handlingsplan som ministrarna med ansvar för regionalpolitik och fysisk planering antog vid sitt möte i Tammerfors den 4-5 oktober 1999. (1) EGT L 161, 26. 6. 1999, s. 1. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 80. (3) EGT C 210, 6. 7. 1998, s. 189. (4) EGT C 379, 7. 12. 1998, s. 164. (5) EGT C 279, 1. 10. 1999, s. 292. (6) EGT C 226, 20. 7. 1998, s. 42. C 304/58 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Tisdag 18 januari 2000 (cid:1) med beaktande av det femte åtgärdsprogrammet för miljön och sin resolution om detta av den 22 april 1993 (1). (cid:1) med beaktande av gemenskapens fjärde handlingsprogram för jämställdhet mellan kvinnor och män (1996−2000) (KOM(1995) 381) och sin resolution av den 17 november 1995 (2) i detta ämne. (cid:1) med beaktande av kommissionens meddelande ”En hållbar utveckling i Europas städer: ett handlings- program” (KOM(1998) 605) och sin resolution av den 4 maj 1999 (3) i detta ämne. (cid:1) med beaktande av kommissionens meddelande om samordningen av stödåtgärder för små och medel- stora företag och hantverksföretag (KOM(1997) 610) och kommissionens meddelande om Europeiska kapitalmarknader för små och medelstora företag: framtidsutsikter och tänkbara hinder för framsteg (KOM(1997) 187) samt Europaparlamentets resolutioner av den 5 november 1998 (4) och den 17 september 1998 (5) i dessa ämnen. (cid:1) med beaktande av kommissionens meddelande om en europeisk strategi för att främja lokala utveck- lings- och sysselsättningsinitiativ (KOM(1995) 273) och sin resolution av den 6 september 1996 (6) i detta ämne. (cid:1) med beaktande av kommissionens meddelande om miljö och sysselsättning (KOM(1997) 592) och sin resolution av den 16 juli 1998 (7) i detta ämne. (cid:1) med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om bedömning av vissa planers och pro- grams inverkan på miljön (KOM(1996) 511) och sitt yttrande av den 20 oktober 1998 (8) i detta ämne. (cid:1) med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism och yttrandena från jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och socialfrågor, utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi och fiskeriutskottet (A5-0108/1999), och av följande skäl. A. B. C. Inom den gemensamma marknaden koncentreras den ekonomiska tillväxten till vissa tyngdpunkts- områden. Detta sker på bekostnad av de mindre gynnade regionerna och natur och miljö. De vinster som integrationen för med sig kommer inte alla till godo på samma grunder och därför utgör struk- turfonderna och Sammanhållningsfonden de viktigaste verktygen för att utjämna skillnaderna mellan regionerna och få till stånd en harmonisk utveckling av hela gemenskapen. I riktlinjerna betonas främjandet av hållbar utveckling och ökad konkurrenskraft i sysselsättnings- skapande syfte. Detta bör välkomnas. I artikel 158 första stycket i EG-fördraget innefattas minst gynnade öar i de regioner vilkas utveckling måste utgöra en grundläggande prioritering för unionens sammanhållningspolitik. Kommissionen bör därför tillskriva öarna motsvarande betydelse inom ramen för de riktlinjer som den föreslår medlems- staterna. D. Såväl kommissionen som medlemsstaterna bär ansvaret för ett ”medborgarnas Europa” där var och en skall få jämförliga möjligheter oavsett i vilken region han eller hon bor eller vilken social ställning han eller hon har. Samtidigt måste det ses till att inte kommande generationer riskerar att hamna i en situation där de inte kan tillgodose sina behov. E. Av särskild betydelse i detta sammanhang är artikel 1 i förordning (EG) nr 1260/1999 om struktur- fonderna där det inte bara uppställts geografiska utan också innehållsliga mål för de europeiska fonderna. Dessa mål ställer krav på ett integrativt tillvägagångssätt vid programplaneringen och på att gemenskapens övergripande politik skall förverkligas i programmen. (1) EGT C 150, 31. 5. 1993, s. 292. (2) EGT C 323, 4. 12. 1995, s. 167. (3) EGT C 279, 1. 10. 1999, s. 44. (4) EGT C 359, 23. 11. 1998, s. 98. (5) EGT C 313, 12. 10. 1998, s. 195. (6) EGT C 277, 23. 9. 1996, s. 45. (7) EGT C 292, 21. 9. 1998, s. 149. (8) EGT C 341, 9. 11. 1998, s. 18. 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 304/59 Tisdag 18 januari 2000 F. G. Europeiska unionens regionalpolitik utgör unionens andra budget för ingripande via strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. För att det skall kunna garanteras att gemenskapens prioriteringar beak- tas vid de strukturpolitiska åtgärderna bör de av kommissionen utarbetade riktlinjerna i framtiden ges formen av riktlinjer med föreskrifter för hurdana åtgärderna inom de program som fastställts av staterna i samverkan med lokala och regionala partner bör vara för att kunna komma i fråga för bidrag. Innehållet och slutsatserna, och i synnerhet den del som fastställer faktorer som verkligen påverkar de europeiska regionernas konkurrenskraft, i kommissionens sjätte periodiska rapport om den sociala och ekonomiska situationen i Europeiska unionens regioner är av stor betydelse och stort intresse när man fastställer de gemenskapsprioriteringar som strukturåtgärderna skall grunda sig på för att ge resultat. Kommissionen uppger att den fullt ut beaktat dessa prioriteringar när den utarbetat sina riktlinjer. De fyra faktorer som utgör säkra hävstänger för regional utveckling och som kräver en koncentrering av strukturinvesteringarna ä. (cid:1) den produktiva basen och den ekonomiska strukturen. (cid:1) den tekniska nivån och forskningsnivån. (cid:1) infrastrukturen som garanterar tillgänglighet, oc. (cid:1) arbetskraftens kompetens. H. Gemenskapens mål för reformen inom ramen för Agenda 2000 heter koncentration, effektivitet och förenklade förvaltningsstrukturer, och kommissionen är skyldig att genomföra dessa mål vid utvärder- ingen av programmen. I. J. K. Kommissionen lade i juni 1998 fram ett meddelande till Europeiska rådet om en strategi för att integ- rera miljöskyddskrav med Europeiska unionens politik (KOM(1998) 333). Meddelandets slutsats om att integrering av miljöfrågor inte är ett alternativ utan en skyldighet bör särskilt beaktas. I meddelandet om Europeiska gemenskapens strategi för biologisk mångfald (KOM(1998) 42) bör man i synnerhet beakta punkt 25 som framhäver målet att främja en hållbar regional utveckling som inbe- griper åtgärder för ett hållbart bevarande och utnyttjande av den biologiska mångfaldeninom ramen för strukturfondernas operativa program. Enligt artikel 10. 3 i ovannämnda förordning (EG) nr 1260/1999 skall kommissionen efter att förord- ningen trätt i kraft och före den i artikel 42 föreskrivna utvärderingen efter halva tiden offentliggöra allmänna vägledande riktlinjer (i kommissionens meddelande om riktlinjerna kallade ”indikativa rikt- linjer” på svenska), baserade på relevant och antagen gemenskapspolitik. Dessa riktlinjer kommer att vara en väsentlig faktor vid förhandlingarna om programmen och översynen av dem. L. Europaparlamentet har inte i tid rådfrågats om innehållet i riktlinjerna och har inte kunnat utvärdera innehållet i dem innan de börjat gälla. M. De nya mål 1-programmen hade redan skisserats upp innan riktlinjerna började tillämpas. Parlamentet betonar hur viktiga riktlinjerna är för att gemenskapens reformmålsättningar effektivitet, 1. koncentration och enklare förvaltning skall kunna uppnås och betonar ytterligare strukturpolitikens euro- peiska dimension och välkomnar i detta sammanhang att kommissionen i rätt tid gått ut med information. uppfattar riktlinjerna som ett viktigt hjälpmedel för att medlemsstaterna och regionerna skall kunna 2. sätta prioriteter vid programplaneringen och uppnå det enhetliga övergripande målet om en hållbar utveckling av missgynnade regioner och av regioner med utvecklingssvårigheter, också med tanke på det aktiva och preventiva sysselsättningsfrämjandet; väntar sig därigenom största möjliga synergi mellan alla instrument och budgetanslag samt en balans mellan åtgärder för miljön, ekonomiska åtgärder och social- politiska åtgärder. C 304/60 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Tisdag 18 januari 2000 3. anser det vara ett framsteg inom strukturfrämjandet att de vägledande riktlinjerna ordnats efter ämnesområden, eftersom de endast på detta sätt kan tjäna syftet att främja ett helhetsbetonat grepp på de nya planerna och programmen vilka måste stödja sig på decentraliserat utarbetade planer för utveckling och strukturomvandling. 4. konstaterar att det inte står någonting om hur dessa riktlinjer skall tolkas i övergångsprogrammen. betonar vikten av riktlinjerna såsom instrument för ett decentraliserat, effektivt och omfattande part- 5. nerskap som måste stödja sig på kompetens och engagemang hos alla aktörer inom de regionala och lokala organen, vilka är i akut behov av tekniskt stöd så att de skall kunna kvalificera sig för sina uppgifter; yrkar med tanke på detta på en vidareutveckling av det vägledande instrumentet eftersom detta hittills inte innehållit några minimikrav eller någon vägledning vad gäller partnernas medverkan. 6. anser yttermera att förvaltningen av strukturfondens finansiella resurser följaktligen borde decentrali- seras så att den tar hänsyn både till möjligheterna till partnerskap och till kompetensen hos de regionala och lokala myndigheterna, varvid kontrollen bör skärpas, både av anslagsanvändningen och av att de mål som uppställts av unionen respekteras. 7. beklagar att kommissionens dokument inte innehåller några rekommendationer till medlemsstaterna om förenkling av nationella rättsliga förfaranden och bestämmelser när det gäller inlämning och de natio- nella myndigheternas handläggning av projekt, samt finansiering, genomförande och kontroll; anser att de regler och administrativa krav som ställs upp av vissa medlemsstater ibland utgör allvarliga hinder vad gäller den tillgång operatörerna, i synnerhet mikroföretagen, de små och medelstora företagen och hant- verkarna, har till strukturfonderna. uppmanar kommissionen att vid förhandlingarna med medlemsstaterna om nya planer och program 8. rikta in uppmärksamheten på att främja en gynnsam omgivning för sysselsättningsintensiva små och medelstora företag genom att ställa upp klara mål för alternativa finansieringskällor, inklusive system för riskkapital och privat finansiering samt stödtjänster för företagen, inklusive ny informationsteknologi och investeringar på nya områden. 