title: Särskild rapport nr 3/2000 om Europeiska socialfonden och Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (utvecklingssektionen) - Sysselsättningsfrämjande åtgärder riktade till ungdomar samt kommissionens svar

eurovoc_concepts:
EAGGF Guidance Section
EU programme
European Social Fund
employment aid
youth employment
youth unemployment

text: 7. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 100/1 I (Meddelanden) REVISIONSR˜TTEN S˜RSKILD RAPPORT nr 3/2000 om Europeiska socialfonden och Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket (utvecklingssektionen) (cid:150) Syssels(cid:228)ttningsfr(cid:228)mjande (cid:229)tg(cid:228)rder riktade till ungdomar samt kommissionens svar (i enlighet med artikel 248. 4 andra stycket i EG-f(cid:246)rdraget) (2000/C 100/01) INNEH¯LLSF(cid:214)RTECKNING Allm(cid:228)n inledning. Sammanfattning av iakttagelserna vid granskningen. DEL I (cid:150) ESF. Inledning. Revisionsr(cid:228)ttens granskning. Ungdomars utbildning och syssels(cid:228)ttning. Betydelse f(cid:246)r budgeten. EU:s strategi f(cid:246)r arbetsl(cid:246)sa ungdomar. R(cid:229)dets strategi. Kommissionens analys av de nationella handlingsplanerna. Punkt 1(cid:150)12 2(cid:150)12 13(cid:150)60 13(cid:150)14 15 16(cid:150)17 18(cid:150)20 21(cid:150)23 21(cid:150)22 23 Granskning av allm(cid:228)nna (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r ESF. 24(cid:150)34 Definition av ungdom. Utv(cid:228)rdering av genomf(cid:246)randet. Samordning av st(cid:246)det fr(cid:229)n strukturfonderna. Synergi mellan fonderna. Synergi i ESF:s verksamhet. S(cid:228)rskilda iakttagelser r(cid:246)rande ESF:s finansiering. Initiativet Employment (cid:150) Youthstart. Roll och m(cid:229)l f(cid:246)r Employment (cid:150) Youthstart. Betydelse f(cid:246)r budgeten. 24 25(cid:150)29 30(cid:150)34 30(cid:150)32 33(cid:150)34 35(cid:150)44 45(cid:150)60 46(cid:150)47 48 Granskning av genomf(cid:246)randet av Youthstart. 49(cid:150)55 ¯ldersgr(cid:228)ns f(cid:246)r Employment (cid:150) Youthstart. Urvalsf(cid:246)rfarande. Avsaknad av tillf(cid:246)rlitlig information. Samordning och spridning av resultaten. Utv(cid:228)rdering efter halva tiden. 49 50(cid:150)52 53(cid:150)55 56(cid:150)57 58 Tekniskt st(cid:246)d. 59(cid:150)60 Sida 3 3 4 4 4 4 5 7 7 8 8 8 8 8 8 9 9 10 10 10 11 11 11 12 12 12 12 C 100/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 2000 Punkt Sida DEL II (cid:150) EUGFJ:s UTVECKLINGSSEKTION. Inledning. Revisionsr(cid:228)ttens granskning. Genomf(cid:246)rande av artiklarna 10, 11 och 26 till 28 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 950/97. Definition av startdatum. Oklarheter r(cid:246)rande r(cid:228)ntesubventioners ursprung. Interna kontrollsystem. Sv(cid:229)righeter med planeringen samt f(cid:246)rseningar och brister i den interna kontrollen. Utv(cid:228)rderingar. DEL III (cid:150) SLUTSATSER. 61(cid:150)79 61(cid:150)65 66(cid:150)67 68(cid:150)73 72(cid:150)73 74(cid:150)75 76(cid:150)79 76(cid:150)77 78(cid:150)79 80(cid:150)87 Kommissionens svar. 12 12 16 17 17 17 17 17 18 18 20 7. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 100/3 ALLM˜N INLEDNING mellan de generaldirektorat som (cid:228)r ansvariga f(cid:246)r strukturfonderna (punkterna 30(cid:150)34). I ett flertal av r(cid:229)dets p(cid:229) varandra f(cid:246)ljande slutsatser och reso- 1. lutioner (cid:150) fr(cid:229)n Essen 1994, Madrid 1995, Florens 1996, Dublin 1996, Luxemburg 1997, Wien 1998 (cid:150) och i Amsterdamf(cid:246)rdraget har det framh(cid:229)llits att kampen mot arbetsl(cid:246)sheten (cid:228)r en priorite- rad uppgift f(cid:246)r gemenskapen och dess medlemsstater. Del I av denna rapport behandlar (cid:229)tg(cid:228)rderna inom ramen f(cid:246)r Europeiska socialfonden (ESF). Del II av rapporten behandlar st(cid:246)det inom ramen f(cid:246)r EUGFJ:s utvecklingssektion. Syftet med denna gransk- ning har varit att unders(cid:246)ka och bed(cid:246)ma kommissionens och vissa utvalda medlemsstaters f(cid:246)rvaltning av (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r Europeiska socialfonden (ESF) som syftar till att hj(cid:228)lpa ung- domar att f(cid:246)rbereda sig f(cid:246)r och finna syssels(cid:228)ttning samt av (cid:229)tg(cid:228)r- der inom ramen f(cid:246)r Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket, utvecklingssektionen (EUGFJ:s utvecklingssektion) som syftar till att hj(cid:228)lpa unga jordbrukare att starta f(cid:246)retag. 6. Operativa program som h(cid:246)r till gemenskapsst(cid:246)dramen f(cid:246)r 1989(cid:150)1993 (GSR1) har (cid:228)nnu inte avslutats. Betr(cid:228)ffande gemen- skapsst(cid:246)dram 2 (1994(cid:150)1999) f(cid:246)rekommer fortfarande fall d(cid:228)r nationell samfinansiering av (cid:229)tg(cid:228)rder som erh(cid:229)ller st(cid:246)d fr(cid:229)n ESF (cid:228)r f(cid:246)rsenad, och det f(cid:246)rekommer v(cid:228)sentliga fel i utgiftsredog(cid:246)rel- ser som (cid:246)verl(cid:228)mnats av projektledare och medlemsstater till kom- missionen. Medlemsstaternas f(cid:246)rvaltningar till(cid:228)mpar inte alltid definitionerna av (cid:148)slutlig st(cid:246)dmottagare(cid:148) och (cid:148)utgifter(cid:148) korrekt. Niv(cid:229)n p(cid:229) de allm(cid:228)nna omkostnader som redovisats av projektle- darna (cid:228)r ofta alltf(cid:246)r h(cid:246)g. Det har r(cid:229)tt brist p(cid:229) granskningsverk- samhet fr(cid:229)n vissa av medlemsstaternas sida trots att denna stadgas i reglerna och det saknas en regelbunden rapportering av oriktig- heter trots vissa tecken p(cid:229) att de senare (cid:246)kar. Det finns ytterligare utrymme f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttring av f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r urval och uppf(cid:246)lj- ning av projekt (punkterna 35(cid:150)44). Sammanfattning av iakttagelserna vid granskningen Inf(cid:246)randet av nationella handlingsplaner har inneburit en 2. m(cid:246)jlighet att samordna och st(cid:228)lla upp m(cid:229)l f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningspo- litiken. (cid:214)vervakningen och utv(cid:228)rderingen av ESF:s effekter under genomf(cid:246)randet b(cid:246)r leda till en stadig f(cid:246)rb(cid:228)ttring av resultaten. Kommissionen har spelat en viktig roll i denna utveckling av rikt- linjerna (punkt 23). 3. Ungdomar (cid:228)r en av de viktigaste m(cid:229)lgrupperna f(cid:246)r st(cid:246)det fr(cid:229)n ESF. M(cid:229)lgruppen har dock inte tydligt definierats och f(cid:246)ljaktligen varierar de definitioner som till(cid:228)mpas av medlemsstaterna mel- lan operativa program och samlade programplaneringsdokument samt mellan (cid:229)tg(cid:228)rder och del(cid:229)tg(cid:228)rder och (cid:229)ldersgruppen str(cid:228)cker sig fr(cid:229)n 14 till 40 (cid:229)r (punkt 24). 4. Revisionsr(cid:228)ttens granskning och kommissionens analys av utv(cid:228)rderingen efter halva tiden av genomf(cid:246)randet av st(cid:246)det fr(cid:229)n ESF under gemenskapsst(cid:246)dramen 1994(cid:150)1999 (GSR 2) har visat p(cid:229) ett antal brister. Det fanns inte tillr(cid:228)ckligt med tydliga m(cid:229)l s(cid:229)som m(cid:229)lgrupper och det beh(cid:246)vs fler relevanta kriterier f(cid:246)r m(cid:228)t- ning av resultat. Det (cid:228)r av stor vikt att medlemsstaterna tar itu med dessa brister och att f(cid:246)rb(cid:228)ttringarna (cid:246)vervakas av kommis- sionen (punkterna 26, 27 och 58). 7. Systemet f(cid:246)r f(cid:246)rvaltning och granskning av Youthstart har f(cid:246)r- b(cid:228)ttrats under den andra fasen (1997(cid:150)99), men genomf(cid:246)randet (cid:228)r dock fortfarande beh(cid:228)ftat med vissa av bristerna fr(cid:229)n den f(cid:246)rsta urvalsomg(cid:229)ngen. Vid den andra urvalsomg(cid:229)ngen kunde ingen h(cid:228)nsyn tas till erfarenheterna fr(cid:229)n den f(cid:246)rsta omg(cid:229)ngen eftersom endast ett f(cid:229)tal projekt hade avslutats (punkterna 51(cid:150)52). Inr(cid:228)ttandet av meningsfulla gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande partnerskap 8. f(cid:246)r Youthstart har p(cid:229)verkats negativt av skillnader i antalet delta- gare i partnerskapen och av passiva deltagare vilkas bidrag inte (cid:228)r planerat eller allm(cid:228)nt k(cid:228)nt. Projektets omfattning, brist p(cid:229) sam- ordning av partnerskapen och den ofullst(cid:228)ndiga och otillf(cid:246)rlitliga databasen har ocks(cid:229) medf(cid:246)rt problem (se punkterna 54 och 55). 9. Det saknas gemensamma regler om vilka kostnader f(cid:246)r sam- ordning av Youthstart som ber(cid:228)ttigar till ers(cid:228)ttning. Spridningen av resultaten m(cid:229)ste f(cid:246)rb(cid:228)ttras s(cid:229) att de kan anv(cid:228)ndas (cid:246)ver hela EU. Det (cid:228)r i det n(cid:228)rmaste om(cid:246)jligt att bed(cid:246)ma gr(cid:228)ns(cid:246)verskridandets effektivitet (en av de fr(cid:228)msta anledningarna till att genomf(cid:246)ra ett gemenskapsinitiativ), eftersom de olika projekt som ing(cid:229)r i ett gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande partnerskap bed(cid:246)ms p(cid:229) nationell grund (punk- terna 56(cid:150)58). 10. Det arbete som utf(cid:246)rs av byr(cid:229)n f(cid:246)r tekniskt st(cid:246)d har bidragit till genomf(cid:246)randet av gemenskapsinitiativet Employment. Kom- missionen b(cid:246)r vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att den sakkunskap som f(cid:246)rv(cid:228)rvats i samband med genomf(cid:246)randet av det tekniska st(cid:246)det inte g(cid:229)r f(cid:246)rlorad (punkt 59). 5. Det r(cid:229)der brist p(cid:229) synergi mellan fonder vad g(cid:228)ller operativa program med flera finansieringsk(cid:228)llor, mellan de operativa pro- grammen och gemenskapsinitiativen samt mellan (cid:229)tg(cid:228)rderna i medlemsstaterna. Nationella myndigheter b(cid:246)r s(cid:228)kerst(cid:228)lla en sam- ordnad f(cid:246)rvaltning av projekt som f(cid:246)rvaltas av en och samme projektledare inom ramen f(cid:246)r flera m(cid:229)l, vilket skulle (cid:246)ka (cid:228)nda- m(cid:229)lsenligheten och minska risken f(cid:246)r dubbla ans(cid:246)kningar. Kom- missionen har inte sett till att satsningarna integrerats tillr(cid:228)ckligt Inf(cid:246)randet av vissa finansiella m(cid:246)jligheter inom ramen f(cid:246)r 11. EUGFJ:s utvecklingssektion till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r unga jordbrukare (cid:228)r av v(cid:228)sentlig betydelse n(cid:228)r det g(cid:228)ller att bek(cid:228)mpa arbetsl(cid:246)sheten i denna m(cid:229)lgrupp. St(cid:246)d till investeringar i jordbruket i form av kapitaltillskott och/eller r(cid:228)ntesubventioner omfattas av invecklade nationella och regionala f(cid:246)rvaltningsf(cid:246)rfaranden. Genomf(cid:246)randet C 100/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 2000 av (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r EUGFJ:s utvecklingssektion f(cid:246)rsena- des p(cid:229) grund av f(cid:246)rseningar i antagandet av programmen och brister i den interna kontrollen. F(cid:246)rseningar i genomf(cid:246)randet av projekten har i vissa fall resulterat i att st(cid:246)dmottagarna f(cid:246)rlorat r(cid:228)tten till st(cid:246)d (punkterna 71(cid:150)77). 12. I likhet med ESF har EUGFJ:s utvecklingssektion uppvisat brist p(cid:229) tydliga m(cid:229)l och relevanta resultatindikatorer (punkterna 78(cid:150)79). Ungdomars utbildning och syssels(cid:228)ttning 16. 1996 bestod 48 miljoner av Europeiska unionens befolkning av personer i (cid:229)ldern 15 till 24 (cid:229)r (det m(cid:229)tt som anv(cid:228)nds av Eurostat vid statistiska j(cid:228)mf(cid:246)relser mellan ungdomar och vuxna), varav 22 miljoner (46 %) i syssels(cid:228)ttningsh(cid:228)nseende var att anse som poten- tiella arbetstagare, medan 26 miljoner var under utbildning. Fem miljoner var arbetsl(cid:246)sa, vilket innebar en ungdomsarbetsl(cid:246)shets- niv(cid:229) p(cid:229) 22 %, vilket (cid:228)r mer (cid:228)n dubbelt s(cid:229) mycket som f(cid:246)r (cid:229)lders- gruppen 25(cid:150)59 (cid:229)r. 1998 var arbetsl(cid:246)shetsniv(cid:229)n f(cid:246)r ungdomar fortfarande 19,5 %. Statistik (cid:246)ver arbetsl(cid:246)shetsniv(cid:229)n (cid:229)terfinns i tabell 1. DEL I ESF Inledning 13. Det finns tv(cid:229) huvudsakliga metoder f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av st(cid:246)d fr(cid:229)n ESF till ungdomar: fondens allm(cid:228)nna verksamhet inom ramen f(cid:246)r m(cid:229)l 1(cid:150)6 och gemenskapsinitiativet Employment, vars del Youthstart ger st(cid:246)d till projekt som riktar sig till ungdomar. 