9. anser att det är nödvändigt att kommissionen på grundval av de fastställda riktlinjerna utarbetar ett dokument för bedömning och analys av de mest innovativa projekten (best practice) och att detta sprids i stor omfattning bland strukturpolitikens aktörer; uppmanar kommissionen att stöda utbytet av erfarenheter mellan medlemsstater och regioner för att på så sätt verka till förmån för bästa tillvägagångssätt inom skapande av nytänkande och inom förvaltningen samt undersöka vilka möjligheter det finns att inrätta en databank med förevisningar av sådana projekt. anser att riktlinjerna i dagens läge bör bedömas inte bara ur innehållssynvinkel utan också ur syn- 10. vinkel av hur användbara de är för kommissionen vid förhandlingarna om programmen; betonar här att de övergripande formerna för gemenskapens politik skall respekteras och understryker att det snabbt och effektivt bör ageras till förmån för att programmen skall godkännas; i detta sammanhang bör man se till att lokala sammanslutningar i den privata sektorn involveras i planerings- och genomförandeprocessen och slutligen säkerställa att vägledning ges i avslutningsstategier i slutet av programperioden. 11. konstaterar att de vägledande riktlinjerna kan ge ett minimum av orientering endast under förutsätt- ning att de framsteg som görs går att mäta utgående från mål som kan göras till föremål för utvärdering och utgående från i vilken mån framstegen överensstämmer med strategierna för gemenskapens politik; beklagar att endast trevande ansatser till detta framkommit i det föreliggande dokumentet och anser att det råder ett akut behov av förbättring. beklagar att riktlinjerna inte innehåller särskilda bestämmelser eller klargöranden angående utvidg- 12. ningens konsekvenser för både regionala och nationella myndigheter som genomför strukturfondsprogram och för ansökarländerna, och uppmanar med kraft kommissionen att ta itu med den här frågan i samband med den översyn som görs efter halva programtiden. 13. betonar att anslagsanvändningen kommer att kunna samordnas med framgång endast under förut- sättning att också kommissionen når fram till att dess olika avdelningar samarbetar med varandra tvärs över de organisatoriska skrankorna som skiljer dem åt och förutsatt att det inte bara på sektorsplanet tas hänsyn till de övergripande formerna för gemenskapens politik; insisterar i detta sammanhang särskilt på att städernas och landsbygdens utveckling skall vara hållbar. 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 304/61 Tisdag 18 januari 2000 rekommenderar, 14. inom ramen för kommissionens rekommendationer för hållbar utveckling, att medlemsstaternas integrationspolitik skall förenhetligas utifrån de riktlinjer som dragits upp i planen för utveckling av gemenskapens område. 15. kritiserar att riktlinjerna endast marginellt uppmärksammat frågan om städerna och uppmanar kommissionen att se till att anslag till projekt i stadsmiljö beviljas i alla regionala program och målområ- den i medlemsstaterna, varvid handlingsprogrammet för en hållbar utveckling i Europas städer bör beaktas och adekvata resurser ställas till förfogande med hjälp av instrumentet globalt stöd (som i det ovannämnda handlingsprogrammet på svenska kallats ”rambidrag”). 16. riktar kritik mot att det inte inom det instrument som riktlinjerna utgör i vederbörlig grad kunnat tas hänsyn till att utvecklingen av landsbygden har en dubbel funktion att fylla, nämligen dels att utgöra ett bidrag till reformen av den europeiska jordbruksmodellen och dels att bidra till ekonomisk och social sammanhållning och uppmanar kommissionen att med tanke på utvecklingen både av landsbygdsområden och fiskeberoende områden göra ökat bruk av decentraliserade instrument för stöd och inte inskränka främjandet av modellregionerna till att bli en fråga bara för gemenskapsinitiativet Leader. yrkar på att kommissionen i samverkan med medlemsstaterna skall ta hänsyn till att integrerade 17. koncept om att ingjuta nytt liv i relationerna mellan stad och landsbygd bör ägnas ökad uppmärksamhet och betonar än en gång den grundläggande betydelsen hos utvecklingsprogrammet för det europeiska området. 18. betonar att det måste säkerställas att de regionala utvecklingsprogrammen, Sammanhållningsfonden och gemenskapens initiativ samordnas och bättre överensstämmer med varandra i fråga om målsättning- arna för politiken, samordningen av finanserna och genomförandet av partnerskapet. 19. förordar en inriktning på en jämnare fördelning av strukturfondernas och Sammanhållningsfondens medel med hänsyn till jämvikten mellan transportmedlen och betonar i detta sammanhang i synnerhet kriteriet om hållbarhet, transportsäkerhet och integrering av transportmedel samt uppmanar kommissionen att särskilt beakta detta kriteriet i beviljandet av stöd. 20. uppmanar kommissionen att innan förhandlingarna med medlemsstaterna om planeringsdokumen- ten avslutas avlägga rapport inför parlamentet om hur riktlinjerna påverkan på planerna, särskilt med hänsyn till de övergripande formerna för gemenskapens politik, samt om eventuella svårigheter med detta instrument. 21. uppmanar kommissionen att vid halvtidsutvärderingen av programmen överta parlamentets förslag inför den slutliga översynen av riktlinjerna och påminner kommissionen om uppförandekodexen och de skyldigheter denna för med sig. 22. förordar att halvtidsutvärderingen, tilldelningen av resultatreserven och den slutliga bedömningen grundas på objektiva och pragmatiska kriterier som kan säkerställa ett fullständigt samspel mellan struktu- råtgärder och strukturprogram vilka per definition är mångfacetterade, så att man inte endast beaktar inklusive kvantitativa indikatorer, utan även med samma intresse analyserar de kvalitativa faktorerna, mänsklig utveckling såsom definierad av Föranta nationerna och den sysselsättningsskapande effekten (”employment benchmarking”). erinrar kommissionen om att denna i fortsättningen skall se till att parlamentet i samband med alla 23. förslag till riktlinjer får medverka redan när arbetet befinner sig på förslagsstadiet. Sysselsättning och socialfrågor 24. beklagar att mål 3 inte kan uppfylla sin funktion som referensram för sysselsättningsåtgärderna i strukturpolitiken nu när den nya programplaneringsperioden 2000-2006 skall fastställas eftersom planerna för mål 3 ännu inte fastställts slutgiltigt; kräver att samordningen och den strategiska överensstämmelsen mellan mål 1, 2 och 3 skall säkerställas när de nya planerna och programmen skall utarbetas. 25. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i samband med de lokala och regionala pak- terna, använda pakterna på lokal och regional nivå som samråds- och samordningsramar för strukturstö- den mellan de berörda aktörerna, eftersom en systematisk utvidgning av modellen för lokala och regionala pakter säkerställer en korrekt tillämpning av partnerskapsprincipen. C 304/62 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Tisdag 18 januari 2000 26. förväntar sig att stödet till utbildning av mänskliga resurser rättar sig efter behoven och framtidens tillväxtmarknader; kräver därför intensivare ansträngningar för att utröna framtida efterfrågan på tjänster som kräver särskild kompetens och för att stödja överföring av teknik till de små och medelstora företagen. understryker vikten av att stödja program med specifika åtgärder som främjar återinträde på arbets- 27. marknaden för arbetslösa över 40 år; dessa personer bildar en grupp som har svårigheter att anpassa sig till ny teknik och till företagens nuvarande krav. Industri 28. anser det vara viktigt att man framför allt i sammanhållningsländerna utvidgar forskningsinfrastruk- turen genom att placera högre utbildning och läroanstalter så att de bättre tjänar invånarna i mindre utvecklade regioner och gör det lättare för utbildade personer att stanna kvar i sin hembygd. 29. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fästa större uppmärksamhet vid program för utnyttjande av energikällor med låg energiförbrukning och investering i förnybara energikällor för att uppnå en hållbar regional utveckling. Konkurrenspolitik 30. påpekar på nytt att program som stöds av nationella och regionala myndigheter skall vara fullstän- digt förenliga med Europeiska unionens konkurrenspolitik och bestämmelser, särskilt när det gäller tillämp- ningen av sådan politik och sådana bestämmelser med avseende på statligt stöd. 31. uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. * * * 8. Sjätte periodiska rapporten A5-0107/1999 Europaparlamentets resolution om den sjätte periodiska rapporten om den sociala och ekonomiska situationen i Europeiska unionens regioner (SEK(1999) 66 C5-0120/1999 1999/2123(COS)) Europaparlamentet utfärdar denna resolution (cid:1) med beaktande av den sjätte periodiska rapporten (SEK(1999) 66 (cid:1) C5-0120/1999). (cid:1) med beaktande av artikel 8 i förordning (EEG) nr 2083/93 av den 20 juli 1993 om en reform av Europeiska regionala utvecklingsfonden (1). (cid:1) med beaktande av förordning (EEG) 2082/93 av den 20 juli 1993 om ändring av förordning (EG nr 4253/88 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 om samordningen av de olika strukturfondernas verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finasieringsorgans verksamheter (2). (cid:1) med beaktande av förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (3). (cid:1) med beaktande av gemenskapen enligt EG-fördragets artikel 2 och 3. 2 har till uppgift att främja jäm- ställdhet mellan kvinnor och män och undanröja bristande jämställdhet, samt av gemenskapens fjärde handlingsprogram för jämställdhet mellan kvinnor och män (1996-2000) (KOM(1995) 381) och sin resolution i detta ämne av den 17 november 1995 (4). (1) EGT L 193, 31. 7. 1993, s. 34. (2) EGT L 193, 31. 7. 1993, s. 20. (3) EGT L 161, 26. 6. 1999, s. 1. (4) EGT C 323, 4. 12. 1995, s. 167