14. Ett antal typer av (cid:229)tg(cid:228)rder i syfte att bek(cid:228)mpa arbetsl(cid:246)sheten som till(cid:228)mpats av medlemsstaterna samfinansieras av ESF. Exem- pel p(cid:229) dessa (cid:228)r projekt som syftar till att ge ungdomar yrkeskom- petens och f(cid:246)rb(cid:228)ttrade f(cid:228)rdigheter, r(cid:229)dgivning och v(cid:228)gledning, l(cid:228)r- lingsplatser och utbildning p(cid:229) arbetsplatser samt l(cid:246)nebidrag till arbetsgivarna. Balansen mellan olika slags (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r en fr(cid:229)ga f(cid:246)r varje enskild medlemsstat. Bland medlemsstaterna finns dock en (cid:246)kad tendens till att med st(cid:246)d av kommissionen integrera (cid:229)tg(cid:228)r- derna (1). Revisionsr(cid:228)ttens granskning 15. Granskningen av syssels(cid:228)ttnings(cid:229)tg(cid:228)rder riktade till ungdo- mar genomf(cid:246)rdes vid kommissionen och i de fem medlemsstater som utgjort de fr(cid:228)msta st(cid:246)dmottagarna (Tyskland, Spanien, Frank- rike, Italien och F(cid:246)renade kungariket). Granskningen har b(cid:229)de g(cid:228)llt r(cid:228)kenskapernas laglighet och korrekthet och sund ekono- misk f(cid:246)rvaltning (tydlig styrning, utv(cid:228)rdering av genomf(cid:246)randet etc). Underlag har (cid:228)ven h(cid:228)mtats fr(cid:229)n resultaten av granskningar som genomf(cid:246)rts i samband med revisionsf(cid:246)rklaringen i 12 med- lemsstater. Vidare har revisionsr(cid:228)tten granskat det st(cid:246)d som utg(cid:229)tt till gemenskapsinitiativet Employment (cid:150) Youthstart fr(cid:229)n byr(cid:229)n f(cid:246)r tekniskt st(cid:246)d, som (cid:228)r ansvarig f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av st(cid:246)d till samtliga gemenskapsinitiativ. Tabell 1 De viktigaste siffrorna r(cid:246)rande arbetsl(cid:246)sheten Arbetsl(cid:246)shetsniv(cid:229) i % av den aktiva befolkningen EUR15 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 1996 10,8 9,7 6,8 8,9 9,6 22,2 12,4 11,6 12,0 3,0 6,3 4,3 7,3 14,6 9,6 8,2 1997 10,6 9,4 5,6 9,9 10,0 20,8 12,3 9,8 12,1 2,8 5,2 4,4 6,8 12,7 9,9 7,0 Aktiv befolkning = personer i arbete + arbetsl(cid:246)sa som s(cid:246)ker arbete. K(cid:228)lla: Eurostat (cid:150) Harmoniserade arbetsl(cid:246)shetssiffror. Syssels(cid:228)ttningsniv(cid:229)er (15(cid:150)64 (cid:229)r) (%) (personer i arbete/total befolkning) EUR15 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 1996 59,9 56,3 74,0 64,1 54,9 46,6 59,7 54,9 50,6 59,1 65,4 67,3 62,3 60,5 69,7 68,7 1997 60,1 57,0 75,4 63,6 54,8 48,0 59,4 56,4 50,5 59,9 67,5 67,2 63,4 61,9 68,3 69,7 Anm: 1998 (cid:229)rs resultat f(cid:246)r Irland avser 1997. K(cid:228)lla: Eurostat (cid:150) Unders(cid:246)kning av arbetskraften i EU. 1998 10,0 9,5 5,1 9,4 10,7 18,8 11,7 7,8 12,2 2,8 4,0 4,7 5,1 11,4 8,3 6,3 1998 60,8 57,3 75,3 63,7 55,6 49,7 59,9 56,4 50,8 60,2 69,4 67,4 66,8 63,4 68,6 70,2 7. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 100/5 Arbetskraftstal (15(cid:150)64 (cid:229)r) (%) aktiv befolkning/total befolkning 1996 67,3 62,2 79,5 70,4 61,0 60,0 68,2 62,3 57,7 61,1 69,9 71,1 67,5 71,7 77,1 74,9 1997 67,5 62,6 79,8 70,6 60,8 60,8 68,0 62,9 57,7 61,5 71,5 70,9 68,2 72,8 76,4 75,0 EUR15 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Anm: 1998 (cid:229)rs resultat f(cid:246)r Irland avser 1997. K(cid:228)lla: Eurostat (cid:150) Unders(cid:246)kning av arbetskraften i EU. Arbetsl(cid:246)shetsniv(cid:229)er i % av den aktiva befolkningen (15(cid:150)24 (cid:229)r) EUR15 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 1996 22,0 23,1 10,6 10,0 31,0 41,9 29,2 18,2 33,5 8,5 11,7 6,2 16,8 27,9 20,5 15,5 1997 21,1 23,0 8,4 10,8 30,8 39,1 29,1 15,3 32,7 8,1 9,6 6,7 15,1 25,2 20,6 14,2 K(cid:228)lla: Eurostat (cid:150) Harmoniserade arbetsl(cid:246)shetssiffror. 1998 67,8 63,2 79,3 70,7 62,5 61,3 68,2 62,9 58,1 61,9 72,6 71,3 70,2 73,1 75,5 74,9 1998 19,6 22,1 7,4 9,8 29,8 35,4 26,6 11,5 33,2 6,9 7,8 6,6 10,6 23,5 16,7 13,6 17. Ungdomsarbetsl(cid:246)shetens relativa betydelse framg(cid:229)r av tabell 1. 1998 (cid:229)terfanns de h(cid:246)gsta arbetsl(cid:246)shetssiffrorna f(cid:246)r ungdomar i EU (2) i Grekland (29,8 %), Spanien (35,4 %), Frankrike (26,6 %) och Italien (33,2 %). De senaste tre (cid:229)ren har pr(cid:228)glats av en ned(cid:229)t- g(cid:229)ende trend vad g(cid:228)ller ungdomsarbetsl(cid:246)sheten, vilken uppvisar kraftiga minskningar i bl. a. Spanien, Irland, Portugal och Fin- land (3). Betydelse f(cid:246)r budgeten 18. Det totala belopp som ber(cid:228)knats f(cid:246)r utgifterna f(cid:246)r ESF under 1994(cid:150)1999 uppg(cid:229)r till 49 000 miljoner ecu enligt 1999 (cid:229)rs pris- niv(cid:229). Tabell 2 visar de totala belopp som enligt planerna var avsedda att utg(cid:229) till ESF varje (cid:229)r under perioden 1994(cid:150)97 inom ramen f(cid:246)r den andra gemenskapsst(cid:246)dramen, samt utf(cid:246)rliga upp- gifter om genomf(cid:246)randet som funnits tillg(cid:228)ngliga fram till novem- ber 1999. 19. I regioner i medlemsstaterna som inte omfattas av m(cid:229)l 1 till- l(cid:228)mpas m(cid:229)l 3 som huvudsakligt instrument f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r ESF. Syftet med m(cid:229)l 3 (cid:228)r att bek(cid:228)mpa l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sheten och att underl(cid:228)tta integreringen i arbetsli- vet av ungdomar och personer som (cid:228)r utsatta f(cid:246)r utest(cid:228)ngning fr(cid:229)n arbetsmarknaden, samt att fr(cid:228)mja lika syssels(cid:228)ttningsm(cid:246)jlig- heter f(cid:246)r m(cid:228)n och kvinnor. ESF:s finansiering av m(cid:229)l 3 (cid:228)r uppde- lad mellan personer i (cid:229)ldern 15(cid:150)24 (cid:229)r och 25(cid:150)65 (cid:229)r. I genomsnitt spenderas ca 37 % av ESF:s allm(cid:228)nna utgifter f(cid:246)r m(cid:229)l 3 p(cid:229) sys- sels(cid:228)ttnings(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r ungdomar och ungef(cid:228)r samma andel spen- deras p(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa, se tabell 3. Balansen hos ESF:s utgifter f(cid:246)r m(cid:229)l 3 g(cid:246)rs inom ramen f(cid:246)r (cid:246)vriga allm(cid:228)nna prioriteringar s(cid:229)som lika m(cid:246)jligheter och inom ramen f(cid:246)r gemen- skapsinitiativen, innovativa pilotprojekt och tekniskt st(cid:246)d. Utnyttjande av EFS-medel per medlemsstat och delutbetalning Tabell 2 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S (i tusen ecu) UK Totalt (1) Utbetalning 1994 Ursprungsplan ¯taganden Betalningar 112 583 55 032 995 538 337 263 1 233 834 675 902 342 617 791 807 3 931 202 855 153 237 71 218 1 000 218 334 079 1 407 319 718 718 339 163 751 063 5 305 205 368 110 338 54 037 809 675 170 948 1 112 841 522 256 322 400 354 037 3 896 176 401 Faktiskt redovisat av medlemsstaterna 77 086 42 991 544 563 136 959 1 121 457 385 443 313 231 59 463 3 682 151 468 0 437 009 0 433 293 0 372 576 0 287 029 0 0 0 0 0 0 0 0 784 333 5 972 704 825 386 6 244 367 661 404 4 670 809 655 179 3 778 551 Utbetalning 1995 Ursprungsplan ¯taganden Betalningar 127 124 62 057 1 098 243 394 956 1 347 660 842 030 310 812 805 888 4 404 218 998 106 033 450 108 117 110 101 436 897 654 6 884 513 156 993 89 643 844 895 399 402 1 342 468 662 709 306 603 450 442 5 218 181 290 151 823 460 120 149 677 159 076 889 796 6 250 155 122 549 63 404 623 680 325 388 1 240 987 483 954 303 380 346 457 4 630 152 367 115 010 428 704 72 584 77 717 824 084 5 184 895 Faktiskt redovisat av medlemsstaterna 92 887 44 367 460 685 221 852 484 991 534 313 300 287 212 438 3 916 174 425 25 919 451 973 11 690 1 796 682 391 3 703 930 Utbetalning 1996 Ursprungsplan ¯taganden Betalningar 142 027 65 977 1 247 490 449 493 1 516 115 900 511 349 929 927 093 5 237 243 450 115 443 505 692 119 581 145 713 1 040 254 7 774 005 126 970 56 297 1 217 809 124 617 1 404 589 687 426 352 958 785 436 4 100 216 684 93 662 541 979 72 413 49 700 895 811 6 630 451 111 277 65 007 1 080 516 149 265 1 560 381 654 187 331 185 448 097 4 080 213 698 72 040 473 799 88 088 44 939 914 551 6 211 110 Faktiskt redovisat av medlemsstaterna 93 667 48 284 1 056 815 282 339 1 531 857 684 882 330 233 444 611 4 287 195 976 56 563 468 492 55 400 55 207 947 942 6 256 555 Utbetalning 1997 Ursprungsplan ¯taganden Betalningar 137 837 63 267 1 261 426 478 643 1 622 827 825 071 362 635 995 230 5 537 268 858 119 237 557 853 124 804 152 534 1 049 988 8 025 747 143 463 63 220 1 052 479 342 647 1 544 903 630 284 359 739 1 409 747 5 901 283 044 109 086 389 280 143 210 105 453 447 713 7 030 169 111 549 53 497 1 229 694 366 858 1 361 783 788 803 359 198 605 975 5 355 213 637 103 435 504 166 119 345 113 135 743 633 6 680 063 Faktiskt redovisat av medlemsstaterna 99 723 52 083 964 072 336 455 1 413 989 1 178 536 342 629 109 904 4 583 79 810 130 432 321 198 90 610 107 120 551 912 5 783 056 (1) Denna kolumn visar (cid:229)taganden och betalningar som gjorts f(cid:246)r varje delutbetalning under respektive (cid:229)r. Anm. 1: ¯tagandena kan vara mer omfattande (cid:228)n i ursprungsplanen p(cid:229) grund av artikel 20. 3 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2082/93 ((cid:229)tagande av det totala beloppet) och den (cid:229)rliga indexregleringen av programmen. Anm. 2: Siffrorna f(cid:246)r 1998 kommer att finnas tillg(cid:228)ngliga fr(cid:229)n och med november 1999. K(cid:228)lla: Kommissionens GD V (november 1998). C 1 0 0 / 6 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i. 7 4 2 0 0 0 7. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 100/7 Finansiell f(cid:246)rdelning av de prioriterade insatsomr(cid:229)dena ungdomar och l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa per medlemsstat M(cid:229)l 3 (1) och arbetsl(cid:246)shet i procent av den aktiva befolkningen i varje medlemsstat Tabell 3 Medlemsstat Totalt belopp f(cid:246)r ESF (1994(cid:150)1999) Andel insatsomr(cid:229)det f(cid:246)r ungdomar Andel insatsomr(cid:229)det f(cid:246)r l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa Belgien Danmark Luxemburg Nederl(cid:228)nderna (2) (cid:214)sterrike Finland Sverige (milj. ecu) (milj. ecu) 401,9 268,1 20,7 923,0 334,0 258,4 347,7 86,1 58,1 3,1 22,9 82,2 97,0 F(cid:246)renade kungariket 3 177,6 1 265,8 Tyskland Frankrike Italien Spanien Totalt (3) 1 682,1 2 562,4 1 316,2 1 494,5 442,0 976,6 566,0 743,7 11 292,1 3 599,8 % 21,4 22,0 15,0 7,0 32,0 28,0 39,8 26,0 38,1 43,0 49,7 36,6 (milj. ecu) 134,2 142,4 5,5 113,8 171,5 173,0 1 208,1 944,1 690,7 421,2 519,9 4 004,5 % 33,4 53,1 26,6 34,0 66,3 50,0 38,0 56,1 27,0 32,0 35,0 38,2 Arbetsl(cid:246)sheten i procent av den aktiva unga befolkningen 20 11 9 11 7 42 22 15 10 28 34 42 (1) Denna tabell visar endast utgifter inom ramen f(cid:246)r m(cid:229)l 3. ESF:s (cid:246)vriga utgifter f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) ungdomsomr(cid:229)det h(cid:246)r till m(cid:229)l 1. (2) Vad g(cid:228)ller Nederl(cid:228)nderna existerar ingen tydlig f(cid:246)rdelning av beloppet p(cid:229) prioriterade insatsomr(cid:229)den. (3) Anm. : I allm(cid:228)nhet visar uppgifterna i tabellen att varje medlemsstat f(cid:246)rdelar st(cid:246)det alltefter sina behov. En grupp av l(cid:228)nder s(cid:229)som Italien, Spanien, F(cid:246)renade kungariket och Frankrike avs(cid:228)tter en stor del av st(cid:246)det f(cid:246)r ungdomar eftersom niv(cid:229)n p(cid:229) ungdomsarbetsl(cid:246)sheten (cid:228)r mycket h(cid:246)g. Det (cid:228)r inte om(cid:246)jligt att insatsomr(cid:229)dena delvis (cid:246)verlappar varandra eftersom insatsomr(cid:229)det f(cid:246)r l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa (cid:228)ven omfat- tar ungdomar. ¯ldern 25 (cid:229)r kan enligt kommissionen anses som det genomsnitt som oftast anv(cid:228)nds f(cid:246)r att definiera denna m(cid:229)lgrupp. K(cid:228)lla: ¯rsrapporter om kommissionens strukturfonder, Eurostat 1996. 20. N(cid:228)r det g(cid:228)ller operativa program inom ramen f(cid:246)r m(cid:229)l 1 (cid:228)r det inte m(cid:246)jligt att identifiera samtliga ESF:s utgifter p(cid:229) ungdoms- omr(cid:229)det trots att det existerar (cid:229)tg(cid:228)rder som s(cid:228)rskilt syftar till att hj(cid:228)lpa ungdomar att g(cid:229) fr(cid:229)n utbildning till arbetsliv och till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra de befintliga utbildningssystemen. Detta beror p(cid:229) att det inte r(cid:229)der n(cid:229)gon tydlig uppdelning av (cid:229)tg(cid:228)rder mellan de olika (cid:229)ldersgrupperna eftersom de operativa programmen (cid:228)r inriktade p(cid:229) allm(cid:228)nna regionala m(cid:229)l, vilka genomf(cid:246)rs med hj(cid:228)lp av samt- liga tre strukturfonder och inte endast p(cid:229) m(cid:229)l som r(cid:246)r m(cid:228)nskliga resurser och h(cid:246)r till m(cid:229)l 3. utarbetade, antog och lade fram sina f(cid:246)rsta nationella handlings- planer i slutet av april 1998. 22. R(cid:229)det antog fyra huvudsakliga riktlinjer (de fyra (cid:148)pelarna(cid:148)): a) Att f(cid:246)rb(cid:228)ttra anst(cid:228)llbarheten. b) Att utveckla f(cid:246)retagarandan. EU:s strategi f(cid:246)r arbetsl(cid:246)sa ungdomar R(cid:229)dets strategi c) Att uppmuntra f(cid:246)retagens och de anst(cid:228)lldas anpassningsf(cid:246)r- m(cid:229)ga. d) Att st(cid:228)rka j(cid:228)mst(cid:228)lldhetspolitiken. 