title: PREGUNTA ESCRITA P-0130/00 de Jens-Peter Bonde (EDD) a la Comisión. Gestión administrativa en la OLAF.

eurovoc_concepts:
Denmark
European Anti-fraud Office
European official
duties of civil servants
national law
operation of the Institutions

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/187 procedentes de diputados federales canadienses, que se oponen a la intenci(cid:243)n de CanadÆ de suministrar a Turqu(cid:237)a reactores nucleares, por las siguientes razones: (cid:129) la carga econ(cid:243)mica para CanadÆ, con un prØstamo a Turqu(cid:237)a de 1. 500 millones de d(cid:243)lares, (cid:129) la posibilidad de que Akkuyu se convierta en un segundo Chern(cid:243)bil, lo que constituye una grave amenaza para la vida de 144 millones de personas en el MediterrÆneo oriental, (cid:129) el fundamentado temor de ofrecer a Turqu(cid:237)a la posibilidad de construir armas nucleares gracias al conocimiento de la tecnolog(cid:237)a relacionada, como ha sucedido en los casos de India y PaquistÆn. Aœn mÆs, nuevos estudios realizados por famosos sism(cid:243)logos, como Karl Buckthought, de Earthquake Forecasts Incorporation, indican que existe una probabilidad del 50 % de que se produzca un terremoto de intensidad de hasta 7 grados en la escala de Richter en los pr(cid:243)ximos 40 aæos, lo que producir(cid:237)a la total destrucci(cid:243)n del reactor y la pØrdida de millones de vidas humanas. Teniendo en cuenta los œltimos datos, as(cid:237) como la informaci(cid:243)n derivada de los catastr(cid:243)ficos se(cid:237)smos del aæo pasado, ¿quØ medios piensa utilizar la Comisi(cid:243)n para que Turqu(cid:237)a adquiera la capacidad econ(cid:243)mica para desarrollar fuentes de energ(cid:237)a renovables, y renuncie a la construcci(cid:243)n de la central nuclear? Respuesta del Sr. Verheugen en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de febrero de 2000) Se ruega a Su Seæor(cid:237)a se refiera a la respuesta de la Comisi(cid:243)n a la pregunta oral H-0781/99 del Sr. Souladakis formulada en el turno de preguntas de la sesi(cid:243)n de enero de 2000 (1) del Parlamento. (1) Debates del Parlamento Europeo (enero de 2000). (2000/C 219 E/242) PREGUNTA ESCRITA E-0067/00 de Manuel Medina Ortega (PSE) a la Comisi(cid:243)n (24 de enero de 2000) Asunto: AmØrica Latina y partidas presupuestarias ¿Podr(cid:237)a informar la Comisi(cid:243)n sobre el porcentaje de ejecuci(cid:243)n de las partidas presupuestarias destinadas al desarrollo de los diferentes pa(cid:237)ses de la AmØrica Latina durante los aæos 1998 y 1999? Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n env(cid:237)a directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento un cuadro con la informaci(cid:243)n solicitada. (2000/C 219 E/243) PREGUNTA ESCRITA P-0130/00 de Jens-Peter Bonde (EDD) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Gesti(cid:243)n administrativa en la OLAF ¿Piensa la Comisi(cid:243)n garantizar que los funcionarios no se pronunciarÆn pœblicamente sobre cuestiones de culpa, cuando un ministerio fiscal nacional ha decidido renunciar a la investigaci(cid:243)n de un caso planteado por la UCLAF/OLAF? C 219 E/188 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 ¿Piensa la Comisi(cid:243)n garantizar que no se podrÆn retener los crØditos para proyectos aprobados porque la Comisi(cid:243)n opine que existen demandas de otros proyectos, cuando no se ha incoado un procedimiento judicial para ejecutar estas demandas? El motivo de estas dos preguntas es el comportamiento de la Comisi(cid:243)n en un caso contra la empresa Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi (Centro de energ(cid:237)a renovable del Noroeste de Jutlandia), a la que se acusa pœblicamente de estafa por parte de un funcionario de la Comisi(cid:243)n, a pesar de que la polic(cid:237)a danesa contra el fraude haya llegado a la conclusi(cid:243)n de que no existen motivos para dichas acusaciones. AdemÆs, la Comisi(cid:243)n ha bloqueado el pago de una subvenci(cid:243)n a un c(cid:237)rculo de beneficiarios, de los que la empresa Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi s(cid:243)lo constituye una de las partes contratantes y, de este modo, penaliza a empresas que nada tienen que ver con el caso en curso. Respuesta de la Sra. Schreyer en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n estÆ recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicarÆ en el plazo mÆs breve posible. (2000/C 219 E/244) PREGUNTA ESCRITA P-0281/00 de Graham Watson (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (3 de febrero de 2000) Asunto: Normas nacionales en materia de protecci(cid:243)n de datos ¿Es consciente la Comisi(cid:243)n de que, debido a las disparidades entre Estados miembros a la hora de aplicar la Directiva de 1995 relativa a la protecci(cid:243)n de datos, las normas nacionales sobre protecci(cid:243)n de datos estÆn perjudicando al comercio transfronterizo, y de que ello afectarÆ considerablemente al comercio electr(cid:243)nico dentro de la UE? ¿QuØ opina la Comisi(cid:243)n acerca de la ampliaci(cid:243)n del Æmbito de aplicaci(cid:243)n de las normas sobre protecci(cid:243)n de datos, de tal forma que Øste no s(cid:243)lo incluya los datos personales, como prevØ la Directiva, sino que abarque tambiØn el tratamiento de los datos empresariales? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (17 de febrero de 2000) Se ruega a Su Seæor(cid:237)a se refiera a la respuesta de la Comisi(cid:243)n a la pregunta escrita E-2436/99 de la Sra. Wallis (1). (1) Ver pÆgina 161. (2000/C 219 E/245) PREGUNTA ESCRITA P-0306/00 de Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (4 de febrero de 2000) Asunto: El caso sueco de los bueyes sin marcar Per y P(cid:229)l son dos bueyes a los que se les deniega una exenci(cid:243)n de la obligaci(cid:243)n de que todas las reses bovinas estØn marcadas con una placa de plÆstico en la oreja. La negativa proviene de la Direcci(cid:243)n Nacional de Agricultura de Suecia


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2842/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Tutkimustehtävien 2.1.3 ‐ ilmastonmuutoksen ennustaminen ja skenaariot ‐ sisällyttäminen ehdotuspyyntöjen toiseen kierrokseen.

eurovoc_concepts:
EU research policy
climate change

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/143 (2000/C 280 E/155) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2832/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Ilmastonmuutoksen tutkimukset aukot Millaisia aukkoja ilmastonmuutoksen tutkimuksessa ovat havainneet Euroopan komissio, erityisasiantuntijat tai neuvoa-antava komitea, joka perustettiin valvomaan energiaa, ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) ja kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kehityst(cid:228) koske- van tutkimusohjelman ty(cid:246)t(cid:228)? (2000/C 280 E/156) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2842/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Tutkimusteht(cid:228)vien 2. 1. 3 (cid:129) ilmastonmuutoksen ennustaminen ja skenaariot (cid:129) sis(cid:228)llytt(cid:228)minen ehdo- tuspyynt(cid:246)jen toiseen kierrokseen Voiko komissio vahvistaa, ett(cid:228) sill(cid:228) ei ole v(cid:228)litt(cid:246)mi(cid:228) suunnitelmia sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) tutkimusteht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) 2. 1. 3 (cid:129) ilmastonmuutoksen ennustaminen ja skenaariot (cid:129) ehdotuspyynt(cid:246)jen toiseen kierrokseen energiaa, ymp(cid:228)- rist(cid:246)(cid:228) ja kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kehityst(cid:228) koskevan tutkimusohjelman alaisuudessa? Jos n(cid:228)in on, voiko se selitt(cid:228)(cid:228), johtuuko t(cid:228)m(cid:228) hallinnollista tai budjettiin liittyvist(cid:228) syist(cid:228) vai siit(cid:228), ett(cid:228) sen mielest(cid:228) kaikki asiaa koskeva tarpeellinen tutkimus on k(cid:228)ynniss(cid:228)? Philippe Busquin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2832/99 ja E-2842/99 (14. helmikuuta 2000) Kahden ensimm(cid:228)isen ehdotuspyynn(cid:246)n ty(cid:246)ohjelma on suunniteltu huolellisesti ja laadittu yhteisty(cid:246)ss(cid:228) neuvoa-antavan asiantuntijaryhm(cid:228)n ja ohjelman hallintokomitean kanssa. N(cid:228)iden elinten kanssa neuvotel- laan my(cid:246)s jatkossa ehdotuspyynt(cid:246)jen perusteella. P(cid:228)(cid:228)asiassa budjettisyist(cid:228) mutta my(cid:246)s edell(cid:228) mainittujen elinten suosituksesta osa-alue 2. 1. 3 (cid:148)Ilmastonmuu- toksen ennakoiminen ja skenaariot(cid:148) oli mukana ensimm(cid:228)isess(cid:228) ehdotuspyynn(cid:246)ss(cid:228). Sen sijaan sit(cid:228) ei ole otettu toiseen ehdotuspyynt(cid:246)(cid:246)n, mutta vuoden 2001 ehdotuspyynn(cid:246)ss(cid:228) sen on taas mukana. (2000/C 280 E/157) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2833/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Strategiset syyt ilmastonmuutoksen tutkimiseen Mill(cid:228) alueilla Euroopan komission mielest(cid:228) on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) tehd(cid:228) ilmastonmuutokseen liittyv(cid:228)(cid:228) tutkimusta (cid:148)strategisista syist(cid:228)(cid:148) (cid:129) esimerkiksi liittyen Yhdysvaltain kanssa teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n yhteisty(cid:246)h(cid:246)n tai YK:n ohjelmien alaisuudessa perustetuissa kansainv(cid:228)lisiss(cid:228) tutkimusryhmiss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritettyjen tarpeiden t(cid:228)ytt(cid:228)miseksi? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (14. helmikuuta 2000) Strategisista syist(cid:228) sek(cid:228) Yhdysvaltojen ja Japanin kanssa teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n yhteisty(cid:246)h(cid:246)n liittyen on m(cid:228)(cid:228)ritelty useita painopistealueita. N(cid:228)it(cid:228) ovat ilmastoennusteet, hiilen kiertokulku ja ilmaston vaikutusten tutkimus. My(cid:246)s Kioton ilmastokokouksen j(cid:228)lkeen teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tutkimusta pidet(cid:228)(cid:228)n ensisijaisena