21. Efter Europeiska r(cid:229)dets s(cid:228)rskilda m(cid:246)te om syssels(cid:228)ttning i Luxemburg den 20 och 21 november 1997 skulle r(cid:229)det i enlighet med den nya rubriken om syssels(cid:228)ttningen i Amsterdamf(cid:246)rdraget utarbeta riktlinjer som skall beaktas i den nationella syssels(cid:228)tt- ningspolitiken (4). De f(cid:246)rsta riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen (f(cid:246)r 1998) antogs den 15 december 1997, varefter medlemsstaterna Nitton riktlinjer antogs under de fyra pelarna som uppst(cid:228)llde s(cid:228)r- skilda m(cid:229)l och f(cid:246)reskrev att dessa skulle (cid:246)vervakas regelbundet. Fyra av dessa riktlinjer fokuserar s(cid:228)rskilt p(cid:229) ungdomsarbetsl(cid:246)she- ten (5). C 100/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 2000 Kommissionens analys av de nationella handlingsplanerna 23. Revisionsr(cid:228)tten har granskat kommissionens analyser av medlemsstaternas nationella handlingsplaner fr(cid:229)n 1998. I juni 1998 konstaterade kommissionen att de nationella handlingspla- nerna var otydliga, vilket gjorde det sv(cid:229)rt att avg(cid:246)ra huruvida det existerade n(cid:229)gon strategi och i vilken ordning (cid:229)tg(cid:228)rderna priori- terades, samt att de angav allm(cid:228)nna politiska prioriteringar f(cid:246)r att (cid:148)f(cid:246)rb(cid:228)ttra anst(cid:228)llbarheten(cid:148) i st(cid:228)llet f(cid:246)r att utarbeta operativa pla- ner. Dessutom hade de flesta inte kvantifierat eller specificerat m(cid:229)l eller indikatorer som visar det st(cid:246)d fr(cid:229)n ESF f(cid:246)r vilket (cid:229)taganden skall g(cid:246)ras i syfte att uppn(cid:229) dessa m(cid:229)l, vilket g(cid:246)r det om(cid:246)jligt att bed(cid:246)ma (cid:229)tg(cid:228)rdernas effektivitet ur ESF-perspektiv. De flesta med- lemsstaterna lade inte fram n(cid:229)gon systematisk analys av de (cid:229)tg(cid:228)r- der som erh(cid:229)llit st(cid:246)d fr(cid:229)n ESF. Kommissionen bekr(cid:228)ftade i sep- tember 1999 i sin analys av 1998 att medlemsstaterna erk(cid:228)nner att n(cid:229)gra konkreta m(cid:229)l (cid:228)nnu inte har fastst(cid:228)llts. Granskning av allm(cid:228)nna (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r ESF Definition av ungdom 24. I samband med utformningen av en EG-strategi f(cid:246)r syssel- s(cid:228)ttning av ungdomar (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att definiera m(cid:229)lgruppen f(cid:246)r de (cid:229)tg(cid:228)rder som skall genomf(cid:246)ras. Den nuvarande r(cid:229)dets f(cid:246)r- ordning (EEG) nr 2084/93 (6) om ESF inneh(cid:229)ller dock i motsats till artikel 2 i den tidigare f(cid:246)rordningen (EEG) nr 4255/88 om ESF ingen best(cid:228)md (cid:229)ldersgr(cid:228)ns f(cid:246)r ungdomar. Granskningen visade p(cid:229) fall d(cid:228)r definitionen av (cid:148)ungdom(cid:148) varierade mellan och inom medlemsstaterna beroende p(cid:229) fonden, det operativa programmet eller (cid:229)tg(cid:228)rden. I Frankrike omfattade exempelvis vissa (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r ungdomar personer p(cid:229) 40 (cid:229)r, i Tyskland (Brandenburg) 27 (cid:229)r och i Italien (Sicilien) 32 (cid:229)r. Utv(cid:228)rdering av genomf(cid:246)randet 26. Ett exempel p(cid:229) bristen p(cid:229) fokus (cid:229)terfanns i Tyskland (Bran- denburg), d(cid:228)r 15 000 ungdomar varje (cid:229)r erh(cid:229)llit syssels(cid:228)ttnings- bidrag med st(cid:246)d fr(cid:229)n ESF. St(cid:246)det ges till det f(cid:246)retag p(cid:229) vilket utbildningen sker i form av en klumpsumma per praktikant som totalt uppg(cid:229)r till mellan 3 000 och 7 000 DEM (1 500(cid:150)3 500 ecu) f(cid:246)r hela utbildningsperioden (i genomsnitt tre (cid:229)r). Bidragen betalades ut utan att n(cid:229)gra villkor betr(cid:228)ffande utbildningsdelta- gare och yrken angavs. Detta har lett till en viss bidragsmentalitet i den privata sektorn samt tvivel om huruvida ytterligare arbeten (praktikantplatser) skapades. F(cid:246)r att undvika effekter i form av tr(cid:246)ghet i framtiden upph(cid:246)rde myndigheterna i Brandenburg att anv(cid:228)nda sig av (cid:229)tg(cid:228)rden 1998 i syfte att koncentrera pengarna till andra (cid:229)tg(cid:228)rder. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande erh(cid:229)ller ca 75 % av alla l(cid:228)rlings- platser offentligt st(cid:246)d. 27. Revisionsr(cid:228)tten har granskat kommissionens analys av de utv(cid:228)rderingar medlemsstaterna gjort r(cid:246)rande ungdomar som omfattats av (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r m(cid:229)l 1 och 3 (8). Betr(cid:228)ffande m(cid:229)l 1 hade kommissionen (GD V) funnit att de uppgifter som inh(cid:228)mtats med hj(cid:228)lp av de befintliga (cid:246)vervakningssystemen inte r(cid:228)ckte f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i utv(cid:228)rderingssyfte. Analysen av program f(cid:246)r st(cid:228)rkande av utbildningssystemen har varit begr(cid:228)nsad i resultat- och effekth(cid:228)nseende och kopplingen till yrkesutbildningssyste- men b(cid:246)r analyseras. 28. Prioriteringen av ungdomar inom m(cid:229)l 3 omfattar inte n(cid:229)gon enhetlig grupp, vare sig n(cid:228)r det g(cid:228)ller st(cid:228)llning p(cid:229) arbetsmarkna- den (korttidsarbetsl(cid:246)s, l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)s, l(cid:228)rlingsplats) eller n(cid:228)r det g(cid:228)ller kvalifikationer och/eller arbetslivserfarenhet. Vidare kan ungdomar ing(cid:229) i andra m(cid:229)lgrupper, t. ex. kvinnor, personer som (cid:228)r utest(cid:228)ngda fr(cid:229)n arbetsmarknaden eller l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa. Kom- missionens utv(cid:228)rderingar av m(cid:229)l 3 har visat p(cid:229) allvarliga luckor vad g(cid:228)ller behovet av utv(cid:228)rdering. De flesta medlemsstater har sv(cid:229)righeter med att f(cid:246)rena information fr(cid:229)n olika nationella (cid:246)ver- vakningssystem med de i allm(cid:228)nhet otillf(cid:246)rlitliga uppgifter om det finansiella genomf(cid:246)randet av ESF. 29. Den utstr(cid:228)ckning i vilken utv(cid:228)rdering av projekten och pro- grammen genomf(cid:246)rs varierar fr(cid:229)n medlemsstat till medlemsstat och mellan regioner. Kommissionen b(cid:246)r bist(cid:229) medlemsstaterna n(cid:228)r det g(cid:228)ller att fastst(cid:228)lla och till(cid:228)mpa resultatindikatorer. 25. Som ovan anf(cid:246)rts har l(cid:228)mpliga m(cid:229)l och relevanta resultat- indikatorer (cid:228)nnu inte fastst(cid:228)llts. I vissa medlemsstater (7) hade ingen (cid:246)vergripande plan f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av ESF-medel till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r ungdomar inom m(cid:229)l 3 utarbetats eller till(cid:228)mpats i tillr(cid:228)cklig grad i de granskade regionerna. Detta bekr(cid:228)ftas av kommissio- nens granskning av de nationella syssels(cid:228)ttningsplanerna. Lik- nande problem f(cid:246)rel(cid:229)g n(cid:228)r det g(cid:228)llde att fastst(cid:228)lla de (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r ESF som sammanlagt riktats till ungdomar i de regioner i Tyskland och Italien som omfattas av m(cid:229)l 1. I Spanien skapade en samfinansierad (cid:229)tg(cid:228)rd som genomf(cid:246)rdes med hj(cid:228)lp av syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)d skenbart flera tusen fasta arbeten f(cid:246)r bland andra ungdomar. St(cid:246)rre delen av st(cid:246)det anv(cid:228)ndes f(cid:246)r att omvandla tillf(cid:228)lliga arbeten till fasta arbeten. Samordning av st(cid:246)det fr(cid:229)n strukturfonderna Synergi mellan fonderna 30. Det finns brister inom kommissionens egen samordning av f(cid:246)rvaltningen. N(cid:228)r det g(cid:228)ller operativa flerfondsprogram till(cid:228)m- par kommissionens generaldirektorat ingen generell politik. ¯tg(cid:228)r- der i medlemsstaterna som integrerar olika strukturfonder (cid:228)r ett undantag. Kommissionen b(cid:246)r ge medlemsstaterna v(cid:228)gledning om hur de skall g(cid:246)ra f(cid:246)r att b(cid:228)ttre integrera de olika fonderna. 7. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 100/9 31. F(cid:246)rordningarna om strukturfonderna (9) f(cid:246)reskriver att de (cid:229)tg(cid:228)rder som genomf(cid:246)rs med st(cid:246)d fr(cid:229)n de olika fonderna samt med st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska investeringsbanken (EIB), skall samord- nas. De nationella st(cid:246)dprogrammen skall i framtiden s(cid:228)kerst(cid:228)lla en b(cid:228)ttre insyn i det st(cid:246)d som utg(cid:229)r fr(cid:229)n de olika fonderna till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen. Inverkan p(cid:229) skapan- det av investeringar och arbeten med hj(cid:228)lp av r(cid:228)ntesubventioner fr(cid:229)n gemenskapen p(cid:229) l(cid:229)n som beviljas av EIB till sm(cid:229) och medel- stora f(cid:246)retag inom ramen f(cid:246)r dess l(cid:229)nem(cid:246)jligheter kommer att ber(cid:246)ras i en separat s(cid:228)rskild rapport. I syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att ESF:s (cid:229)tg(cid:228)rder genomf(cid:246)rs inom de 37. givna tidsramarna och i enlighet med de program som fastst(cid:228)llts (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att medlemsstaterna ser (cid:246)ver och redog(cid:246)r f(cid:246)r anv(cid:228)ndningen av de finansiella medlen. Detta sker inte alltid. Den rapport som bifogats ans(cid:246)kan om utbetalning av 1997 (cid:229)rs rest- belopp f(cid:246)r m(cid:229)l 3 i Frankrike visade att den (cid:246)kande genomf(cid:246)ran- deniv(cid:229)n vad g(cid:228)ller ungdomar huvudsakligen var l(cid:228)gre (cid:228)n f(cid:246)r l(cid:229)ng- tidsarbetsl(cid:246)sa (55,6 % mot 73 %). Medlemsstaten har inte kommenterat detta i sin rapport och kommissionen har inte gjort n(cid:229)gon uppf(cid:246)ljning. 32. F(cid:246)renade kungariket har inf(cid:246)rt programmet New Deal, vil- ket kompletterar ESF:s (cid:229)tg(cid:228)rder. Vid granskningen konstaterades att ESF inneb(cid:228)r en st(cid:246)rre administrativ b(cid:246)rda f(cid:246)r projektledarna (cid:228)n New Deal. Synergi i ESF:s verksamhet 38. I fallet med det operativa programmet f(cid:246)r Sicilien (Italien) omfattar (cid:229)tg(cid:228)rden f(cid:246)r arbetsl(cid:246)sa ungdomar som s(cid:246)ker arbete 222,7 miljoner ecu f(cid:246)r perioden 1994(cid:150)99, vilket motsvarar 51,4 % av det totala beloppet f(cid:246)r det operativa programmet. Den 31 december 1997 hade genomf(cid:246)randet endast skett till 41 % (92,3 miljoner ecu). Ingen f(cid:246)rklaring gavs i den rapport fr(cid:229)n regionen som bifogades ans(cid:246)kan om utbetalning och det fanns heller inget som tydde p(cid:229) n(cid:229)gon uppf(cid:246)ljning fr(cid:229)n kommissionens sida. 33. Det finns ett behov av att s(cid:228)kerst(cid:228)lla synergin mellan ESF- (cid:229)tg(cid:228)rder och ESF-projekt som genomf(cid:246)rs inom ramen f(cid:246)r de m(cid:229)l som avser m(cid:228)nskliga resurser (3 och 4) och det st(cid:246)d fr(cid:229)n ESF som genomf(cid:246)rs i samma regioner med hj(cid:228)lp av flerfondsm(cid:229)len (2 och 5 b). Dessutom finns ett behov av att f(cid:246)rvalta det huvudsakliga ESF-st(cid:246)det och det ESF-st(cid:246)d som ing(cid:229)r i gemenskapsinitiativen f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla fl(cid:246)det av nyskapande idØer till det huvudsakliga ESF-st(cid:246)det och garantera att reglerna f(cid:246)r finansiering (cid:228)r samst(cid:228)m- miga. 39. P(cid:229) Sicilien har enligt den regionala attesterande myndigheten de (cid:229)rliga utgiftsredovisningarna utarbetats p(cid:229) grundval av betal- ningar f(cid:246)r vilka det enligt de projektansvarigas redovisningar fanns kvitterade fakturor. Granskningsresultaten visar att detta inte st(cid:228)mmer (cid:246)verens med verkligheten: (cid:151) F(cid:246)r en del av de utgifter som redovisats av de projektansvariga (40 %) fanns inga kvitterade fakturor. 34. 1997 f(cid:246)rlade F(cid:246)renade kungariket f(cid:246)rvaltningen av m(cid:229)l 3 till de regionala myndigheterna. M(cid:229)l 1 och 2 f(cid:246)rvaltades redan p(cid:229) regional niv(cid:229). Denna f(cid:246)r(cid:228)ndring har gjort det l(cid:228)ttare att s(cid:228)kerst(cid:228)lla koncentrationen och synergin mellan m(cid:229)len. Det finns dock fort- farande brister p(cid:229) grund av att projekt som ing(cid:229)r i mer (cid:228)n ett m(cid:229)l f(cid:246)rvaltas separat ist(cid:228)llet f(cid:246)r gemensamt. Denna f(cid:246)rvaltningsstruk- tur, som (cid:229)terfinns i flera medlemsstater, b(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttras i syfte att g(cid:246)ra all (cid:246)vergripande f(cid:246)rvaltning mer (cid:228)ndam(cid:229)lsenlig och minska risken f(cid:246)r dubbla ans(cid:246)kningar. S(cid:228)rskilda iakttagelser r(cid:246)rande ESF:s finansiering 35. Revisionsr(cid:228)tten har vid ett antal tidigare tillf(cid:228)llen p(cid:229)pekat att det f(cid:246)rekommer ett antal brister i ESF:s system f(cid:246)r finansiering och samfinansiering. Iakttagelserna nedan visar att problemen finns kvar. (cid:151) Vidare visar granskningen av de regionala r(cid:228)kenskaperna f(cid:246)r 1995 och 1996 att det skedde en f(cid:246)rsening i samband med betalningen av den nationella samfinansieringen f(cid:246)r denna period. Denna iakttagelse visar att ett problem som redan p(cid:229)talats av revisionsr(cid:228)tten best(cid:229)r trots de anstr(cid:228)ngningar som gjorts av kommissionen. 