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2839/99 von Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) an die Kommission. Klimaveränderung in früheren Forschungsprogrammen und im Fünften Rahmenprogramm.

text: 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/119 (2000/C 303 E/118) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2839/99 von Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Klimaver(cid:228)nderung in fr(cid:252)heren Forschungsprogrammen und im F(cid:252)nften Rahmenprogramm Gibt es Bereiche der Forschung oder Forschungsmethoden, die f(cid:252)r das Verst(cid:228)ndnis der Klimaver(cid:228)nderung von Bedeutung sind und in fr(cid:252)heren Forschungsprogrammen enthalten waren und nun auch im F(cid:252)nften Rahmenprogramm enthalten sind? Wenn ja, wurden sie einbezogen, weil die Mittel f(cid:252)r diesen Bereich in fr(cid:252)heren Jahren unzureichend waren oder weil zu wenige Antr(cid:228)ge auf F(cid:246)rdermittel eingereicht wurden oder weil die erforderliche Forschung sehr umfassend ist und in einem einzigen Rahmenprogramm wohl kaum ausreichend behandelt wurde? Antwort von Herrn Busquin im Namen der Kommission (11. Februar 2000) Die Klimaforschung wird auch unter dem F(cid:252)nften Rahmenprogramm fortgesetzt, vor allem im Hinblick auf Klimaschwankungen und abrupte Klimaver(cid:228)nderungen. Um nat(cid:252)rliche Einfl(cid:252)sse von anthropogenen Einwirkungen auf das Klima unterscheiden zu k(cid:246)nnen, ist das Verst(cid:228)ndnis dieser Prozesse unerl(cid:228)(cid:223)lich. Die dazu erforderlichen Forschungsarbeiten sind allerdings sehr aufwendig und langwierig. (2000/C 303 E/119) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2847/99 von Lucio Manisco (GUE/NGL) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: R(cid:252)ckgabe der Elgin Marbles Der britische Premierminister Tony Blair hat nach Enth(cid:252)llungen der britischen Presse die (cid:132)kategorische Entscheidung(cid:147) getroffen, die Elgin-Marbles vom Parthenon nicht an Griechenland zur(cid:252)ckzugeben und damit die legitimen Erwartungen der griechischen Nation ignoriert, die von der (cid:246)ffentlichen Meinung in Europa und der Mehrheit der EU-Abgeordneten geteilt werden. H(cid:228)lt es die Kommission nicht f(cid:252)r angezeigt, rechtzeitig ihre Dienste anzubieten, um den Streit beizulegen und die Regierung des Vereinigten K(cid:246)nigreichs zu bewegen, diese Entscheidung zur(cid:252)ckzunehmen? Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission (10. M(cid:228)rz 2000) Nach Artikel 151 (fr(cid:252)herer Artikel 128) des EG-Vertrags besitzt die Gemeinschaft zwar eine Kompetenz zur F(cid:246)rderung der Zusammenarbeit auf kulturellem Gebiet. Die von dem Herrn Abgeordneten aufgewor- fene Frage f(cid:228)llt jedoch nicht in die Zust(cid:228)ndigkeit der Gemeinschaft, sondern aufgrund des Subsidiarit(cid:228)ts- prinzips ausschlie(cid:223)lich in die der Mitgliedstaaten. Allerdings ist die Kommission im Interesse einer raschen L(cid:246)sung dieser Frage, mit der sich das Vereinigte K(cid:246)nigreich und Griechenland konfrontiert sehen, bereit, in dieser Angelegenheit als politische Vermittlerin aufzutreten, wenn die beiden Mitgliedstaaten darum ersuchen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2739/99 von Stefano Zappalà (PPE-DE) und Antonio Tajani (PPE-DE) an die Kommission. Der Fall Latina-Goodyear.

eurovoc_concepts:
EU financing
Latium
cessation of trading
collective dismissal
labour relations
redundancy
rubber industry

text: 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/197 Kann die Kommission pr(cid:228)zisieren, welche Vorhaben, die die Verbesserung der Arbeitsbedingungen zum Ziel haben, im Rahmen der Entwicklungspolitik der Europ(cid:228)ischen Union und insbesondere im Rahmen der Bereiche (cid:132)Kofinanzierung von Vorhaben(cid:147) und (cid:132)Dezentralisierte Zusammenarbeit(cid:147) gef(cid:246)rdert wurden? Antwort von Herrn Nielson im Namen der Kommission (2. Februar 2000) Die Kommission kennt genau die Arbeitsbedingungen in den Entwicklungsl(cid:228)ndern und die Anzahl der dadurch verursachten Todesf(cid:228)lle. Jedoch sind, insbesondere im Rahmen dieser Programme f(cid:252)r Entwick- lungszusammenarbeit, der Aktion der Gemeinschaft in diesem Bereich Grenzen gesetzt. Dennoch wurden mit Unterst(cid:252)tzung der Kommission und des Parlaments aufgrund der Haushaltslinien B7-6000 und B7-6430 spezifische und gezielte Ma(cid:223)nahmen zur Verbesserung der Arbeitsbedingungen durchgef(cid:252)hrt. In diesem Rahmen wurden im Laufe der beiden letzten Jahre etwa 40 Ma(cid:223)nahmen, insbesondere Aktionen der Sensibilisierung auf die Auswirkung der Globalisierung auf den Arbeitsmarkt sowie den Begriff des gerechten Handels und die Arbeitsbedingungen in den Entwicklungsl(cid:228)ndern, von der Gemeinschaft unterst(cid:252)tzt. Im einzelnen ist 1999 eine Finanzierung von fast 1 Mio. Euro aus der Haushaltslinie B7-6000 zugunsten der T(cid:228)tigkeiten des brasilianischen Gewerkschaftsbundes betreffend Gesundheit, Sicherheit und Umwelt- schutz am Arbeitsplatz zu erw(cid:228)hnen. Es handelt sich um eine Ma(cid:223)nahme von nationalem Ausma(cid:223) in H(cid:246)he von 2 Mio. Euro. Au(cid:223)erdem weist die Kommission darauf hin, da(cid:223) sich die Vertragsparteien im Rahmen der Aushandlung einer neuen Partnerschaft zwischen der Gemeinschaft und den Staaten in Afrika, im karibischen Raum und im Pazifischen Ozean erneut verpflichten, f(cid:252)r die Einhaltung der grundlegenden Arbeitsnormen gem(cid:228)(cid:223) den entsprechenden Vereinbarungen der Internationalen Arbeitsorganisation (IAO) zu sorgen, wie Vereini- gungsfreiheit, Recht auf kollektive Regelung der Arbeitsbedingungen, Abschaffung der Zwangsarbeit, Aufhebung der schlimmsten Formen von Kinderarbeit und Nichtdiskriminierung bei der Besch(cid:228)ftigung. (2000/C 225 E/223) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2739/99 von Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE) und Antonio Tajani (PPE-DE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Der Fall Latina-Goodyear In der Gemeinde Cisterna di Latina (Latium) gibt es eine Niederlassung des amerikanischen Konzerns Goodyear, die 1965 gegr(cid:252)ndet wurde und ca. 560 Arbeitnehmer besch(cid:228)ftigt. Jahrelang konnte diese Gesellschaft von unterschiedlichen staatlichen Beihilfen profitieren, da das Gebiet, in dem sich Goodyear niedergelassen hatte, Beihilfen aus der Cassa per il Mezzogiorno bekam. Vor kurzem wurde berichtet, da(cid:223) Goodyear angeblich die Niederlassung demn(cid:228)chst schlie(cid:223)en wird, weil sich die Produktion dort nicht mehr lohnt. Kann die Kommission angesichts dieses Sachverhalts folgende Fragen beantworten: 1. 2. Sollte sie nicht die italienische Regierung einschalten, um in Erfahrung zu bringen, ob Goodyear in den letzten Jahren staatliche Beihilfen erhalten hat und wie hoch diese waren? Sollte sie angesichts der schwierigen Besch(cid:228)ftigungslage in diesem Gebiet nicht eingreifen, um zu verhindern, da(cid:223) multinationale Konzerne, wenn sie keine staatlichen Verg(cid:252)nstigungen, welcher Art auch immer, mehr bekommen, die Standorte aufgeben, zum gro(cid:223)en Schaden der Belegschaften und der Umwelt, wie es ja seit Jahren schon geschieht?


title: Forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets holdning i Associeringsrådet vedrørende Letlands deltagelse i Fællesskabets program for små og mellemstore virksomheder

eurovoc_concepts:
EU programme
Latvia
association agreement (EU)
small and medium-sized enterprises

formats: html pdf

text: DA 0 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, 18. 1. 2000 KOM(1999) 725 endelig udg. Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om Fællesskabets holdning i Associeringsrådet vedrørende Letlands deltagelse i Fællesskabets program for små og mellemstore virksomheder (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE Det Europæiske Råd har ved forskellige lejligheder erkendt, at åbning af EF- programmer for de associerede central- og østeuropæiske landes deltagelse er et vigtigt skridt til at forberede dem på tiltrædelse. Med henblik herpå er der indgået tillægsprotokoller til Europaaftalerne. I sine konklusioner af mødet den 12. og 13. december 1997 i Luxembourg pegede Det Europæiske Råd igen på, hvor vigtigt en sådan deltagelse var som redskab for ansøgerlandene til at gøre sig bekendt med Unionens politik og arbejdsmetoder. Tredje flerårige program er hjørnestenen for Fællesskabets SMV-politik. Det danner grundlaget for aktioner til at bevidstgøre et stort antal SMV’er om udfordringerne ved en forretningsstrategi, som kan øge deres konkurrencestilling og dermed deres andel af den tværnationale og internationale handel. Positive virkninger heraf vil sætte gang i jobskabelsen. På linje med analysen i Kommissionens policy-dokument om SMV’er, der blev forelagt Det Europæiske Råd i Madrid1 foreslås der følgende fem prioriterede politiske mål sammen med en skitse til de aktioner, der skal træffes på EF-plan: 1. 2. 3. 4. 5. at forenkle og forbedre det administrative og forskriftsmæssige erhvervsklima at forbedre det finansielle klima for virksomhederne at hjælpe SMV’erne til at give deres strategier en europæisk og international dimension, særlig gennem bedre informationsservice forbedre SMV'ernes konkurrenceevne og deres adgang til forskning, at innovation og erhvervsuddannelse at fremme foretagsomhed og støtte særlige målgrupper. For at opnå den største nyttevirkning af støtten til SMV-sektoren i Centraleuropa bør Fællesskabet sigte på en høj grad af sammenhæng mellem adgangen til tredje flerårige program for SMV'er, adgangen til andre programmer, der omfatter aktioner, som er direkte rettet mod SMV'er, de nationale Phare-programmer og andre bestående eller planlagte støtteaktiviteter for SMV'er i ansøgerlandene. juridiske Tredje flerårige program fokuserer på SMV'er uanset hvilken sektor de befinder sig i, i Det Europæiske Økonomiske deres Samarbejdsområde. Tredje flerårige program dækker perioden 1. januar 1997 - 31. december 2000. beliggenhed form eller Små og mellemstore virksomheder får efterhånden voksende betydning i de centraleuropæiske lande med hensyn til antal og andel i beskæftigelsen, og denne tendens vil sandsynligvis fortsætte i de kommende år. Ansøgerlandenes regeringer er begyndt at erkende den politiske og økonomiske betydning af at støtte SMV’er, og 1 "SMV'er: en dynamisk kilde til beskæftigelse, vækst og konkurrenceevne i Den Europæiske Union", rapport forelagt Det Europæiske Råd i Madrid af Kommissionen, CSE(95) 2087. 2 generelt er en politik i denne henseende efterhånden blevet en vigtig del af omstillingsprocessen. Trods et betydeligt fremskridt modtager SMV’erne i ansøgerlandene stadig langt fra støtte og ressourcer i samme omfang som i EU, f. eks. med hensyn til hjælpetjenester, policy-koordination og udformning af egnede juridiske og forskriftsmæssige rammer. Virksomhederne i ansøgerlandene vil skulle forberede sig på EU-medlemskabet og det øgede konkurrencepores, som de vil blive udsat for. er forbindelse I denne i førtiltrædelsesstrategien. Deltagelse i dette særlige program kan på en positiv måde bidrage til at forberede SMV’erne og deres repræsentative organisationer på den fremtidige tiltrædelse. adgang til EF-programmer element vigtigt et Ifølge bestemmelserne i Europaaftalerne eller tillægsprotokollerne dertil skal de deltagende ansøgerlande selv bære omkostningerne ved deres deltagelse; de kan dog benytte en del af de nationale Phare-tildelinger til at supplere deres bidrag fra egne budgetter. Letland har over for Kommissionen bekræftet skriftligt, at det er rede til at deltage i EF-programmet vedrørende små og mellemstore virksomheder fra 1999 og til at rådighed som beregnet af Kommissionen. Letland ønsker at betale hele sit finansielle bidrag via sit nationale budget. stille de nødvendige budgetbevillinger til Et spørgsmål af særlig betydning for Letland og for andre deltagende ansøgerlande er den måde, hvorpå de vil blive inddraget i forvaltningen og beslutningstagningen i forbindelse med det program, hvortil de bidrager i formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Luxembourg den 12. og 13. december 1997 vil de som følge af deres deltagelse få lejlighed til at gøre sig bekendt med til associeringsrådenes afgørelser foreslås det, at Letland inddrages snævert i styringen af sin egen deltagelse i programmerne, at det indbydes til koordineringsmøder inden møderne i styringsudvalgene, og at det informeres om resultaterne af sidstnævnte møder. finansielt. Som nævnt Fællesskabets procedurer. lovgivning udkastene og I I udkastene til Associeringsrådenes afgørelse om betingelserne for Letlands deltagelse i EF-programmet for små og mellemstore virksomheder omhandles følgende hovedspørgsmål: - - - - Letland deltager i aktionerne under det tredje flerårige program for SMV’er (1997-2000); betingelserne for indgivelse, vurdering og udvælgelse af ansøgninger vil være de samme som for Fællesskabets medlemsstater (bilag I, stk. 1 og 2) på linje med landets finansielle bidrag (bilag II, stk. 2). Letlands finansielle bidrag og reglerne for dets bidrag er omhandlet i bilag I, stk. 4, og i bilag II. Letland inddrages i vurderingen af dets bidrag til programmet (bilag I, stk. 6). Letland vil blive indbudt programudvalget og vil blive informeret om resultaterne heraf (bilag I, stk. 7) til koordinationsmøder forud for møderne i 3 - afgørelsen gælder artikel 2 i Associeringsrådets afgørelse). for programmets løbetid (dvs. indtil den 31. 12. 2000, På grundlag af Associeringsrådets afgørelse vil Letland kunne deltage i EF- programmet for små og mellemstore virksomheder fra 1999, og det vil dermed få mulighed for aktivt at integrere sig i Fællesskabets politik på dette område inden for rammerne af førtiltrædelsesstrategien. Afgørelsen har derfor stor politisk betydning. Med henblik på at muliggøre Letlands deltagelse i EF-programmet for små og mellemstore virksomheder så tidligt som muligt i 1999 anmodes Rådet om at vedtage vedlagte forslag til afgørelse. 4 Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om Fællesskabets holdning i Associeringsrådet vedrørende Letlands deltagelse i Fællesskabets program for små og mellemstore virksomheder RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 157, stk. 3, sammenholdt med artikel 300, stk. 2, andet punktum i første led og andet led, under henvisning til forslag fra Kommissionen2, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Letland på den anden side trådte i kraft den 1. februar 1998; i henhold til artikel 109 i Europaaftalen kan Letland deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller andre foranstaltninger, bl. a. vedrørende små og mellemstore virksomheder, og associeringsrådet træffer beslutning om de vilkår og betingelser, der skal gælde for Letlands deltagelse i aktiviteterne; i henhold til Rådets afgørelse 97/15/EF af 9. december 1996 om et tredje flerårigt program for små og mellemstore virksomheder (SMV’er) i Den Europæiske Union (1997-2000)3, særlig artikel 7, stk. 1, skal dette program for deltagelse af de associerede lande i Centraleuropa i være åbent tillægsprotokollerne4 til associeringsaftalerne overensstemmelse med de i fastsatte betingelser for deltagelse i fællesskabsprogrammer; (4) for at deltagelsen i programmet skal være vellykket, kræves der en kompetent forvaltning og velforberedt administration - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 2 3 4 EFT C … EFT L 6 af 10. 1. 1997, s. 25. I Letlands tilfælde er betingelserne for deltagelse i EF-programmer nedfældet i artikel 109 i Europaaftalen og i bilag XI dertil. 5 Den holdning, der bør indtages af Fællesskabet i det associeringsråd, der er oprettet i kraft af Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Letland på den anden side vedrørende Letlands deltagelse i Fællesskabets program for små og mellemstore virksomheder, er baseret på udkastet til associeringsrådets afgørelse, der er bilagt denne afgørelse. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 6 Udkast til AFGØRELSE NR. /99 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET EF/LETLAND om fastlæggelse af vilkårene og betingelserne for Letlands deltagelse i fællesskabsprogrammet for små og mellemstore virksomheder ASSOCIERINGSRÅDET HAR - under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Letland på den anden side, særlig artikel 1095, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til artikel 109 i Europaaftalen kan Letland deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller andre foranstaltninger, der er omhandlet i bilag XX, bl. a. vedrørende små og mellemstore virksomheder; ved Rådets afgørelse 97/15/EF af 9. december 1996 om et tredje flerårigt program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000), blev der vedtaget et program for Fællesskabets politik for SMV'er, herunder håndværksvirksomheder og meget små virksomheder, der løber i en periode på fire år fra den 1. januar 1997, og ifølge afgørelsens artikel 7, stk. 1, skal dette program være åbent for deltagelse af de associerede lande i Centraleuropa; i henhold til artikel 109 i nævnte Europaaftale skal vilkårene og betingelserne for Letlands deltagelse af i bilag XVIII nævnte Associeringsrådet - fastlægges aktiviteter i de TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Letlands deltager i tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000) på de vilkår og betingelser, der er omhandlet i bilag I og II, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. Denne afgørelse gælder i hele programmets løbetid. Artikel 2 5 EFT L 26 af 2. 2. 1998, s. 1. 7 Artikel 3 Denne afgørelse træder i kraft den første dag i måneden efter dens vedtagelse. Udfærdiget i. På Associeringsrådets vegne Formand 8 BILAG I Vilkår og betingelser for Letlands deltagelse i tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000) 1. 2. 3. 4. 5. 