40. Ans(cid:246)kan om utbetalning av restbeloppet f(cid:246)r m(cid:229)l 3 f(cid:246)r 1997 (cid:246)verl(cid:228)mnades av de franska myndigheterna till kommissionen den 29 juni 1998. En (cid:228)ndring som (cid:246)kade det totala attesterade beloppet med 21,2 miljoner franska franc (3,2 miljoner ecu) gjor- des den 16 september 1998. Samtidigt genomf(cid:246)rdes (cid:228)ndringar som innebar en minskning av de belopp som avsedda att betalas 1994, 1995 och 1996 som ett resultat av det minskade antalet st(cid:246)dmottagare. Dessa ursprungliga svagheter dokumentations- och rapporteringssystemet har r(cid:228)ttats till efter att medlemsstaterna bedrivit utv(cid:228)rderingsverksamhet i efterhand. Vidare borde den totala kostnad som ber(cid:228)ttigar till ers(cid:228)ttning ha dragits av fr(cid:229)n samtliga inkomster fr(cid:229)n projekt som samfinansie- rats av ESF. Redog(cid:246)relsen f(cid:246)r 1997 visade kvitton p(cid:229) 291,8 mil- joner franska franc (44,5 miljoner ecu) vilka skulle ha dragits av fr(cid:229)n den totala st(cid:246)dber(cid:228)ttigade kostnaden, vilket dock inte skett. det i 36. En faktor som p(cid:229)verkar samtliga belopp som medlemssta- terna satsar p(cid:229) utbildning (cid:228)r deras metoder f(cid:246)r nationell samfi- nansiering av ESF:s projekt. Vissa medlemsstater anv(cid:228)nder sig av arbetsl(cid:246)shetsers(cid:228)ttning och liknande sociala f(cid:246)rm(cid:229)ner, vilka hur som helst skulle ha betalats ut, f(cid:246)r nationell samfinansiering (10). Denna samfinansiering (cid:228)r f(cid:246)renlig med f(cid:246)rordningarnas best(cid:228)m- melser men den (cid:246)kar inte det finansiella st(cid:246)det till ESF:s (cid:229)tg(cid:228)r- der (11). 41. Myndigheterna i F(cid:246)renade kungariket utbetalar ett bidrag till personer som st(cid:229)r till arbetsmarknadens f(cid:246)rfogande (kan j(cid:228)mf(cid:246)ras med arbetsl(cid:246)shetsers(cid:228)ttning). Reglerna f(cid:246)r utbetalning av detta bidrag f(cid:246)reskriver bl. a att s(cid:246)kanden skall vara tillg(cid:228)nglig f(cid:246)r arbete. R(cid:228)tten till bidrag till arbetss(cid:246)kande g(cid:229)r f(cid:246)rlorad om s(cid:246)kanden arbetar mer (cid:228)n 16 timmar i veckan. 16-timmarsregeln tilll(cid:228)mpas i syfte att p(cid:229) utbildning, arbete (inklusive oavl(cid:246)nat arbete) C 100/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 2000 praktisera f(cid:246)rv(cid:228)rvad teoretisk utbildning samt privata studier om de inskr(cid:228)nker den personens tillg(cid:228)nglighet f(cid:246)r arbete. Detta p(cid:229)ver- kar den typ av kurser som utformats f(cid:246)r s(cid:246)kande av bidrag till arbetss(cid:246)kande s(cid:229) att de i allm(cid:228)nhet inte omfattar mer (cid:228)n samman- lagt 16 timmar i veckan s(cid:229) att utbildningsdeltagarna undviker att f(cid:246)rlora bidraget. Kurser som (cid:228)r begr(cid:228)nsade till 16 timmar i veckan utg(cid:246)r kanske inte alltid den mest effektiva och (cid:228)ndam(cid:229)lsenliga utbildningsmetoden. 42. Det finns ett behov av att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att projektkostnader som tas upp s(cid:229)som allm(cid:228)nna omkostnader (cid:228)r rimliga och effek- tiva. Regelverket f(cid:246)r allm(cid:228)nna omkostnader (12) ger utrymme f(cid:246)r medlemsstaternas och projektledarnas egna tolkningar. De all- m(cid:228)nna omkostnaderna varierar beroende p(cid:229) typen av projekt: de utg(cid:246)r till exempel en h(cid:246)gre andel av utgifterna f(cid:246)r v(cid:228)glednings- och r(cid:229)dgivningsprojekt men (cid:228)r v(cid:228)sentligt l(cid:228)gre f(cid:246)r projekt f(cid:246)r beviljande av syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)d. Revisionsr(cid:228)tten har granskat ett stickprovsurval av ans(cid:246)kningar i syfte att fastst(cid:228)lla de allm(cid:228)nna kostnadernas omfattning. I vissa medlemsstater, t. ex. Frankrike och Tyskland, betalar myndigheterna ut nominella belopp per utbildningstimme. Under dessa omst(cid:228)ndigheter (cid:228)r det inte m(cid:246)jligt att fastst(cid:228)lla vilka belopp som g(cid:229)tt till allm(cid:228)nna omkostnader. Kommissionen b(cid:246)r unders(cid:246)ka m(cid:246)jligheten att inf(cid:246)ra en pilot(cid:229)t- g(cid:228)rd f(cid:246)r kartl(cid:228)ggning av arbetsl(cid:246)sa och arbetstillf(cid:228)llen f(cid:246)r att (cid:229)stadkomma en b(cid:228)ttre inriktning p(cid:229) ESF:s finansiering och insat- serna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen som helhet. Initiativet Employment (cid:150) Youthstart 45. Denna del av rapporten behandlar genomf(cid:246)randet av den del av gemenskapsinitiativet syssels(cid:228)ttning som utg(cid:246)rs av Youth- start (13). Under perioden 1994(cid:150)1998 anordnades tv(cid:229) urvalsom- g(cid:229)ngar under vilka 1 306 projekt valdes ut. Revisionsr(cid:228)ttens stick- prov har tagits fr(cid:229)n den f(cid:246)rsta urvalsomg(cid:229)ngen i vilken 495 projekt valts ut. Revisionsr(cid:228)tten har valt ut fyra gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande partnerskap som omfattar de fem medlemsstaterna och har bes(cid:246)kt varje medlem av partnerskapet (totalt nio stycken) f(cid:246)r att utv(cid:228)rdera dess genomf(cid:246)rande. Roll och m(cid:229)l f(cid:246)r Employment (cid:150) Youthstart 43. F(cid:246)r vissa tyska projekt i Brandenburg bokf(cid:246)rdes inga all- m(cid:228)nna omkostnader eftersom myndigheterna stod f(cid:246)r kostna- derna som i allm(cid:228)nhet understeg 10 %. Betr(cid:228)ffande det operativa program som f(cid:246)rvaltades av det italienska universitetsministeriet konstaterades att niv(cid:229)n p(cid:229) de allm(cid:228)nna omkostnaderna vid uni- versitetet i Catania (Sicilien) uppgick till 32,7 %. I F(cid:246)renade kunga- riket var den andel som beg(cid:228)rdes f(cid:246)r ett projekt vid en h(cid:246)gskola ca 30 %. I allm(cid:228)nhet l(cid:229)g de allm(cid:228)nna kostnaderna i F(cid:246)renade kungariket p(cid:229) mellan 28 % och 50 %. 46. Youthstart (cid:228)r en av fyra delar av gemenskapsinitiativet Employment (14). Youthstart syftar till att hj(cid:228)lpa medlemsstater att utveckla projekt f(cid:246)r integrering av ungdomar utan grundl(cid:228)ggande kvalifikationer eller utbildning p(cid:229) arbetsmarknaden och till att bidra till utvecklingen av n(cid:228)tverk f(cid:246)r partnerskap och erfarenhe- ter. Dessa projekt, som finansieras av gemenskapsinitiativet Employment, skall innefatta gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande, innovation, ett decentraliserat arbetss(cid:228)tt, en m(cid:229)ngfaldigande effekt och komplet- tering av n(cid:228)rliggande EU-(cid:229)tg(cid:228)rder. Syftet med Youthstart (cid:228)r att sti- mulera medlemsstaternas (cid:229)tg(cid:228)rder och bidra till utvecklingen av n(cid:228)tverk f(cid:246)r projekt och erfarenheter. 44. Revisionsr(cid:228)ttens granskning har visat p(cid:229) ett antal brister vad g(cid:228)ller medlemsstaternas myndigheters f(cid:246)rvaltning av projekt inom ramen f(cid:246)r ESF. Dessa iakttagelser r(cid:246)r b(cid:229)de lagligheten och kor- rektheten hos transaktionerna samt (cid:228)ven sundheten i den ekono- miska f(cid:246)rvaltningen av transaktionerna, exempelvis (cid:151) f(cid:246)rseningar i genomf(cid:246)randet och avslutandet av de operativa programmen, (cid:151) underl(cid:229)tenhet att respektera kravet p(cid:229) att redovisa faktiska utgifter som ber(cid:228)ttigar till st(cid:246)d, 47. Ansvaret f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av gemenskapsinitiativen ligger fr(cid:228)mst hos den medlemsstat som i detta syfte inf(cid:246)rt nationella st(cid:246)dstrukturer (som utg(cid:246)rs av nationella eller ibland regionala organ med ansvar f(cid:246)r tekniskt st(cid:246)d). Kommissionens roll innefat- tar samordning och uppf(cid:246)ljning av genomf(cid:246)randet i medlemssta- terna. F(cid:246)r att kunna axla denna roll har kommissionen ing(cid:229)tt ett avtal om tekniskt st(cid:246)d som finansieras av del B i budgeten till ett belopp av 5,6 miljoner ecu och kan f(cid:246)rnyas fyra g(cid:229)nger om (cid:229)ret (dvs. totalt 28 miljoner ecu). (cid:151) brister i f(cid:246)rvaltningen av fler(cid:229)riga projekt, Betydelse f(cid:246)r budgeten (cid:151) inkonsekvent till(cid:228)mpning av f(cid:246)rordningar, vilket lett till skill- nader i behandling mellan medlemsstaterna, (cid:151) brister i ans(cid:246)kningssystemet, vilket (cid:246)kar risken f(cid:246)r redog(cid:246)rel- ser av icke-st(cid:246)dber(cid:228)ttigade utgifter, (cid:151) otillr(cid:228)cklig granskningsverksamhet och underl(cid:229)tenhet att f(cid:246)lja upp oriktigheter, (cid:151) brister i urvalet och uppf(cid:246)ljningen av projekt. 48. Europeiska unionens bidrag till initiativet f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning f(cid:246)r perioden 1994(cid:150)99 uppg(cid:229)r till 1 835 miljoner ecu (enligt 1996 (cid:229)rs prisniv(cid:229)) och bidraget till Youthstart till 441 miljoner ecu (24 %). Tabell 4 visar genomf(cid:246)randet av budgeten f(cid:246)r Youthstart- delen per medlemsstat. Ett maximibelopp p(cid:229) 4 % kan spenderas p(cid:229) tekniskt st(cid:246)d i medlemsstaterna f(cid:246)r att st(cid:246)dja f(cid:246)rberedelsen och genomf(cid:246)randet av projekt och skall s(cid:228)kerst(cid:228)lla att en sam- ordnad metod till(cid:228)mpas. 7. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 100/11 Tabell 4 Genomf(cid:246)rande av budgeten f(cid:246)r Youthstart Medlemsstat EU:s budget period 1994(cid:150)1999 Nationella offentliga bidrag 1994(cid:150)1999 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike Portugal Finland Sverige F(cid:246)renade kungariket Totalt (1) Uppgift saknas. K(cid:228)lla: Kommissionen GD V. 12 644 3 333 46 789 14 436 104 283 44 028 18 306 94 193 100 14 918 4 542 8 580 7 219 5 672 49 605 428 648 14 367 3 508 38 145 55 003 43 116 5 526 51 351 100 15 135 4 656 2 860 8 699 5 386 58 120 305 972 (i miljoner ecu) ¯taganden 1994(cid:150)1998 Betalningar 1994(cid:150)1998 12 644 3 181 46 789 8 802 71 027 27 734 13 197 52 110 100 10 534 4 542 4 658 7 219 5 672 6 058 2 545 22 671 5 257 55 477 18 950 10 886 22 467 82 7 670 3 634 3 921 3 609 4 538 33 641 301 850 23 273 191 038 Totalt 27 011 6 841 84 934 14 436 159 286 87 144 23 832 145 544 200 30 053 9 198 11 440 15 918 11 058 107 725 734 620 Granskning av genomf(cid:246)randet av Youthstart ¯ldersgr(cid:228)ns f(cid:246)r Employment (cid:150) Youthstart 49. Enligt ett meddelande fr(cid:229)n kommissionen till medlemssta- terna (15) skall m(cid:229)lgruppen vara ungdomar under 20 (cid:229)r. Fr(cid:229)n detta kan undantag g(cid:246)ras: (cid:148)I undantagsfall, och efter vederb(cid:246)rlig moti- vering, kan medlemsstaterna l(cid:229)ta yngre personer (cid:246)ver 20 (cid:229)r ing(cid:229). (cid:148). Vissa medlemsstater har (cid:228)ndrat (cid:229)ldersgr(cid:228)nsen f(cid:246)r Youthstart, t. ex. Tyskland (Brandenburg) som till(cid:229)tit ungdomar upp till 26 (cid:229)r att delta i projekten, medan (cid:229)ldersgr(cid:228)nsen (cid:228)r 24 (cid:229)r i Grekland och i vissa fall 15(cid:150)17 (cid:229)r i (cid:214)sterrike. Urvalsf(cid:246)rfarande 50. Projekten v(cid:228)ljs ut av medlemsstaterna. Ledarna f(cid:246)r de utvalda projekten kontaktar d(cid:228)refter varandra i syfte att inr(cid:228)tta gr(cid:228)ns- (cid:246)verskridande partnerskap. F(cid:246)r att underl(cid:228)tta s(cid:246)kandet efter del- tagare i partnerskap har kommissionens byr(cid:229) f(cid:246)r tekniskt st(cid:246)d inr(cid:228)ttat en databas kallad (cid:148)konsoliderad modul(cid:148) som inneh(cid:229)ller uppgifter (16) om enskilda projekt. 486 projekt valdes ut under den f(cid:246)rsta urvalsomg(cid:229)ngen 1995 och 804 projekt under den andra omg(cid:229)ngen 1997. 51. Urvalsf(cid:246)rfarandet vid den andra omg(cid:229)ngen f(cid:246)r projekt som finansieras inom ramen f(cid:246)r gemenskapsinitiativet f(cid:246)r syssels(cid:228)tt- ningen har uppvisat avsev(cid:228)rda framsteg vad g(cid:228)ller samordningen mellan medlemsstaterna, framf(cid:246)r allt tack vare inf(cid:246)randet av ett gemensamt tidsschema, anv(cid:228)ndningen av en gemensam databas i syfte att bygga upp de gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande partnerskapen och avskaffandet av kravet p(cid:229) att i f(cid:246)rv(cid:228)g ange vilka som skall delta i det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande partnerskapet. Andra inslag som p(cid:229)verkar genomf(cid:246)randet av projekten negativt finns dock kvar: a) F(cid:229) medlemsstater kr(cid:228)ver att f(cid:246)rslaget skall inneh(cid:229)lla uppgifter om de b(cid:229)da deltagarnas identitet samt en beskrivning av det arbete som skall utf(cid:246)ras av de f(cid:246)reslagna deltagarna. b) ESF kan anv(cid:228)ndas f(cid:246)r finansiering av partnerskapsprojekt. Sex medlemsstater har utnyttjat denna m(cid:246)jlighet. St(cid:246)det till pro- jekten varierade dock mellan 2 500 ecu i Belgien och 14 000 ecu i F(cid:246)renade kungariket, vilket lett till oj(cid:228)mlik behandling av projektledarna. c) Kommissionen har inte fastst(cid:228)llt n(cid:229)gra riktlinjer f(cid:246)r det st(cid:246)d som skall finnas tillg(cid:228)ngligt f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samar- bete. Detta har lett till stora skillnader i de belopp som finns tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r att de projektansvariga skall kunna f(cid:246)rbereda det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande partnerskapet. 52. Urvalssystemet bidrar inte fullt ut till inr(cid:228)ttandet av menings- fulla gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande partnerskap. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande s(cid:228)kerst(cid:228)lls inte samordningen av de gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande partnerskapen som helhet, inklusive planering, budget, utv(cid:228)rdering, genomf(cid:246)rande och informationsspridning i tillr(cid:228)cklig grad. I m(cid:229)nga fall best(cid:229)r det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande av bes(cid:246)k hos deltagarna och informa- tionsutbyte om den verksamhet som genomf(cid:246)rts. N(cid:229)got gemen- samt projekt utvecklas s(cid:228)llan. C 100/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 2000 Avsaknad av tillf(cid:246)rlitlig information Utv(cid:228)rdering efter halva tiden 53. De uppgifter om gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande partnerskap som f(cid:246)re- kommer i den (cid:148)konsoliderade modulen(cid:148) som drivs av kommis- sionens byr(cid:229) f(cid:246)r tekniskt st(cid:246)d (cid:228)r otillf(cid:246)rlitliga eftersom de grundas p(cid:229) uppgifter som r(cid:246)r enskilda projekt och inte de gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande partnerskapen. Vissa projekt h(cid:228)nvisade till partnerskap med andra projekt, men dessa tillf(cid:246)rde inte motsvarande uppgif- ter av samma slag. Kommissionen saknar s(cid:229)lunda uppgifter om antalet partnerskap som inr(cid:228)ttats, likas(cid:229) om de projekt som ing(cid:229)r i dessa partnerskap. Tecken p(cid:229) systemens otillf(cid:246)rlitlighet, s(cid:229)som den dokumenterade uppgiften om att sju projekt fr(cid:229)n f(cid:246)rsta omg(cid:229)ngen och 87 projekt fr(cid:229)n andra omg(cid:229)ngen erh(cid:246)ll st(cid:246)d trots att det dokumenterats att de saknade partnerskapsdeltagare, f(cid:246)lj- des inte upp. Med tanke p(cid:229) att samarbete genom gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande partnerskap (cid:228)r ett av gemenskapsinitiativens huvudelement visar denna uppenbara avsaknad av grundl(cid:228)ggande information en allvarlig brist i systemet, vilket b(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttras. 54. S(cid:229) snart ett gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande partnerskap inr(cid:228)ttats kan en eller flera deltagare avbryta sitt projekt. Denna uppgift finns i all- m(cid:228)nhet inte registrerad i databasen. Utvecklingen av ett partner- skap (cid:228)r s(cid:229)ledes ok(cid:228)nd f(cid:246)r de akt(cid:246)rer som (cid:228)r ansvariga f(cid:246)r genom- f(cid:246)randet av gemenskapsinitiativen. Vissa partnerskap har uppvisat partnerprojekt som inte valts ut av de nationella st(cid:246)dstrukturerna. Dessa icke godk(cid:228)nda deltagare erh(cid:229)ller inte st(cid:246)d fr(cid:229)n Youthstart och trots att deltagarna har m(cid:246)jlighet att delta aktivt i de utvalda projekten finns inga fullst(cid:228)ndiga uppgifter om dessa deltagare till- g(cid:228)nglig inom Youthstarts f(cid:246)rvaltningsstrukturer. I sj(cid:228)lva verket vet de olika deltagarna inte alltid om att icke godk(cid:228)nda deltagare (cid:228)r inblandade i projektet. 55. Revisionsr(cid:228)tten har tidigare konstaterat (17) den brist som det inneb(cid:228)r att de gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande partnerskapen inte g(cid:246)r en av deltagarna i partnerskapet ansvarig f(cid:246)r samordningen och f(cid:246)rvalt- ningen av partnerskapet. Samordning och spridning av resultaten 56. Tolkningen av vilka kostnader som ber(cid:228)ttigar till ers(cid:228)ttning varierar mellan medlemsstaterna. I en medlemsstat ger exempel- vis kostnaden f(cid:246)r en extern samordnare ingen r(cid:228)tt till ers(cid:228)ttning, till skillnad fr(cid:229)n i andra medlemsstater. Detta har i ett av de gran- skade partnerskapen lett till att kostnader f(cid:246)r samordning har betalats inom ramen f(cid:246)r projektet i en medlemsstat och varit f(cid:246)re- m(cid:229)l f(cid:246)r ans(cid:246)kan i en annan medlemsstat. 57. I syfte att (cid:229)stadkomma en m(cid:229)ngfaldigande effekt (cid:228)r det vik- tigt med spridning av partnerskapens resultat, men n(cid:229)gon separat budget f(cid:246)r denna verksamhet kr(cid:228)vs inte f(cid:246)r alla projekt. Spridning av resultaten ses av projektledarna fr(cid:228)mst som de nationella st(cid:246)d- strukturernas ansvar. De senare genomf(cid:246)r dock inte n(cid:229)gon syste- matisk spridning av resultat. Kommissionen b(cid:246)r ytterligare upp- mana aktivt s(cid:246)kande efter m(cid:246)jligheter att genomf(cid:246)ra projektets resultat inom ramen f(cid:246)r ESF:s allm(cid:228)nna (cid:229)tg(cid:228)rder. 58. De huvudsakliga resultaten av revisionsr(cid:228)ttens granskning bekr(cid:228)ftades av kommissionens utv(cid:228)rdering efter halva tiden, vil- ken ledde till f(cid:246)ljande slutsatser: a) Det f(cid:246)rekom f(cid:246)rseningar i samband med p(cid:229)b(cid:246)rjande av pro- jekten, (cid:228)ven om det gjordes framsteg i fr(cid:229)ga om projekt som valdes ut under andra omg(cid:229)ngen. b) Urvalsf(cid:246)rfarandets beskaffenhet resulterade i en tung admi- nistrativ arbetsb(cid:246)rda. c) Det f(cid:246)rekom problem i samband med utvecklingen av gr(cid:228)ns- (cid:246)verskridande partnerskap. d) Strategin f(cid:246)r spridning av resultaten b(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttras. e) Ol(cid:228)mpliga uppf(cid:246)ljningsf(cid:246)rfaranden till(cid:228)mpades i vissa av med- lemsstaterna. f) Det kr(cid:228)vs st(cid:246)rre anstr(cid:228)ngningar f(cid:246)r att utveckla indikatorer p(cid:229) framg(cid:229)ng. Tekniskt st(cid:246)d 59. Kommissionen har inte utvecklat n(cid:229)got s(cid:228)rskilt f(cid:246)rfarande f(cid:246)r uppf(cid:246)ljning av de totala belopp som g(cid:229)tt till tekniskt st(cid:246)d till gemenskapsinitiativ i medlemsstaterna. Ett system f(cid:246)r (cid:246)vervak- ning av utgifterna p(cid:229) detta omr(cid:229)de b(cid:246)r inf(cid:246)ras. 60. Slutdatumet f(cid:246)r (cid:229)tagande av utgifter f(cid:246)r gemenskapsinitiati- ven f(cid:246)r kommissionen och medlemsstaterna (cid:228)r den 31 december 1999. Slutdatumet f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av projekten (cid:228)r den 31 december 2000 och f(cid:246)r inl(cid:228)mnande av slutgiltig ans(cid:246)kan fr(cid:229)n medlemsstaterna den 30 juni 2001. D(cid:229) avtalet om tekniskt st(cid:246)d l(cid:246)per ut innan projekten avslutats b(cid:246)r kommissionen s(cid:228)kerst(cid:228)lla att denna situation inte p(cid:229)verkar slutf(cid:246)randet av detta gemen- skapsinitiativ negativt. DEL II EUGFJ:S UTVECKLINGSSEKTION Inledning 61. Enligt Eurostat (18) fanns 1997 ungef(cid:228)r 7 miljoner jordbruks- f(cid:246)retag i Europeiska unionens 15 l(cid:228)nder. 6,8 miljoner av dessa (cid:228)gdes av enskilda jordbrukare. Mer (cid:228)n 55 % av jordbrukarna var (cid:246)ver 55 (cid:229)r och endast 7,6 % under 35 (cid:229)r, medan 28,4 % (cid:228)r (cid:246)ver 65 (cid:229)r (se tabell 5). 7. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 100/13 Antal jordbrukare f(cid:246)rdelade p(cid:229) (cid:229)ldersgrupper i Europeiska unionen Tabell 5 Totalt antal f(cid:246)retag F(cid:246)retagaren = fysisk person (personer) Antal f(cid:246)retag som (cid:228)gs av enskild jordbrukare (cid:229)lder < 35 (cid:229)r (cid:229)lder 35 till 44 (cid:229)r (cid:229)lder 45 till 54 (cid:229)r (cid:229)lder 55 till 64 (cid:229)r (cid:229)lder 65 (cid:229)r och upp(cid:229)t 1 2 3 4 5 6 7 Medeltal 1997 Medeltal 1995 6 989 130 6 868 720 521 810 1 085 650 1 495 350 1 815 480 1 950 420 7 370 040 7 269 230 570 740 1 106 900 1 575 090 1 994 540 2 021 950 Procentandel 1997 Procentandel 1995 K(cid:228)lla: Uppgifter fr(cid:229)n Eurostat New Cronos (1999). (3:2) (4:2) (5:2) (6:2) (7:2) 7,60 % 7,85 % 15,81 % 15,23 % 21,77 % 21,67 % 26,43 % 27,44 % 28,40 % 27,82 % 62. Den genomsnittliga syssels(cid:228)ttningen i jordbruket sj(cid:246)nk fr(cid:229)n 5 % av befolkningen i arbetsf(cid:246)r (cid:229)lder (personer i (cid:229)ldern 15(cid:150)64) 1985 till 3,1 % 1997 (se tabell 6) och varierade 1997 fr(cid:229)n 11,4 % i Grekland till 1,3 % i F(cid:246)renade kungariket och Belgien. Tabell 7 visar antalet unga jordbrukare som erh(cid:246)ll st(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r de aktuella (cid:229)tg(cid:228)rderna fr(cid:229)n 1994 till 1997. Tabell 6 Total syssels(cid:228)ttning inom jordbrukssektorn i f(cid:246)rh(cid:229)llande till den totala befolkningen i arbetsf(cid:246)r (cid:229)lder (15(cid:150)64 (cid:229)r) Medlemsstat Jordbruk 1985 Jordbruk 1997 (%) Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Nederl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike Portugal Finland Sverige F(cid:246)renade kungariket Totalt EU-14 1,7 5,1 2,9 18,1 8,1 4,7 8,3 6,0 2,8 6,1 13,8 8,6 3,9 1,6 5,0 1,3 3,0 2,1 11,4 4,1 2,7 6,0 3,5 2,6 4,8 9,0 4,5 2,0 1,3 3,1 K(cid:228)lla: Rapport om arbetsl(cid:246)shetsniv(cid:229)n 1998, kommissionen GD XXII. 63. F(cid:246)rutom de administrativa och finansiella sv(cid:229)righeter som ungdomar st(cid:246)ter p(cid:229) n(cid:228)r de tar (cid:246)ver jordbruksf(cid:246)retag existerar (cid:228)ven allvarliga sociala och strukturella problem. F(cid:246)rv(cid:228)rv eller arrendering av bra mark, tekniska f(cid:246)rb(cid:228)ttringar och investeringar i specialisering och f(cid:246)rv(cid:228)rv av produktionskvoter i syfte att g(cid:246)ra jordbruksf(cid:246)retaget mera konkurrenskraftigt medf(cid:246)r stora kostna- der. I landsbygdsregionerna leder bristen p(cid:229) viktig samh(cid:228)llsser- vice, (h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rd, utbildning, fritidsaktiviteter, transport, etc. ) till avfolkning. Vidare g(cid:246)r de sv(cid:229)ra arbetsvillkoren och den instabila inkomsten jordbrukaryrket mindre attraktivt f(cid:246)r ungdo- mar. 64. Europeiska unionen har inf(cid:246)rt ett antal s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder i syfte att s(cid:228)rskilt hj(cid:228)lpa unga jordbrukare. De viktigaste av dessa (cid:228)r de som finansieras inom ramen f(cid:246)r m(cid:229)l 5a (f(cid:246)rb(cid:228)ttring av jord- brukets strukturer) i syfte att hj(cid:228)lpa jordbrukare att ta (cid:246)ver jord- bruksf(cid:246)retag. R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 950/97 (om (cid:228)ndring av f(cid:246)rordning (EEG) nr 2328/91) f(cid:246)reskriver startst(cid:246)d till unga jord- brukare (under 40 (cid:229)r) via ett st(cid:246)dsystem f(cid:246)r investeringar i jord- bruksf(cid:246)retag vilket innefattar investeringsst(cid:246)d i form av kapital- bidrag eller r(cid:228)ntesubventioner (artikel 7), startst(cid:246)d i form av kapitalbidrag (artikel 10) samt till(cid:228)ggsst(cid:246)d (artikel 11). Dessa best(cid:228)mmelser syftar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra de enskilda jordbruksf(cid:246)reta- gens livskraft och avser b(cid:229)de etablerade jordbrukare och unga jordbrukare som f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen ger sig in i branschen. 1997 var antalet unga jordbrukare under 35 (cid:229)r 521 810 (19). Det totala st(cid:246)d som utgick i enlighet med artikel 10 och 11 var enligt uppgifter fr(cid:229)n kommissionen 956,8 miljoner ecu f(cid:246)r perioden 1994(cid:150)1997. Ca 25 000 unga jordbrukare erh(cid:229)ller detta st(cid:246)d varje (cid:229)r. F(cid:246)r att erh(cid:229)lla investeringsst(cid:246)d m(cid:229)ste jordbrukarna l(cid:228)gga fram en fysisk f(cid:246)rb(cid:228)ttringsplan och f(cid:229) denna antagen (se tabell 8). C 100/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 2000 Tabell 7 F(cid:246)rordning (EG) nr 950/97. Startst(cid:246)d till unga jordbrukare (artikel 10). Till(cid:228)ggsst(cid:246)d f(cid:246)r investeringar till unga jordbrukare (artikel 11) Medlemsstat 1994 1995 1996 1997 1994(cid:150)1997 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 10 Artikel 11 Antal st(cid:246)dmottagare Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike Portugal Finland Sverige F(cid:246)renade kungariket 844 438 5 145 705 4 713 7 245 357 2 213 (1) (1) (1) 368 420 629 251 2 643 2 277 290 487 (1) 94 (1) 628 514 3 845 1 085 5 621 7 787 884 1 711 72 (1) (1) 1 059 1 025 1 190 1 273 (1) (1) (1) (1) (1) 22 (1) 114 (1) (1) (1) 47 510 394 594 371 2 774 2 710 32 931 545 2 399 1 691 5 914 8 677 1 167 616 419 680 415 2 065 2 718 31 565 1960 (3) (2) 516 (3) (2) 853 444 594 304 3 256 1 941 11 389 2 974 1 082 6 455 (2) (2) 16 248 2 088 1 537 1 903 2 119 7 482 8 894 2 561 32 603 10 266 41 28 (1) (2) (2) 49 (1) 67 (1) 68 12 1 671 1 393 1 299 806 981 176 (1) 916 48 0 5 871 539 163 (1) (2) (2) 29 (2) 1 285 1 046 148 (1) 1 2 408 3 924 188 2 970 3 926 1 520 453 353 1 032 138 132 2 678 4 260 196 75 Totalt per (cid:229)r och artikel 22 719 8 486 23 451 9 337 26 985 9 902 16 086 7 050 87 281 34 259 Totalt artikel 10 + artikel 11 31 205 32 788 36 887 23 136 121 540 (4) (1) Inget st(cid:246)dsystem har till(cid:228)mpats. (2) Uppgifter (cid:228)nnu ej tillg(cid:228)ngliga. (3) Genomsnitt. (4) Av samtliga 121 540 st(cid:246)dmottagare kan man sluta sig till att det genomsnittliga antalet (cid:228)r ca 30 400 st(cid:246)dmottagare per (cid:229)r. St(cid:246)dmottagarna kan dock v(cid:228)lja att antingen erh(cid:229)lla st(cid:246)d endast i enlighet med artikel 10 eller i enlighet med en kombination av artikel 10 och 11. En del av de 34 259 st(cid:246)dmottagare som erh(cid:229)ller st(cid:246)d i enlighet med artikel 11 finns d(cid:228)rf(cid:246)r med bland de samtliga 87 281 som erh(cid:229)ller st(cid:246)d i enlighet med artikel 10. Det (cid:229)rliga genomsnittet (cid:228)r s(cid:229)ledes l(cid:228)gre (cid:228)n vad som framg(cid:229)r ovan, vilket f(cid:246)rklarar den skillnad p(cid:229) 25 000 st(cid:246)dmottagare som n(cid:228)mns i punkt 64 i rapporten. K(cid:228)lla: Tabell 8 Finansiellt st(cid:246)d till etablering av unga jordbrukare inom Europeiska unionen Land Belgien Artikel 10. 