6. følgende benævnt "programmet"), Letland deltager i alle aktiviteter under tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000) (i i overensstemmelse med målene, det kriterierne, procedurerne og tidsplanerne i Rådets afgørelse 97/15/EF af 9. december 1996 om et tredje flerårigt program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000), særlig artikel 7, stk. 1, medmindre andet er fastsat i denne afgørelse. indgivelse, vurdering og udvælgelse af Vilkårene og betingelserne for og fra ansøgninger enkeltpersoner i Letland er de samme som dem, der finder anvendelse for berettigede institutioner, organisationer og enkeltpersoner i Fællesskabet. støtteberettigede organisationer institutioner, Om fornødent vil det for at sikre programmets fællesskabsdimension være nødvendigt, at transnationale projekter og aktiviteter foreslået af Letland omfatter et mindsteantal partnere fra Fællesskabets medlemsstater. Dette mindsteantal fastlægges i forbindelse med programmets gennemførelse, idet der tages hensyn til arten af de forskellige aktiviteter, antallet af partnere i et bestemt projekt og antallet af lande, der deltager i programmet. Letland indbetaler hvert år et bidrag til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget til dækning af omkostningerne ved landets deltagelse i programmet (se bilag II). Associeringsudvalget kan i fornødent omfang justere dette bidrag. Fællesskabets medlemsstater og Letland vil rammerne af de eksisterende bestemmelser gøre alt, hvad der står i deres magt, for at fremme den frie bevægelighed og opholdet for personer, der er berettigede i henhold til programmet, og som rejser mellem Letland og Fællesskabets medlemsstater i forbindelse med deltagelse i aktiviteter, som er omfattet af denne afgørelse. inden for Uden at dette berører Kommissionens og Det Europæiske Fællesskabs i overensstemmelse med Revisionsrets ansvar for revision af programmet afgørelsen om tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000) (artikel 6), evalueres Letlands deltagelse i programmet løbende på grundlag af et partnerskab mellem Letland og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber. Letland vil forelægge Kommissionen de fornødne rapporter og medvirke ved andre særlige aktiviteter, som Fællesskabet tager initiativ til i denne sammenhæng. 9 7. 8. Uden at dette berører procedurerne i artikel 4 i afgørelsen om tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union, vil Letland blive indbudt til koordinationsmøder om alle spørgsmål vedrørende gennemførelsen af denne afgørelse forud for de ordinære møder i programudvalget. Kommissionen informerer Letland om resultaterne af disse ordinære møder. Det sprog, der anvendes i forbindelse med ansøgningsprocessen, kontrakter, rapporter, der i indgives, og andre administrative arrangementer forbindelse med programmet, skal være et af Fællesskabets officielle sprog. skal 10 BILAG II LETLANDS FINANSIELLE BIDRAG TIL TREDJE FLERÅRIGE PROGRAM FOR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV'er) I DEN EUROPÆISKE UNION(1997 til 2000) 1. Letlands finansielle bidrag omfatter: • • finansiel støtte fra programmet aktiviteter som defineret i bilag I. 1 til lettiske organers deltagelse i ekstra administrationsudgifter i tilknytning til Kommissionens styring af programmet, der hidrører fra Letlands deltagelse. 2. 3. 4. For hvert regnskabsår må summen af tilskud og enhver anden økonomisk støtte, som lettiske støttemodtagere opnår fra programmet, ikke overstige det bidrag, ekstra administrationsudgifter. som Letland betaler, fradrag efter de af Hvis det bidrag, som Letland har betalt til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, efter fradrag af de ekstra administrationsomkostninger viser sig at være større end summen af tilskud og anden økonomisk støtte, fremfører opnår som lettiske Kommissionen saldoen til det følgende regnskabsår og trækker beløbet fra det følgende års bidrag. Hvis der stadig består en sådan saldo, når programmet slutter, vil det pågældende beløb blive udbetalt til Letland. støttemodtagere programmerne, fra Letlands årlige bidrag andrager fra 1999 479 360 EUR. Af dette beløb vil 31 360 EUR dække de supplerende administrative udgifter i tilknytning til Kommissionens forvaltning af programmet, der skyldes Letlands deltagelse. Finansforordningen vedrørende Fællesskabets almindelige budget også anvendelse på forvaltningen af bidraget fra Letland. finder Ved denne afgørelses ikrafttræden og i begyndelsen af hvert år sender Kommissionen Letland en indkaldelse af midler svarende til landets bidrag til dækningen af udgifterne i henhold til denne afgørelse. Dette bidrag vil blive udtrykt Kommissionens EUR-bankkonti. i euro og skal indbetales til en af Letland indbetaler senest tre måneder efter, at indkaldelsen af midler er afsendt, sit bidrag til dækningen af de årlige omkostninger i henhold til denne afgørelse i overensstemmelse med indkaldelsen af midler. Enhver forsinkelse ved betalingen af bidraget vil medføre, at Letland skal betale renter af det udestående beløb fra forfaldsdagen. Rentesatsen svarer til den sats, som ECB anvender på sine transaktioner i euro i den måned, hvor forfaldsdatoen ligger, forhøjet med 1,5 procentpoint. 11 5. 6. Letland betaler de ekstra administrationsomkostninger, der er omhandlet i stk. 3, via sit nationale budget. Letland betaler 448 000 EUR af de resterende udgifter til landets deltagelse over sit nationale budget. 12 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Letlands deltagelse i tredje flerårige program for SMV’er 2. BUDGETPOST Intet Phare-bidrag 3. RETSGRUNDLAG under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 157, stk. 3, sammenholdt med artikel 300, stk. 2, andet punktum i første led og andet led, Artikel 109 i Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Letland på den anden side, som indeholder bestemmelser om åbning af fællesskabsprogrammer (EFT L 26 af 2. 2. 1998, s. 1) Rådets afgørelse 97/15/EF af 9. december 1996 om tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV’er) i Den Europæiske Union (1997-2000) (EFT L 6 af 10. 1. 1997, s. 25), særlig artikel 7, stk. 1. 4. 4. 1 BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN: Foranstaltningens generelle mål Tredje flerårige program for SMV'er har følgende prioriterede mål: 1. at forenkle og forbedre det administrative og forskriftsmæssige erhvervsklima 2. at forbedre det finansielle klima for virksomhederne 3. at hjælpe SMV’erne til at give deres strategier en europæisk og international dimension, særlig gennem bedre informationsservice 4. at forbedre SMV’ernes konkurrenceevne og deres adgang til forskning, innovation og erhvervsuddannelse 5. at fremme foretagsomhed og støtte særlige målgrupper. forberedelser Letlands deltagelse i Fællesskabets program for SMV’er vil yderligere bidrage til dets udvidet inden førtiltrædelsesstrategi. Det vil også sætte Letland i stand til at gøre sig bekendt med de procedurer og metoder, der følges i EF-programmet for små og mellemstore virksomheder. tiltrædelse rammerne for en til af 13 Beslutningsprocessen med henblik på en åbning af programmerne indebærer, at der træffes en afgørelse i associeringsrådet, hvori Unionen og det associerede land har sæde. I denne afgørelse skitseres også de praktiske arrangementer i forbindelse med programmernes åbning. Europaaftalen med Letland trådte i kraft den 1. februar 1998. Artikel 109 og bilag XVIII indeholder bestemmelser om Letlands deltagelse på en lang række områder, heriblandt små og mellemstore virksomheder. Letland har bekræftet, at det er rede til også at deltage i andre EF-programmer, navnlig vedrørende uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender, miljø, sundhed og forskning og teknologisk udvikling. 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse Indtil udløbet af det pågældende EF-program, dvs. den 31. 12. 2000. Phare-bidraget afhænger derimod af afgørelser vedrørende budgettet efter 1999. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE Ikke-obligatoriske udgifter Opdelte bevillinger Indtægtstype: Eftersom det er fastsat i artikel 109 i Europaaftalen, at Letland selv skal afholde alle udgifter til dets deltagelse, vil landet blive opfordret til at overføre det pågældende bidrag til konto 6091 for EU's budgetindtægter. 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART – tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere – undersøgelser, træning, driftsomkostninger, information – der er ingen bestemmelser om, at hele fællesskabsbidraget eller en del deraf refunderes Med hensyn til indtægter konteres Letlands bidrag til dækningen af omkostningerne ved landets deltagelse post 6091. Indtægten vil blive allokeret udgiftsposterne i forbindelse med programmet, og om nødvendigt allokeret de relevante poster for driftsudgifter. De samlede forventede indtægter er anført under punkt 7. 4. 7. 7. 1 FINANSIELLE VIRKNINGER Metode for omkostningsberegning for regnskabsårene 1999 og 2000 (forhold mellem enhedsomkostninger og samlede omkostninger) Beregningen er baseret på følgende forudsætninger: 14 – hvert partnerlands bidrag til finansiering af de i tillægsprotokollen omhandlede aktiviteter beregnes ud fra det princip, at landet selv afholder udgifterne til deltagelsen. Post 6091 er oprettet i indtægtsbudgettet i dette øjemed – Fællesskabet kan i hver enkelt tilfælde træffe afgørelse om at udbetale et supplement til partnerlandets bidrag. Supplementet kan tage form af et bidrag fra det nationale Phare-program. Baseret på Europaaftalen med Letland vil de finansielle og budgetmæssige arrangementer for programmet være som følger: Blandt fire alternativer har Letland valgt et bidrag baseret på et skøn over de faktiske omkostninger ved deltagelse på alle områder i SMV-programmet. Der bliver således tale om finansielle bidrag på følgende områder (rettesnor for maksimumsniveauer er angivet i parentes): – Aktioner inden for distribution (130 000 EUR) – Aktioner inden for håndværk og små virksomheder (30 000 EUR) – Støtte til de såkaldte Euro Info Correspondence Centres (EICC) baseret på de nuværende antal (EICC og understrukturer) (40 000 EUR x 2 centre plus 20 000 EUR til en decentral informationskampagne = 100 000 EUR) – Deltagelse i Europartneriat-arrangementer aktuelle 2 gennemsnitlige arrangementer om året x 700 EUR til den nationale rådgiver pr. SMV for omkostninger, reklame osv. = 38 000 EUR) landets virksomheder/arrangementer deltagelse baseret (27,14 på x – Tilskuddet til landet (maksimumsbidraget fra EU er på 50 000 EUR, og dette må ikke oversige 50% af det samlede budget for arrangementet) INTERPRISE-arrangement om året et i – Tilskuddet til et IBRX-arrangement (underentreprise) Maksimumsbidraget fra EU er på 100 000 EUR og må højst udgøre 25% af arrangementets samlede budget. Udgifterne ved Letlands deltagelse i tredje flerårige program for SMV'er i Den Europæiske Union (1997-1999) fra 1998 vil således være på 479 360 EUR om året, inklusive 7% i administrationsudgifter. Ovennævnte beløb dækkes i deres helhed via Letlands nationale budget. 7. 2 Omkostningernes fordeling på de enkelte elementer Program 1999 2000 I alt i EUR heraf betaler Letland heraf Phare Små og mellemstore virksomheder 448 000 448 000 896 000 896 000 0 15 Fordeling af omkostninger pr. område, hvor der kan modtages finansielle bidrag: Programområde 1999 2000 I alt Aktioner inden for distribution Aktioner vedrørende håndværk og små virksomheder 130 000 130 000 260 000 30 000 30 000 60 000 Støtte til EICC’er 100 000 100 000 200 000 Erhvervssamarbejde - Europartenariat - INTERPRISE 38 000 50 000 38 000 50 000 76 000 100 000 IBEX 100 000 100 000 200 000 7. 3 Driftsudgifter til undersøgelser, eksperter osv. , der er omfattet af budgettets del B Ingen 7. 4 Forfaldsplan for flerårige operationer Beløb, der skal konteres konto B7-503 1999 2000 følgende år I ALT Forpligtelsesbevill inger Betalings- bevillinger*) 1999 2000 følgende år I alt 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 *) Oversigten er baseret på den udbetalingsmetode, der normalt finder anvendelse på dette program. 16 De forventede årlige indtægter er som følger: Budgetpost 6091 Den driftsmæssige del Den administrative del 1999 2000 følgende år I ALT 448 000 448 000 0 896 000 31 360 31 360 0 62 720 I alt 479 360 479 360 0 958 720 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Alle Kommissionens kontrakter, aftaler og andre retlige forpligtelser hjemler kontrol på stedet fra Kommissionens og Revisionsrettens side. Blandt andet er de, der begunstiges af foranstaltningerne, forpligtet til at udarbejde rapporter og finansielle oversigter. Disse analyseres på baggrund af deres indhold og udgifternes støtteberettigelse i overensstemmelse med sigtet med fællesskabsfinansieringen. Forholdsreglerne mod svig med midlerne under de grundlæggende budgetposter finder også anvendelse på denne post, dog tilpasset landene i Central- og Østeuropa. 9. 9. 1 OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS Specifikke og kvantificerbare mål - målgruppe Tredje flerårige program er hjørnestenen i Fællesskabets SMV-politik. Det danner grundlaget for konkrete tiltag til at hjælpe med at udnytte SMV'ernes fulde potentiel for jobskabelse, særlig ved at øge antallet af SMV'er, der optræder på det interne marked og ved at fremme deres internationalisering. I princippet kan aktionerne under tredje flerårige program for SMV'er være af interesse for alle SMV'er i Letland. Der vil dog nødvendigvis blive tale om et mere begrænset antal SMV'er, som vil drage fordel af de transnationale foranstaltninger, som følge af virksomhedernes type og aktivitetsområde og arten af de foranstaltninger, der skal udvikles. F. eks. vil 1,5 mio. SMV’er ud af 15 mio. SMV’er i Den Europæiske Union mest sandsynligt blive målgruppen for en aktion vedrørende EF-information. Som et andet eksempel vil 1 million SMV'er i EU kunne blive målgruppe for partnerskabsaktioner. Samme forhold vil kunne tages som retningsgivende for Letland. Målgrupperne vil variere efter foranstaltningernes art. Desuden er industrikamre, handelssammenslutninger og andre formidlere for erhvervslivet. foranstaltningerne rettet mod erhvervsorganisationer, handels- og 17 9. 2 Begrundelse Det er almindeligt anerkendt, at virksomheder, særlig små og mellemstore virksomheder, vækstbestræbelserne. en nøglefaktor Jobskabelsen er større i SMV’er end i store virksomheder. jobskabelses- og er i Man må dog erkende, at SMV’er er mere sårbare, særlig i de første år efter oprettelsen. Denne svaghed skyldes navnlig følgende: • • et efterhånden mere kompliceret juridisk, fiskalt og administrativt klima vanskeligheder med deltagelse resultaterne deraf i F&U-programmer og udnyttelsen af • SMV’ers strukturelle svagheder med hensyn til managementevne og uegnede uddannelsesprogrammer • • vanskeligheder med at opnå finansiering til rimelige omkostninger vanskeligheder med at vurdere markeder for varer og tjenesteydelser. Det skal med hensyn til subsidiaritets-tilgangen understreges, at foranstaltninger, der udvikles på fællesskabsplan, gennemføres inden for rammer, som garanterer en især kan tilskrives omfanget af nettene og af de betydelig merværdi, der foranstaltninger, der initiativ til, objektiviteten og neutraliteten i de beslutninger, der træffes på centralt plan samt den vægt, der lægges på en regional balance. tages De fleste foranstaltninger til fordel for virksomhederne træffes på medlemsstaternes initiativ, medens det er op til Fællesskabet at træffe foranstaltninger af transnational karakter, at operere net af EF-dimension. At lade sådanne aktiviteter foregå alene på nationalt plan vil ikke blot være umuligt og mindre effektivt, men det vil også fordreje konkurrencen derved, at hver medlemsstats støtte kan være af yderst forskelligt omfang. Som følge af reformpolitikken, der har ført til markedsøkonomi med støtte i privatiseringsprocessen, er antallet af private virksomheder vokset hurtigt. SMV'erne andel i jobskabelsen har været voksende hvert år. Den lettiske økonomi i vil de kommende år fortsat være kendetegnet ved en stor procentdel SMV'er. Disse virksomheder vil skulle forberede sig på slovakisk EU-medlemskab og det øgede konkurrencepres, som det sandsynligvis vil udsætte dem for. I denne forbindelse er adgang til EF-programmer et vigtigt element i førtiltrædelsesstrategien. Deltagelse i dette særlige program kan på en positiv måde bidrage til at forberede SMV'erne og deres repræsentative organisationer på den fremtidige tiltrædelse. – Behov for finansiel støtte fra Fællesskabet Letland har besluttet at finansiere sin deltagelse helt via sit nationale budget. – Valg af støtteform 18 Med et bidrag fra Letlands nationale budget vil Letlands deltagelse hjælpe landet til at gøre sig bedre bekendt med Fællesskabets interne politik og procedurer vedrørende små og mellemstore virksomheder. Integreringen af lettiske statsborgere i Fællesskabets netværk vil udgøre et konkret bidrag til forberedelsen af Letland på det fremtidige medlemskab. – Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne påvirke de konkrete resultater af foranstaltningen. Eftersom projekterne vil blive udvalgt ud fra kvalitetskriterier, vil det kun være muligt at måle den reelle virkning på grundlag af de lettiske borgeres og SMV’ers evne til at reagere på de indkaldelser af forslag, der vil komme fra Kommissionen under programmet. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen Evalueringsprocedurerne for tredje flerårige program for SMV'er skal også gælde for operationer, der finansieres for lettiske modtagere. 9. 3. 1 Resultatindikatorer Indikatorerne vælges efter den pågældende foranstaltnings art. Eksempelvis findes der for Euro Info Centrene (EIC’er) en kontrakt med et eksternt revisionsfirma, som vurderer EIC’ernes kvalitetssystemer og deres virksomhed på baggrund af de fastlagte mål. For hvert EIC findes der et evalueringsskema med 13 kriterier, bl. a. vedrørende kvalitet, og hvert EIC's "præstationer" vurderes efter en skala på 1 til 4 for hvert kriterium. Når man sammenlægger pointene for hvert EIC, kan man da afgøre, hvorvidt det opfylder mindstekriterierne. Hvis dette ikke er tilfældet, udelukkes EIC’et fra nettet, og der indledes en procedure for at finde en erstatning herfor. Der offentliggøres hver måned en evalueringsrapport. For erhvervssamarbejdsnettenes vedkommende baseres en årlig evaluering af nettenes medlemmer på antallet af samarbejdsprofiler, der er indlæst i databaserne, i nettet, deltagelsen i overholdelsen af adfærdskodeksen, arrangementer tilrettelagt af Kommissionen (f. eks. monitoring, årskonference) og medlemmernes bidrag til arbejdsgrupperne. reklameaktiviteter For andre foranstaltningers vedkommende kan de umiddelbare virkninger af aktiviteterne måles på basis af deltagelsen i konferencer og seminarer, der afholdes til at garantere implementeringen af planlagte foranstaltninger, feed-back i medierne, erhvervsorganisationers af reaktioner virksomheder, der deltager i pilotaktioner, og publikationer. virksomheder, interesse, antallet fra Hvad angår foranstaltninger direkte rettet mod håndværk og små virksomheder, omfatter indikatorerne antallet af håndværksvirksomheder og mikrovirksomheder, som modtager finansiering under foranstaltningen. 19 9. 3. 2 Reglerne for den planlagte evaluering og dens hyppighed Efter Rådets afgørelse af 9. december 1996 om tredje flerårige program for SMV’er (artikel 6) skal Kommissionen senest ved udgangen af 1999 forelægge Europa- Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en ekstern evaluering af afgørelsens gennemførelse, således at det kan vurderes, om de oprindelige mål er nået, herunder en cost/effectiveness-evaluering. 9. 3. 3 Vurdering af resultaterne Resultaterne af evalueringerne offentliggøres generelt blandt de berørte målgrupper og kan medføre, at der foretages ændringer af foranstaltningerne eller stilles nye forslag. Hvert år forelægges det forvaltningsudvalg, der er nedsat ved afgørelsen, en rapport om gennemførelsen af det flerårige program. Udvalget og de berørte lande forelægges tillige rapporter om resultaterne af de centraleuropæiske landes deltagelse i programmet. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A) Tildelingen af de fornødne administrative ressourcer til denne foranstaltning afhænger af Kommissionens årlige beslutning om ressourceallokeringen under hensyntagen til det personale og de yderligere bevillinger, som bevilges af budgetmyndigheden. De supplerende behov kan ikke i noget tilfælde foregribe den beslutning, Kommissionen må træffe med hensyn til: a) anmodningen om nye stillinger inden for rammerne af det foreløbige forslag til budget b) allokeringen af ressourcerne. 10. 1 Virkninger for antallet af stillinger Stillingstype Antal ansatte, der skal forvalte foranstaltningen Faste stillinger Midlertidige stillinger heraf Varighed Yderligere stillinger eksisterende ressourcer i det pågældende generaldirektor at eller den pågældende tjeneste Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte A B C Andre ressourcer I alt 0,5 0,2 0,2 0,9 0,5 0,2 0,2 0,9 20 fra 1999 10. 2 Den samlede finansielle virkning af de ekstra menneskelige ressourcer Beløb Beregningsmetode Tjenestemænd Midlertidigt ansatte Andre ressourcer (angiv budgetpost) I alt 0 10. 3 Forøgelse af andre udgifter til administration som følge af foranstaltningen EUR EUR Budgetpost(nr. og titel) Beløb Beregningsmetode(samlede udgifter til foranstaltninger for tidsrummet 1999-2000) A7002 - faglig bistand 29 400 Faglig bistand 14,700 EUR om året A701 - tjenesterejser 6 600 3 tjenesterejser om året i hele programmets løbetid på de forskellige programområder (årlige udgifter til tjenesterejser 3 300 EUR A7030 - møder 10 020 4 lettiske repræsentanters deltagelse om året i møder om de forskellige programområder (årlige udgifter for deltagelse i møder 5 010 EUR) A7031 - udvalgsmøder 16 700 Udgifter til 1 lettisk repræsentants deltagelse i rådgivende møder (5- 6 om året) - udvekslinger om programmet og information om arbejdet i forvaltningsudvalget (årlige udgifter til deltagelse i møderne 8 350 EUR) I alt 62 720 21