2 a Startst(cid:246)d, kapitalst(cid:246)d Artikel 10. 2 b Startl(cid:229)n f(cid:246)r st(cid:246)dmottagare Artikel 11 Till(cid:228)ggsst(cid:246)d fysisk f(cid:246)rb(cid:228)ttringsplan Inget kapitalst(cid:246)d p(cid:229) nationell grund, dock i viss m(cid:229)n i den vallonska regio- nen. 120 000 BEF (2 800 ecu) f(cid:246)r icke efter- satta omr(cid:229)den. 140 000 BEF (3 300 ecu) f(cid:246)r eftersatta omr(cid:229)den + st(cid:246)d fr(cid:229)n provinserna. Subventioner p(cid:229) 5 % f(cid:246)r en period p(cid:229) 18 (cid:229)r till ett belopp av 20 000 ecu som t(cid:228)cks av EUGFJ, dvs. ett l(cid:229)nekapital p(cid:229) ca 3 100 000 BEF (72 000 ecu) f(cid:246)r en period p(cid:229) 18 (cid:229)r med tre (cid:229)rs befrielse. Den r(cid:228)nta som skall betalas av jordbru- kare f(cid:229)r inte vara l(cid:228)gre (cid:228)n 3 %. Om l(cid:229)net beloppet 3 100 000 BEF, skall nationellt statligt st(cid:246)d till(cid:228)mpas. (cid:246)verskrider Kapitalst(cid:246)d motsvarande ¼ av startbidrag inom ramen f(cid:246)r systemet (startbidrag p(cid:229) minst 5 % av de (cid:246)vriga 3 % skall betalas). 7. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 100/15 Land Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Artikel 10. 2 a Startst(cid:246)d, kapitalst(cid:246)d Artikel 10. 2 b Startl(cid:229)n f(cid:246)r st(cid:246)dmottagare Artikel 11 Till(cid:228)ggsst(cid:246)d fysisk f(cid:246)rb(cid:228)ttringsplan St(cid:246)d kopplat till en investering som finansieras genom statligt l(cid:229)n: under de f(cid:246)rsta tio (cid:229)terbetalningarna av l(cid:229)net som g(cid:246)rs var sj(cid:228)tte m(cid:229)nad (fem (cid:229)r) ett bidrag som motsvarar (cid:229)terbetalningarna var sj(cid:228)tte m(cid:229)nad, vilket ut(cid:246)kas med ett bidrag f(cid:246)r att t(cid:228)cka f(cid:246)rvaltningskostnaderna. Ett l(cid:229)n f(cid:246)r 20 (cid:229)r beviljas av DIRL (1) , < 23 % av f(cid:246)retagets kommersiella v(cid:228)rde. H(cid:246)g- sta belopp = 1 miljon DKK (127 000 ecu). Bidraget har ber(cid:228)knats till 110 000 DKK (14 000 ecu) av jordbruksministeriet. Kapitalst(cid:246)d: (cid:151) till byggnader: 8,75 % av byggkostna- derna, (cid:151) till maskiner och anl(cid:228)ggningar: 5 % av ink(cid:246)pspriset eller anl(cid:228)ggningskostna- derna (=l(cid:228)ggs till det st(cid:246)d som avtalats inom ramen f(cid:246)r den fysiska f(cid:246)rb(cid:228)tt- ringsplanen). F(cid:246)rbundsstatssystem f(cid:246)r delstaterna Investeringsst(cid:246)d: h(cid:246)gst 15 000 DEM (7 200 ecu) f(cid:246)r en investering p(cid:229) minst 35 000 DEM. Vissa delstater beviljar l(cid:228)gre st(cid:246)d: 12 000 DEM, andra h(cid:246)gre: 18 000 DEM (ytterligare regional utbetalning p(cid:229) 3 000 DEM). Till(cid:228)ggsst(cid:246)d fr(cid:229)n jordbrukskreditpro- grammet f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)re- tag: Till(cid:228)ggsavdrag p(cid:229) 1 procentenhet (4 % i icke eftersatta omr(cid:229)den (cid:150) 6 % i eftersatta omr(cid:229)den), f(cid:246)r ett l(cid:229)n p(cid:229) upp till 143 000 DEM (73 100 ecu) per AE (2). Till(cid:228)ggsst(cid:246)d fr(cid:229)n ESF-programmet i form av: (cid:151) avdrag p(cid:229) 1 % eller mer, (cid:151) subvention p(cid:229) upp till 5 % av belop- pet f(cid:246)r det subventionerade l(cid:229)net eller, (cid:151) subvention p(cid:229) 5 % av de utgifter f(cid:246)r vilka st(cid:246)d kan utg(cid:229). St(cid:246)dbeloppet varierar beroende p(cid:229) arbetsb(cid:246)rdan p(cid:229) f(cid:246)retaget: (cid:151) 4 miljoner GRD per st(cid:246)dmottagare vars f(cid:246)retag kr(cid:228)ver ett arbete omfat- tande = eller < 1,5 AE (y > 1 AE), (cid:151) h(cid:246)gre belopp f(cid:246)r f(cid:246)retag som kr(cid:228)ver en arbetsb(cid:246)rda p(cid:229) > 1,5 AE. St(cid:246)det varierar mellan 2 000 och 6 000 ecu, beroende p(cid:229) typen av (cid:246)verf(cid:246)ring: (cid:151) 2 000 om arvet inte innefattar n(cid:229)gon ers(cid:228)ttning, (cid:151) 6 000 f(cid:246)r startande av f(cid:246)retag utan- f(cid:246)r familjekretsen eller med ett samarbets- eller deltagandeavtal om mer (cid:228)n 50 % av r(cid:246)relsekapitalet, (cid:151) 4 000 ecu om det totala samarbets- och deltagaravtalet utg(cid:246)r mindre (cid:228)n 50 % av f(cid:246)retagets kapital. Anslag till unga jordbrukare varierar geo- grafiskt mellan 52 000 FRF (7 500 ecu) och 235 400 FRF (34 000 ecu) (f(cid:246)r unga gifta par som startar f(cid:246)retag i bergsom- r(cid:229)den). H(cid:246)gst 5 % avdrag under 15 (cid:229)r. Subventionen h(cid:246)js f(cid:246)r investeringar som g(cid:246)rs inom ramen f(cid:246)r en f(cid:246)rb(cid:228)ttringsplan. H(cid:246)gst 5 % avdrag under 15 (cid:229)r. Nuv(cid:228)rde < 7 000 ecu. Till(cid:228)gg p(cid:229) 25 % av st(cid:246)det till f(cid:246)rb(cid:228)ttrings- planen. L(cid:229)n f(cid:246)r investeringar i modernisering inom ramen f(cid:246)r en fysisk f(cid:246)rb(cid:228)ttringsplan: unge- f(cid:228)r samma r(cid:228)nta som f(cid:246)r l(cid:229)n p(cid:229) s(cid:228)rskilda villkor (artikel 10. 2a). S(cid:228)rskilda l(cid:229)n i syfte att finansiera inves- teringar i utrustning och anl(cid:228)ggningar som (cid:228)r f(cid:246)renade med (cid:246)verl(cid:229)tandet av f(cid:246)retaget. R(cid:228)ntan (cid:228)r 2,55 % eller 3,8 % beroende p(cid:229) omr(cid:229)de (eftersatta omr(cid:229)den, sl(cid:228)ttom- r(cid:229)den) och g(cid:228)ller under h(cid:246)gst 15 (cid:229)r. F(cid:246)rm(cid:229)nen g(cid:228)ller 15 (cid:229)r i eftersatta omr(cid:229)- den och 12 (cid:229)r p(cid:229) sl(cid:228)ttomr(cid:229)den. Maximalt belopp som kan l(cid:229)nas av en ung jordbrukare till dessa r(cid:228)ntor (cid:228)r 720 000 FRF (109 763 ecu). St(cid:246)d p(cid:229) 5 600 IEP (7 500 ecu). Inga diskonteringsl(cid:229)n. Till(cid:228)gg f(cid:246)r fysisk f(cid:246)rb(cid:228)ttringsplan. St(cid:246)det (cid:228)r i allm(cid:228)nhet begr(cid:228)nsat till 7 500 ecu. 5 % r(cid:228)nteavdrag under 15 (cid:229)r. 25 % till(cid:228)gg till normalt st(cid:246)d. C 100/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 2000 Land Luxemburg St(cid:246)d till ett belopp av h(cid:246)gst 400 000 LUF (10 000 ecu). Artikel 10. 2 a Startst(cid:246)d, kapitalst(cid:246)d Artikel 10. 2 b Startl(cid:229)n f(cid:246)r st(cid:246)dmottagare Artikel 11 Till(cid:228)ggsst(cid:246)d fysisk f(cid:246)rb(cid:228)ttringsplan Subventionerade l(cid:229)n: H(cid:246)gst 5 % avdrag (ett minimum skall betalas av jordbrukaren: 20 (cid:229)r). Gr(cid:228)nsen f(cid:246)r l(cid:229)n beror p(cid:229) ett pris/ha som motsvarar v(cid:228)rdet av jordbrukets avkast- ning. St(cid:246)det p(cid:229) 37 000 NLG (cid:228)r avsett att t(cid:228)cka de 12,5 % av r(cid:228)ntan p(cid:229) bankl(cid:229)n eller familjel(cid:229)n som str(cid:228)cker sig (cid:246)ver fem (cid:229)r eller mer, till ett maximalt belopp av 300 000 NLG (129 000 ecu). Diskontering p(cid:229) 5 % av r(cid:228)ntan under 15 (cid:229)rs tid f(cid:246)r l(cid:229)n som anv(cid:228)nds f(cid:246)r investe- ringar som r(cid:246)r huset. Nuv(cid:228)rde < 6 000 ecu. 25 % till(cid:228)gg till normalt st(cid:246)d. 25 % (cid:246)kning av st(cid:246)det inom ramen f(cid:246)r den fysiska f(cid:246)rb(cid:228)ttringsplanen. F(cid:246)r alla jordbrukare: st(cid:246)d motsvarande ett avdrag p(cid:229) 1,5 % av den r(cid:228)nta som betalas p(cid:229) l(cid:229)nen (cid:150) h(cid:246)gst 100 000 NLG per f(cid:246)retag. Avdrag p(cid:229) upp till 4,5 % f(cid:246)r investeringar som gynnar milj(cid:246)n. Till(cid:228)ggsst(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r fysisk f(cid:246)r- b(cid:228)ttringsplan = 25 % (minus nationellt till- l(cid:228)gg). Obligatorisk fysisk f(cid:246)rb(cid:228)ttringsplan: mini- mistandarder: djurens v(cid:228)lf(cid:228)rd, milj(cid:246), max 2,5 kreatursenheter/ha. Tv(cid:229) bidrag som kan kombineras: (cid:151) bidrag f(cid:246)r investering (mellan 13 % och 58 % av den totala investeringen), (cid:151) r(cid:228)nteavdrag: 50 %(cid:150) 75 %. Till(cid:228)ggsst(cid:246)d p(cid:229) upp till ¼ av det ursprung- liga st(cid:246)dbeloppet. Nederl(cid:228)nderna St(cid:246)d p(cid:229) 37 000 NLG (10 000 ecu). Portugal St(cid:246)d p(cid:229) 7 500 ecu. (cid:214)sterrike Finland Sverige St(cid:246)d p(cid:229) 125 000 ATS (9 300 ecu) p(cid:229) grundval av: (cid:151) en investering p(cid:229) minst 200 000 ATS (14 800); (cid:151) en l(cid:228)gsta st(cid:246)dniv(cid:229). Subvention p(cid:229) 25 % av kostnaden av maximalt l(cid:229)n p(cid:229): (cid:151) 1 200 000 ATS (89 285 ecu)/AE, (cid:151) 2 400 000 ATS (178 571 ecu) per f(cid:246)retag. M(cid:246)jlighet till l(cid:229)n med 5 %-ig r(cid:228)nta till ett belopp av h(cid:246)gst 70 000 FIM (12 038 ecu). Maximalt st(cid:246)d p(cid:229) 70 000 FIM (12 038 ecu). St(cid:246)dmottagaren f(cid:229)r inte erh(cid:229)lla mer (cid:228)n ½ eller ¼ av detta belopp. St(cid:246)d betalas ut under fem (cid:229)r till ett belopp p(cid:229) ca 6 000 ecu/(cid:229)r under de f(cid:246)rsta tre (cid:229)ren och 3 000 ecu det fj(cid:228)rde och femte (cid:229)ret. Detta belopp kan vara l(cid:228)gre om jordbru- karen endast arbetar deltid. F(cid:246)renade kungariket Inget startst(cid:246)d finns tillg(cid:228)ngligt. Inget s(cid:228)rskilt startst(cid:246)d. 25 % h(cid:246)jning av det beviljade st(cid:246)det inom ramen f(cid:246)r moderniseringssystem i form av subventioner. (1) DIRL: Det danska organ som beviljar krediter till jordbruksf(cid:246)retag. (2) AE: arbetskraftsenhet. K(cid:228)lla: Europeiska r(cid:229)det f(cid:246)r unga jordbrukare, Bryssel. 65. Detta st(cid:246)d b(cid:246)r respektera principerna f(cid:246)r reformen av den gemensamma jordbruksreformen, n(cid:228)mligen rationalisering av jordbrukets strukturer och undvikande av (cid:246)verskott. hj(cid:228)lpa unga jordbrukare i deras anstr(cid:228)ngning att g(cid:246)ra jordbruk till sin huvudsakliga ekonomiska verksamhet. Granskningen har b(cid:229)de g(cid:228)llt sund ekonomisk f(cid:246)rvaltning och laglighet/korrekthet. Revisionsr(cid:228)ttens granskning 66. I detta kapitel granskas de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits av kom- missionen tillsammans med medlemsstaterna i syfte att s(cid:228)ker- st(cid:228)lla att de medel ur EUGFJ:s utvecklingssektion som syftar till att 67. Granskningen har genomf(cid:246)rts vid kommissionen (GD VI) och i fem medlemsstater (Tyskland, Spanien, Frankrike, Irland och Italien) med fokus p(cid:229) regioner som omfattas av m(cid:229)l 1 och har grundats p(cid:229) unders(cid:246)kningen av ett representativt stickprov av slutgiltiga st(cid:246)dmottagare. 7. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 100/17 Genomf(cid:246)rande av artiklarna 10, 11 och 26 till 28 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 950/97 68. I samband med genomf(cid:246)randet av f(cid:246)rordning (EG) nr 950/ 97 har de nationella myndigheterna utf(cid:228)rdat riktlinjer. Tabell 8 visar de olika alternativen och de maximala beloppen som de st(cid:246)dber(cid:228)ttigade mottagare som ans(cid:246)ker om startst(cid:246)d kan erh(cid:229)lla. Niv(cid:229)n p(cid:229) st(cid:246)det skiljer sig (cid:229)t mellan de olika regionerna inom samma medlemsstater. 69. Mellan 1994 och 1997 till(cid:228)mpade samtliga medlemsstater, med undantag av F(cid:246)renade kungariket och Nederl(cid:228)nderna, det st(cid:246)dsystem som f(cid:246)reskrivs i artikel 10 (se tabell 7, not 4). I slutet av 1997 var det totala antalet st(cid:246)dmottagare 87 281 i enlighet med artikel 10. Det finns en tendens till (cid:246)kning av detta antal i Grekland, Spanien, Irland, Portugal och framf(cid:246)r allt i Frankrike, samtidigt som det minskar i Tyskland och (cid:214)sterrike. Frankrike har det st(cid:246)rsta antalet unga jordbrukare som erh(cid:229)ller st(cid:246)d (37 %), f(cid:246)ljt av Spanien (18,4 %) och Tyskland (12,7 %), medan siffran i Italien endast (cid:228)r 4,6 %. Under samma period erh(cid:246)ll 34 259 unga jordbrukare st(cid:246)d i enlighet med artikel 11. De flesta st(cid:246)dmotta- gare (cid:229)terfanns i Spanien (20,6 %), Frankrike (30 %) och Portugal (11,8 %) (se tabell 7). I allm(cid:228)nhet ges f(cid:246)retr(cid:228)de (cid:229)t direktst(cid:246)d framf(cid:246)r r(cid:228)ntesubven- 70. tioner av l(cid:229)n. En av orsakerna till detta (cid:228)r att direktst(cid:246)d inte inne- b(cid:228)r samma komplicerade och tidskr(cid:228)vande administrativa f(cid:246)rfa- randen och kontroller som r(cid:228)ntesubventioner. 71. Revisionsr(cid:228)tten har dock vid flera tillf(cid:228)llen, senast i (cid:229)rsrap- porten f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1997 (punkt 3. 21) p(cid:229)pekat att det vore l(cid:228)mpligt att n(cid:228)r det g(cid:228)ller strukturellt st(cid:246)d rent allm(cid:228)nt tilldela l(cid:229)nen en l(cid:228)mplig roll och samordna dem med bidragen. I detta sammanhang skulle en strikt till(cid:228)mpning av artikel 5. 