title: PERGUNTA ESCRITA E-2776/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à Comissão. Financiamento de uma escola de formação de guias turísticos.

eurovoc_concepts:
EU financing
European social policy
Greece
civil servant
exclusion from public-sector employment
tourist profession
vocational education
vocational training

text: 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 303 E/109 2. As 619 graves deficiŒncias nos tro(cid:231)os Syntagma-Sepolia e Syntagma-Ethniki Amina (cid:129) referidas no relat(cid:243)rio elaborado pelo cons(cid:243)rcio Attiko Metro e publicadas no jornal Eleftherotypia em 5 de Dezembro de 1999 (cid:129) serªo remediadas e nªo impedirªo a abertura da rede no in(cid:237)cio de Janeiro, tal como planeado? 3. Nªo considera a Comissªo que, se se tivesse seguido o mesmo sistema utilizado para a constru(cid:231)ªo do aeroporto de Spata, isto Ø, um œnico contratante, e nªo um cons(cid:243)rcio como no caso do metro, auto- -financiamento e explora(cid:231)ªo por parte do construtor, o resultado em termos de data de conclusªo e de qualidade da obra teria sido melhor? Resposta dada pelo ComissÆrio Michel Barnier em nome da Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) 1. Com base no contrato assinado em 1991, o or(cid:231)amento inicial do projecto do metropolitano de Atenas elevava-se a 261 500 milhıes de dracmas (pre(cid:231)os de Novembro de 1991). Na sequŒncia da infla(cid:231)ªo, foi reajustado para 420 000 milhıes de dracmas (pre(cid:231)os de Dezembro de 1999), de acordo com as disposi(cid:231)ıes previstas no referido contrato. Actualmente, o or(cid:231)amento total deste projecto eleva-se a 530 000 milhıes de dracmas (pre(cid:231)os de Dezembro de 1999) por duas razıes. Em 1994, o Parlamento grego aprovou um aumento de 14,64 % do montante do contrato a fim de incluir determinados melhoramentos no projecto, sobretudo ao n(cid:237)vel das esta(cid:231)ıes. Foi aceite um aumento do or(cid:231)amento de 10 % (pre(cid:231)os de Mar(cid:231)o de 1998), em conformidade com os termos do contrato, para responder (cid:224)s condi(cid:231)ıes geol(cid:243)gicas dif(cid:237)ceis e imprevistas, bem como (cid:224)s exigŒncias de seguran(cid:231)a refor(cid:231)ada para os edif(cid:237)cios da cidade. Os 619 problemas tØcnicos constatados em Novembro de 1999 foram resolvidos e o metropolitano 2. come(cid:231)ou a funcionar em 28 de Janeiro de 2000. 3. Dada a diferente natureza dos projectos do metro de Atenas e do aeroporto de Spata, a Comissªo nªo estÆ em posi(cid:231)ªo de fazer o julgamento solicitado pelo Senhor Deputado. Contudo, segundo as informa(cid:231)ıes de que a Comissªo dispıe, no que respeita certas extensıes posteriores do metro de Atenas a co-financiar pelos fundos comunitÆrios, a possibilidade de proceder (cid:224) sua constru(cid:231)ªo atravØs de outros meios, por exemplo, atravØs de contratos de concessªo, estÆ neste momento a ser examinada pelas autoridades gregas. (2000/C 303 E/106) PERGUNTA ESCRITA E-2776/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo Objecto: Financiamento de uma escola de forma(cid:231)ªo de guias tur(cid:237)sticos (18 de Janeiro de 2000) Nªo existe na GrØcia qualquer escola de forma(cid:231)ªo de guia tur(cid:237)sticos e os conhecimentos de que dispıem todos quantos exercem esta actividade baseiam-se na experiŒncia e em cursos de forma(cid:231)ªo das pr(cid:243)prias empresas. PoderÆ a Comissªo informar: 1. Se poderÆ conceder co-financiamento para efeitos de cria(cid:231)ªo de uma escola p(cid:243)s-secundÆria destinada a formar guias tur(cid:237)sticos? 2. Que cursos de forma(cid:231)ªo das pr(cid:243)prias empresas para guias tur(cid:237)sticos na GrØcia foram financiados pela Uniªo Europeia entre 1996 e 1999 e quais os montantes em causa? 3. Qual o nœmero de pessoas que participou nesses cursos? 4. Face (cid:224)s alega(cid:231)ıes segundo as quais alguns dos participantes nestes cursos nªo puderam posteriormente exercer a actividade de guias tur(cid:237)sticos porquanto a sua actual profissªo (por exemplo, funcionÆrios pœblicos) o pro(cid:237)be, poderÆ a Comissªo confirmar que essas pessoas nªo participaram nos cursos organizados entre 1996 e 1999? C 303 E/110 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 24. 10. 2000 Resposta complementar dada por A. Diamantopoulou em nome da Comissªo (21 de Mar(cid:231)o de 2000) AtØ (cid:224) data, a Comissªo nªo recebeu qualquer pedido de co-financiamento para a constru(cid:231)ªo de uma escola de forma(cid:231)ªo de guias tur(cid:237)sticos no (cid:226)mbito do Quadro ComunitÆrio de Apoio para a GrØcia, per(cid:237)odo de programa(cid:231)ªo 1994-1999. Importa aliÆs recordar que a escolha e a proposta de projectos a co-financiar sªo assuntos da competŒncia de cada Estado-membro. No (cid:226)mbito do programa «Turismo e Cultura» do 2o QCA para a GrØcia, o Fundo Social Europeu (FSE) co- -financiou (7,2 milhıes de €) a forma(cid:231)ªo de cerca de 5 500 pessoas que participaram em 480 cursos de forma(cid:231)ªo. Os cursos foram organizados por centros de forma(cid:231)ªo credenciados e abrangeram temas relacionados com a gestªo e o funcionamento de infra-estruturas tur(cid:237)sticas, no contexto de actividades recreativas, desporti- vas e culturais. De acordo com as informa(cid:231)ıes fornecidas pelas autoridades gregas, os participantes nestes cursos eram desempregados e pessoas com empregos em risco na Ærea do turismo. (2000/C 303 E/107) PERGUNTA ESCRITA E-2786/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo Objecto: Derrocada da ponte na estrada da `tica em Marcopoulou (18 de Janeiro de 2000) Ap(cid:243)s a recente derrocada da ponte em constru(cid:231)ªo na estrada da `tica que teve como consequŒncia a morte de 2 trabalhadores e 10 feridos, levantam-se sØrias preocupa(cid:231)ıes quanto (cid:224) seguran(cid:231)a e (cid:224) estabilidade que estas obras asseguram aos utentes. Dado que pelo menos as obras financiadas pela Uniªo Europeia devem ser realizadas com o maior cuidado, vigil(cid:226)ncia e transparŒncia poss(cid:237)veis, impıe-se que a Comissªo zele pelo esclarecimento do acidente e nªo permita que este assunto seja esquecido. Muitos cientistas jÆ levantaram interroga(cid:231)ıes graves para esclarecer as causas do acidente, bem como para prevenir futuros acidentes das mesmas ou maiores propor(cid:231)ıes. 1. Os estudos tiveram em conta as condi(cid:231)ıes geol(cid:243)gicas no local da constru(cid:231)ªo? Foi realizado um cÆlculo da cofragem como se impıe, e em caso afirmativo, foi respeitado na 2. prÆtica? Procedeu-se a uma reavalia(cid:231)ªo da cofragem e em geral do modo de constru(cid:231)ªo da obra ap(cid:243)s o sismo 3. de 7. 9. 1999? 4. 5. 6. Independentemente do cÆlculo, a escoragem (cid:224)s suas liga(cid:231)ıes eram suficientes? A empresa encarregada da supervisªo procedeu devidamente ao seu trabalho? Qual a razªo da derrocada, segundo a empresa encarregada da supervisªo? Resposta dada pelo ComissÆrio Michel Barnier em nome da Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) A Comissªo nªo dispıe das informa(cid:231)ıes solicitadas dos pontos 1 a 6 da questªo colocada pelo Senhor Deputado relativa (cid:224)s rela(cid:231)ıes contratuais entre o Estado grego, em particular o MinistØrio das Obras Pœblicas, e os empresÆrios que garantem a constru(cid:231)ªo da avenida Stavros-Elefsina, de acordo com o contrato em vigor. A Comissªo solicitou (cid:224)s autoridades helØnicas a transmissªo do relat(cid:243)rio final da comissªo de inquØrito constitu(cid:237)da, a fim de examinar as causas do acidente. Caso as conclusıes desta comissªo demonstrem a