1 c i f(cid:246)rord- ning (EG) nr 950/97 ytterligare st(cid:228)rka (cid:228)ndam(cid:229)lsenligheten i sam- ordningen mellan l(cid:229)n och bidrag som st(cid:246)dinstrument f(cid:246)r unga jordbrukare (inom ramen f(cid:246)r artikel 11 i f(cid:246)rordning (EG) nr 950/ 97). Definition av startdatum 72. I artikel 10. 1 c i f(cid:246)rordning (EG) nr 950/97 fastsl(cid:229)s att med- lemsstaterna f(cid:229)r bevilja startst(cid:246)d till unga jordbrukare under 40 (cid:229)r om (cid:148)den unge jordbrukaren har tillr(cid:228)ckliga yrkeskvalifikationer n(cid:228)r han etablerar sig eller senast tv(cid:229) (cid:229)r efter etableringen(cid:148). Den regionala rundskrivelsen om genomf(cid:246)rande p(cid:229) Sicilien (som god- k(cid:228)nts av kommissionen) f(cid:246)reskriver dock att jordbrukaren m(cid:229)ste ha erh(cid:229)llit yrkeskvalifikationerna senast tv(cid:229) (cid:229)r efter att regionen meddelat att st(cid:246)d beviljats. Eftersom meddelandet om beslutet om beviljande av st(cid:246)d fr(cid:229)n regionen till st(cid:246)dmottagaren var f(cid:246)rsenat med upp till tv(cid:229) (cid:229)r fullf(cid:246)ljde st(cid:246)dmottagarna sin yrkesutbildning efter slutdatumet och tre av de sex st(cid:246)dmottagare som granskades p(cid:229) Sicilien var inte ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)d (yrkeskvalifikationerna hade erh(cid:229)llits efter den tidsfrist p(cid:229) tv(cid:229) (cid:229)r fr(cid:229)n och med startdatu- met som f(cid:246)reskrivs i f(cid:246)rordningen) och en av st(cid:246)dmottagarna hade inte erh(cid:229)llit de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga kvalifikationerna. 73. De regionala myndigheterna i Andalusien har tolkat begrep- pet startdatum som datumet f(cid:246)r beslutet om beviljande av st(cid:246)d. Detta st(cid:228)mmer inte (cid:246)verens med de nationella riktlinjer som fast- st(cid:228)llts av jordbruksministeriet. Dessutom blir det sv(cid:229)rare att fast- st(cid:228)lla startdatum f(cid:246)r p(cid:229)b(cid:246)rjande av yrkesutbildning. Oklarheter r(cid:246)rande r(cid:228)ntesubventioners ursprung 74. Artiklarna 10 och 11 i f(cid:246)rordningen g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r mot- tagare av st(cid:246)d till unga jordbrukare att p(cid:229) vissa villkor kombinera ett enda bidrag med en r(cid:228)ntesubvention vid avtalade l(cid:229)n. De med- lemsstater som anv(cid:228)nder sig av denna m(cid:246)jlighet l(cid:228)mnar varje (cid:229)r in en ans(cid:246)kan om ers(cid:228)ttning av sin del av r(cid:228)ntesubventionen till EUGFJ:s utvecklingssektion. 75. I Frankrike (cid:246)verl(cid:228)mnar s(cid:229)lunda de ackrediterade bankerna r(cid:228)kenskaper (cid:246)ver r(cid:228)ntesubventionerna till myndigheterna. De fran- ska myndigheterna erh(cid:229)ller dock ers(cid:228)ttning ur EUGFJ:s budget, inte p(cid:229) grundval av faktiska utgifter (deklarerade av bankerna), s(cid:229)som f(cid:246)reskrivs i artikel 21 i f(cid:246)rordning (EEG) nr 2082/93 (20), utan p(cid:229) grundval av en oberoende matematisk ber(cid:228)kning som utf(cid:246)rs av myndigheterna sj(cid:228)lva (DDA) (21). Detsamma g(cid:228)ller f(cid:246)r de l(cid:229)n som beviljats i enlighet med artikel 7 i f(cid:246)rordning (EG) nr 950/ 97, vilken inte g(cid:228)ller unga jordbrukare. Interna kontrollsystem Sv(cid:229)righeter med planeringen samt f(cid:246)rseningar och brister i den interna kontrollen 76. Kommissionens sena antagande av de operativa program- men den 28 september 1995 har lett till att genomf(cid:246)randet av de ber(cid:246)rda (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)rsenats. P(cid:229) Sicilien var genomf(cid:246)randet av (cid:229)tg(cid:228)rder som omfattade unga jordbrukare (artiklarna 10, 11 och 28) 1,3 % av de totala utgifterna i st(cid:228)llet f(cid:246)r de 50 % som ursprung- ligen var m(cid:229)let. I Spanien konstaterade revisionsr(cid:228)tten felaktigheter i 1997 77. (cid:229)rs redog(cid:246)relser fr(cid:229)n nationella myndigheter samt avseende till- l(cid:228)mpningen av artiklarna 10 och 11 i f(cid:246)rordning (EG) nr 950/97 i Andalusien i samband med granskningen av f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r attestering av utgifter mellan regional och nationell samt gemen- skapsniv(cid:229). C 100/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 2000 Utv(cid:228)rderingar 78. I Spanien hade en utv(cid:228)rdering av genomf(cid:246)randet av f(cid:246)rord- ning (EG) nr 950/97 planerats att genomf(cid:246)ras av medlemsstaten under 1999. Vissa slutsatser r(cid:246)rande utv(cid:228)rderingen efter halva tiden av det operativa programmet som helhet pekar p(cid:229) avsakna- den av enhetliga indikatorer och visar att det operativa program- mets effektivitet endast m(cid:228)ts p(cid:229) grundval av det finansiella genom- f(cid:246)randet och inte efter (cid:229)tg(cid:228)rdernas faktiska effekt. 79. I Italien utarbetades en utv(cid:228)rderande rapport om genomf(cid:246)r- andet av f(cid:246)rordning (EG) nr 950/97 i augusti 1998 endast f(cid:246)r de italienska regioner som inte ingick i m(cid:229)l 1. I Irland visade en utv(cid:228)rderande unders(cid:246)kning f(cid:246)r 1994(cid:150)96 som offentliggjordes i februari 1997 (22) att det f(cid:246)rsta systemet f(cid:246)r startst(cid:246)d inte n(cid:228)mn- v(cid:228)rt bidrog till tidigare (cid:246)verl(cid:229)telser av jordbruksf(cid:246)retag till unga jordbrukare. Unders(cid:246)kningen konstaterades att det trots att fr(cid:228)m- jande av ungdomars intr(cid:228)de i jordbruksbranschen (cid:228)r systemets huvudsakliga m(cid:229)l (cid:228)r ytterst sv(cid:229)rt att se att n(cid:229)gon verklig effekt tillf(cid:246)rts med hj(cid:228)lp av systemet. till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r ungdomar inom ramen f(cid:246)r ESF. Detta inneb(cid:228)r i huvudsak f(cid:246)rb(cid:228)ttringar i urvalsf(cid:246)rfarandena och uppf(cid:246)ljningen av projekten, avhj(cid:228)lpande av problem som (cid:228)r f(cid:246)renade med finan- sieringen av fler(cid:229)riga kurser och med ol(cid:228)mpligheten hos vissa av de nationella regler som inverkar p(cid:229) ESF:s projekt, en korrekt till- l(cid:228)mpning av definitionen p(cid:229) (cid:148)slutlig st(cid:246)dmottagare(cid:148) och (cid:148)faktiska utgifter(cid:148) samt b(cid:228)ttre kontroll av den ofta h(cid:246)ga niv(cid:229)n p(cid:229) de all- m(cid:228)nna omkostnaderna. Kommissionen och medlemsstaterna beh(cid:246)ver (cid:246)verv(cid:228)ga s(cid:228)tten att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att niv(cid:229)n p(cid:229) de allm(cid:228)nna omkostnaderna som redovisas av projektledarna (cid:228)r motiverad. 83. Revisionsr(cid:228)tten konstaterade i sin (cid:229)rsrapport f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1995 (EGT C 340, 12. 11. 1996, kapitel 6, punkt 6. 136) att det sak- nades (cid:228)ndam(cid:229)lsenliga sanktioner mot de medlemsstater som inte uppfyllde villkoren f(cid:246)r mottagande av bidrag fr(cid:229)n gemenskapen och att systemet f(cid:246)r (cid:229)terindrivning av felaktigt utbetalda belopp beh(cid:246)vde f(cid:246)rb(cid:228)ttras. Sedan dess har kommissionen genomf(cid:246)rt ett antal f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av den finansiella kontrollen. Fr(cid:229)gan om sank- tioner har dock fortfarande inte l(cid:246)sts. DEL III SLUTSATSER 80. Revisionsr(cid:228)tten hade redan i sin rapport om budget(cid:229)ret 1995 (EGT C 340, 12. 11. 1996, kapitel 6, punkt 6. 135) konstaterat att de medel som anslagits till EU:s socialpolitik inte planerades eller anv(cid:228)ndes p(cid:229) ett s(cid:228)tt som var tydligt inriktat p(cid:229) den prioriterade uppgiften att bek(cid:228)mpa arbetsl(cid:246)sheten samt rekommenderat en djupg(cid:229)ende omv(cid:228)rdering av de metoder som anv(cid:228)ndes av kom- missionen och medlemsstaterna f(cid:246)r att styra och genomf(cid:246)ra st(cid:246)- det. De granskningar som utf(cid:246)rdes 1998 har visat att det fortfa- rande finns betydande problem i samband med genomf(cid:246)randet av Europeiska socialfonden. ESF-st(cid:246)dets effekter p(cid:229) kampen mot ungdomsarbetsl(cid:246)sheten, vilken uppskattningsvis st(cid:229)r f(cid:246)r 40 % av ESF:s utgifter, (cid:228)r ok(cid:228)nda. Kommissionen och medlemsstaterna b(cid:246)r forts(cid:228)tta att f(cid:246)rb(cid:228)ttra styrningen av medlen, fastst(cid:228)llandet av tydliga m(cid:229)l samt s(cid:228)kerst(cid:228)lla tillg(cid:229)ngen till tillf(cid:246)rlitliga uppgifter och att de olika typerna av finansiella satsningar integreras med varandra. S(cid:229)dana f(cid:246)rb(cid:228)ttringar kommer att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r strukturfonderna att uppn(cid:229) en b(cid:228)ttre effekt. 81. Utv(cid:228)rderingen efter halva tiden f(cid:229)r p(cid:229) det hela taget inga effekter p(cid:229) genomf(cid:246)rande av politiken under den aktuella pro- gramplaneringsperioden (1994(cid:150)99). Utv(cid:228)rderingsprocessen (cid:150) som numera skall innefatta finansiella utv(cid:228)rderingar av (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:150) m(cid:229)ste genomf(cid:246)ras p(cid:229) ett mera (cid:228)ndam(cid:229)lsenligt s(cid:228)tt av kommissio- nen och medlemsstaterna om den ska kunna p(cid:229)verka politiken under n(cid:228)sta programplaneringsperiod. 82. Resultaten av granskningen av ESF:s finansiering visar att det kr(cid:228)vs avsev(cid:228)rt st(cid:246)rre anstr(cid:228)ngningar f(cid:246)r att (cid:229)stadkomma v(cid:228)sent- liga f(cid:246)r(cid:228)ndringar i medlemsstaternas genomf(cid:246)rande av (cid:229)tg(cid:228)rder 84. Det finns ett behov av att f(cid:246)rb(cid:228)ttra synergin och samord- ningen mellan (cid:229)tg(cid:228)rder med flera finansieringsk(cid:228)llor inf(cid:246)r n(cid:228)sta programplaneringsperiod. Anstr(cid:228)ngningar b(cid:246)r g(cid:246)ras f(cid:246)r att f(cid:246)r- enkla f(cid:246)rvaltningsstrukturerna och (cid:150) f(cid:246)rfarandena vid kommis- sionen och i medlemsstaterna. F(cid:246)rvaltningsstrukturerna b(cid:246)r s(cid:228)ker- st(cid:228)lla en effektiv samordning mellan och inom strukturfonderna och med Europeiska investeringsbanken (EIB). S(cid:229)dana f(cid:246)rb(cid:228)tt- ringar kr(cid:228)vs f(cid:246)r att uppn(cid:229) en b(cid:228)ttre samordnad och integrerad metod f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r strukturfonderna. F(cid:246)r n(cid:228)rva- rande (cid:228)r regeln att strukturella (cid:229)tg(cid:228)rder planeras separat av varje ministerium. 85. Endast obetydlig uppm(cid:228)rksamhet har i enstaka fall (cid:228)gnats (cid:229)t typen av finansiering (cid:150) bidrag, l(cid:229)n eller r(cid:228)ntesubventioner. Tradi- tionen att till(cid:228)mpa bidrag, som har funnits alltsedan strukturfon- derna inr(cid:228)ttades, har bef(cid:228)sts. ˜ndringar i de grundl(cid:228)ggande vill- koren som kan ha skett under tiden beaktas inte. 86. Genomf(cid:246)randet av gemenskapsinitiativet f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen (cid:150) Youthstart har uppvisat ett antal sv(cid:229)righeter. Bristen p(cid:229) uppgif- ter om projekt och svagheter i medlemsstaternas och kommissio- nens f(cid:246)rvaltning, inklusive avtalet om tekniskt st(cid:246)d har minskat initiativets effektivitet. Kommissionen b(cid:246)r spela en mer aktiv roll n(cid:228)r det g(cid:228)ller samordningen. 87. I f(cid:246)rdraget (23) f(cid:246)reskrivs bland annat att man vid utform- ningen av den gemensamma jordbrukspolitiken skall ta h(cid:228)nsyn till den s(cid:228)rskilda karakt(cid:228)r hos jordbruksverksamheten som beror p(cid:229) jordbrukets sociala struktur. Revisionsr(cid:228)tten har inte funnit n(cid:229)gon plan eller helhetsstrategi vad g(cid:228)ller de finansiella insatserna fr(cid:229)n ESF och EUGFJ:s utvecklingssektion till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r unga jord- brukare. Dess eventuella effekter sedan 1994 (cid:228)r fortfarande inte k(cid:228)nda. 7. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 100/19 Denna rapport har antagits av revisionsr(cid:228)tten i Luxemburg vid dess sammantr(cid:228)de den 26 och 27 januari 2000. F(cid:246)r revisionsr(cid:228)tten Jan O. KARLSSON Ordf(cid:246)rande NOTER (1) a) R(cid:229)dgivning i syfte att identifiera omr(cid:229)den med m(cid:246)jligheter till sys- sels(cid:228)ttning och uppr(cid:228)ttandet av en plan i syfte att utnyttja dem. b) V(cid:228)gledning i syfte att bidra till genomf(cid:246)randet av planen, vilken innefattar spr(cid:229)kkunskaper och intervjuteknik. c) Ytterligare utbildning eller syssels(cid:228)ttning om s(cid:229) kr(cid:228)vs med hj(cid:228)lp av bidrag. (2) Eurostat, databasen New Cronos. (3) Det b(cid:246)r noteras att (cid:229)ldern f(cid:246)r avslutande av skolg(cid:229)ngen varierar mel- lan medlemsstaterna. (4) Enligt artikel 128 i Amsterdamf(cid:246)rdraget skall Europeiska r(cid:229)det varje (cid:229)r (cid:148)(cid:246)verv(cid:228)ga syssels(cid:228)ttningssituationen i gemenskapen och anta slut- satser i fr(cid:229)ga om denna p(cid:229) grundval av en gemensam (cid:229)rsrapport fr(cid:229)n r(cid:229)det och kommissionen(cid:148). R(cid:229)det skall p(cid:229) f(cid:246)rslag fr(cid:229)n kommissionen och efter att ha h(cid:246)rt parlamentet och Ekonomiska och sociala kom- mittØn l(cid:228)gga fast riktlinjer f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningspolitik. Dessa riktlinjer skall beaktas av medlemsstaterna i deras syssels(cid:228)ttningspolitik (bl. a. i de nationella handlingsplanerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning). (5) Den f(cid:246)rsta riktlinjen (cid:228)r (cid:148)att angripa ungdomsarbetsl(cid:246)shet(cid:148). Det (cid:228)r meningen att medlemsstaterna skall utveckla f(cid:246)rebyggande strategier som (cid:228)r inriktade p(cid:229) anst(cid:228)llbarhet. Medlemsstaterna skall s(cid:228)kerst(cid:228)lla att alla arbetsl(cid:246)sa ungdomar innan de varit arbetsl(cid:246)sa i sex m(cid:229)nader erbjuds en ny start i form av utbildning, omskolning, yrkeserfarenhet, anst(cid:228)llning eller andra (cid:229)tg(cid:228)rder som fr(cid:228)mjar deras anst(cid:228)llbarhet. Rikt- linje 4 (cid:148)Att uppmuntra utvecklingen av en metod f(cid:246)r partnerskap(cid:148) uppmanar arbetsmarknadens parter att p(cid:229) sina olika ansvars- och verksamhetsniv(cid:229)er skyndsamt sluta avtal som (cid:246)kar m(cid:246)jligheterna till utbildning, yrkeserfarenhet, praktik eller andra (cid:229)tg(cid:228)rder som kan fr(cid:228)mja anst(cid:228)llbarheten. Medlemsstaterna och arbetsmarknadens par- ter kommer att bem(cid:246)da sig om att f(cid:246)rb(cid:228)ttra m(cid:246)jligheterna till livs- l(cid:229)ngt l(cid:228)rande. Riktlinje 6 lyder (cid:148)att underl(cid:228)tta (cid:246)verg(cid:229)ngen fr(cid:229)n skola till arbete(cid:148). D(cid:229) utsikterna till anst(cid:228)llning (cid:228)r sm(cid:229) f(cid:246)r ungdomar som l(cid:228)mnar skolan utan att ha inh(cid:228)mtat de kunskaper som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att komma in p(cid:229) arbetsmarknaden kommer medlemsstaterna att f(cid:246)r- b(cid:228)ttra kvaliteten hos sina skolsystem i syfte att avsev(cid:228)rt minska anta- let ungdomar som l(cid:228)mnar skolan i f(cid:246)rtid. Riktlinje 7 (cid:148)F(cid:246)rse ungdomar med relevanta f(cid:228)rdigheter(cid:148) skall s(cid:228)kerst(cid:228)lla att ungdomar utrustas med st(cid:246)rre f(cid:246)rm(cid:229)ga att anpassa sig till teknologiska och ekonomiska f(cid:246)r(cid:228)ndringar, samt med kunskaper som (cid:228)r intressanta f(cid:246)r arbetsmark- naden, med hj(cid:228)lp av inf(cid:246)rande eller utveckling av ubildning genom praktik. (6) EGT L 193, 31. 7. 1993. (7) Tyskland, Italien, F(cid:246)renade kungariket och i viss utstr(cid:228)ckning Frank- rike. (8) Europeiska kommissionen (GD V). Slutsatser av utv(cid:228)rderingarna av ESF efter halva tiden 1998. (9) Se s(cid:228)rskilt r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2082/93 (EGT L 193, 31. 7. 1993). (10) Trots att exempelvis Italien tillhandah(cid:229)ller ny finansiering genom (cid:148)fondo di rotazione(cid:148). (11) Revisionsr(cid:228)ttens s(cid:228)rskilda rapport 22/98 om kommissionens f(cid:246)rvalt- ning av genomf(cid:246)randet av (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r kvinnor och m(cid:228)n. (EGT C 393, 16. 12. 1998, punkterna 23(cid:150)24). (12) Artikel 2. 1, sista meningen i f(cid:246)rordningen om ESF (r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2084/93) och register (cid:246)ver st(cid:246)dber(cid:228)ttigande nr 5, bilaga till kommissionens beslut (EGT L 146, 5. 6. 1997, s. 31). (13) I sin (cid:229)rsrapport f(cid:246)r 1996 granskade revisionsr(cid:228)tten genomf(cid:246)randet av gemenskapsinitiativet Adapt och i (cid:229)rsrapporten f(cid:246)r 1997 genomf(cid:246)r- ande av Employment-Now. (14) Kommissionens meddelande av den 15. 6. 1994 (EGT C 180, 1. 7. 1994, s. 10). De andra tre delarna (cid:228)r Now (New Opportunities for Women, Nya m(cid:246)jligheter f(cid:246)r kvinnor), Horizon (f(cid:246)r personer med funktions- neds(cid:228)ttning) och Integra (flyktingar). (15) EGT C 200, 10. 7. 1996. (16) Projektledarnas namn och adress, beskrivning av projektet, projekt- ledarens indelning av projekten i vissa kategorier, projektets l(cid:228)ngd. (17) Nyligen i s(cid:228)rskild rapport nr 22/98 om kommissionens f(cid:246)rvaltning av genomf(cid:246)randet av (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r kvinnor och m(cid:228)n, (EGT C 393, 16. 12. 1998, punkt 37). (18) Uppgifter fr(cid:229)n Eurostat, New Cronos, 1999. (19) Uppgifter fr(cid:229)n Eurostat, New Cronos, 1999. (20) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2082/93 (EGT L 193 av den 31. 7. 1993). (21) Direction DØpartementale de l(cid:146)Agriculture. (22) Sharon Murphy, Analysis and Evaluation Unit: Evaluation of the scheme of Installation Aid for Young Farmers, februari 1997. (23) Artikel 33. 2 i EG-f(cid:246)rdraget (tidigare artikel 39): (cid:148)Vid utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och de s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att till(cid:228)mpa den skall h(cid:228)nsyn tas till a) jordbruksn(cid:228)ringens s(cid:228)rskilda karakt(cid:228)r som (cid:228)r en f(cid:246)ljd av jordbrukets sociala struktur och av strukturella och naturbetingade olikheter mellan olika jordbruks- regioner(cid:148). C 100/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 2000 KOMMISSIONENS SVAR ALLM˜N INLEDNING Sammanfattning av iakttagelserna vid granskningen 3. ESF samfinansierar genom m(cid:229)l 3 (cid:150) i hela gemenskapen (cid:150) (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att underl(cid:228)tta arbetss(cid:246)kande ungdomars intr(cid:228)de p(cid:229) arbetsmarknaden samt genom m(cid:229)l 1 (cid:150) i ber(cid:246)rda regio- ner (cid:150) (cid:229)tg(cid:228)rder inom de nationella system f(cid:246)r utbildning p(cid:229) gymnasie- och h(cid:246)gskoleniv(cid:229) som har en uppenbar koppling till arbetsmarknaden. Med h(cid:228)nsyn till subsidiaritetsprincipen ges i gemenskapens lag- stiftning ingen definition p(cid:229) vilken (cid:229)ldersgrupp som (cid:229)syftas vid (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r ungdomar. Detta (cid:228)r medlemsstaternas ansvar d(cid:229) dessa (cid:228)r i en b(cid:228)ttre position att fastsl(cid:229) relevanta (cid:229)ldersgrupper beroende p(cid:229) hur syssels(cid:228)ttningssituationen ser ut i varje europeisk region. 5. Kommissionen (cid:228)r medveten om den potentiella risken f(cid:246)r dubbelredog(cid:246)relse av utgifter fr(cid:229)n en st(cid:246)dmottagare som erh(cid:229)ller finansiering genom flera m(cid:229)l. Kontrollen av dessa st(cid:246)dmottagare m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r inbegripa alla anslag som denne erh(cid:229)llit under perio- den. 6. N(cid:228)r det g(cid:228)ller avslutandet av den f(cid:246)rsta gemenskapsst(cid:246)dra- men (cid:228)r antalet (cid:228)nnu oavslutade program under m(cid:229)l 3 begr(cid:228)nsat och i de flesta fall ligger f(cid:246)rklaringen i att r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder vidta- gits mot projekten, vilket hindrar att programmen avslutas innan ber(cid:246)rda domstolar har avgett sitt utslag. Kommissionen kommer att vidta de korrigerande (cid:229)tg(cid:228)rder som kan kr(cid:228)vas i de fall som revisionsr(cid:228)tten tagit upp. Kommissionen anser att inf(cid:246)randet av f(cid:246)rordning (EG) nr 2064/ 97 om medlemsstaternas kontroll av strukturfonderna redan har gett positiva effekter p(cid:229) utvecklingen av den nationella kontroll- verksamheten. Kommissionen inst(cid:228)mmer i att det finns ett behov av att rent all- m(cid:228)nt f(cid:246)rb(cid:228)ttra f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r urval och (cid:246)vervakning av projek- ten. I flertalet medlemsstater avslutades den prelimin(cid:228)ra utv(cid:228)rde- 7. ringen av den f(cid:246)rsta omg(cid:229)ngen projekt n(cid:228)r anbudsf(cid:246)rfarandena inf(cid:246)r den andra omg(cid:229)ngen lanserades. Detta gjorde det m(cid:246)jligt f(cid:246)r medlemsstaterna och kommissionen att ta upp ett antal problem som hade uppst(cid:229)tt under den f(cid:246)rsta omg(cid:229)ngen f(cid:246)re urvalet av projekt under den andra omg(cid:229)ngen. Kommissionen arbetar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) ett dokument d(cid:228)r den kommer att presentera de strategiska resultaten av gemenskaps- initiativen Adapt och Employment. Detta dokument kommer att utg(cid:246)ra en referens f(cid:246)r medlemsstaterna n(cid:228)r de skall formulera sina planer f(cid:246)r det nya initiativet Equal. 8. Kommissionen kommer att beakta r(cid:228)ttens iakttagelser p(cid:229) detta omr(cid:229)de. 9. Fr(cid:229)gor som r(cid:246)r behandlingen av de s(cid:228)rskilda reglerna f(cid:246)r vilka kostnader som ber(cid:228)ttigar till ers(cid:228)ttning, till exempel n(cid:228)r det g(cid:228)ller samordning av gemenskapsinitiativ, skall tas upp i samband med till(cid:228)mpningen av allm(cid:228)nna gemensamma och nationella regler, och tolkningsproblemen skall regleras inom ramen f(cid:246)r partner- skapet. F(cid:246)r det nya gemenskapsinitiativet Equal kommer specifika fr(cid:229)gor som r(cid:246)r ber(cid:228)ttigande till ers(cid:228)ttning att behandlas av en grupp av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaterna under kommissionens ledning. Spridningen av b(cid:228)sta metoder fr(cid:229)n gemenskapsinitiativet Youth- start sker p(cid:229) projekt-, medlemsstats- och gemenskapsniv(cid:229). Kom- missionen planerar en (cid:228)n mer fokuserad spridningsstrategi f(cid:246)r det nya initiativet Equal. Den gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verksamhetens effektivitet h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)r- varande p(cid:229) att granskas inom ramen f(cid:246)r en utv(cid:228)rdering p(cid:229) gemen- skapsniv(cid:229), som inleddes i juli 1998 parallellt med den slutliga utv(cid:228)rderingen p(cid:229) nationell niv(cid:229). 10. Kommissionen utf(cid:246)r en ing(cid:229)ende (cid:246)vervakning och kontroll av det arbete som byr(cid:229)n f(cid:246)r tekniskt st(cid:246)d utf(cid:246)r, vilket g(cid:246)r det m(cid:246)j- ligt att samla och bevara de erfarenheter som g(cid:246)rs genom det tek- niska st(cid:246)det. Dessutom innehar medlemsstaterna ocks(cid:229) s(cid:229)dana erfarenheter. 11. Kommissionen vill p(cid:229)peka att f(cid:246)rseningarna i programmen ocks(cid:229) kan bero p(cid:229) att medlemsstaterna varit sena att anm(cid:228)la pro- grammen. Det b(cid:246)r g(cid:246)ras klart att st(cid:246)det till unga jordbrukare bara utg(cid:246)r en del av dessa program i regioner som omfattas av m(cid:229)l 1 och 6. Utanf(cid:246)r dessa regioner ges st(cid:246)d till unga jordbrukare genom nationell eller regional lagstiftning. F(cid:246)rslag till s(cid:229)dan lagstiftning skall anm(cid:228)las till kommissionen f(cid:246)r godk(cid:228)nnande. Kommissio- nens godk(cid:228)nnande av dessa lagtexter tar vanligtvis inte mer (cid:228)n sex m(cid:229)nader. 12. Det (cid:246)vergripande m(cid:229)let f(cid:246)r det instrument som revisionsr(cid:228)t- ten har granskat (f(cid:246)rordning (EG) nr 950/97 om f(cid:246)rb(cid:228)ttring av jordbruksstrukturens effektivitet) (cid:228)r fr(cid:228)mst att f(cid:246)rb(cid:228)ttra jordbru- kets struktur. Detta skall ske genom en rad olika (cid:229)tg(cid:228)rder som inbegriper s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r unga jordbrukare. Det tydliga m(cid:229)let med att bevilja s(cid:228)rskilt st(cid:246)d till unga jordbrukare (cid:228)r att underl(cid:228)tta starten av deras verksamhet och den d(cid:228)refter f(cid:246)ljande strukturella anpassningen av verksamheten. Mer (cid:246)vergripande kan effekterna av s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder bidra till att bevara ett livskraf- tigt jordbrukssamh(cid:228)lle och s(cid:229)lunda till att utveckla landsbygdens sociala struktur. 7. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 100/21 Efter halvtidsutv(cid:228)rderingen har kommissionen utarbetat en rad riktlinjer inbegripet enhetliga resultatindikatorer f(cid:246)r att utv(cid:228)rdera (cid:229)tg(cid:228)rder enligt f(cid:246)rordning (EG) nr 950/97 utanf(cid:246)r m(cid:229)l 1 och 6. Dessa riktlinjer skickades till medlemsstaterna den 24 februari 1999. DEL I ESF Betydelse f(cid:246)r budgeten 20. I artikel 1 i f(cid:246)rordning (EEG) nr 2081/93 definieras ESF:s prioriteringar vid (cid:229)tg(cid:228)rder i m(cid:229)l 1-regioner. Gemenskapens lag- stiftare gav detta m(cid:229)l en (cid:246)vergripande karakt(cid:228)r utan att (cid:229)syfta en viss samh(cid:228)llsgrupp. Ungdomar kan i m(cid:229)l 1-regioner s(cid:229)lunda omfattas av (cid:229)tg(cid:228)rder som antingen utformats s(cid:228)rskilt f(cid:246)r dem eller som (cid:228)r mer allm(cid:228)nna och omfattar olika m(cid:229)lgrupper. EU:s strategi f(cid:246)r arbetsl(cid:246)sa ungdomar Kommissionens analys av de nationella handlingsplanerna 23. Kommissionen inst(cid:228)mmer i att de nationella handlingspla- ner f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen som medlemsstaterna utarbetar b(cid:246)r utg(cid:246)- ras av strikta och konkreta planer som tydligt p(cid:229)visar hur sys- sels(cid:228)ttningsriktlinjerna skall genomf(cid:246)ras och som p(cid:229) sikt g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att utv(cid:228)rdera effekterna. Kommissionen inst(cid:228)mmer ocks(cid:229) i att m(cid:229)len, d(cid:229) detta (cid:228)r m(cid:246)jligt, b(cid:246)r vara kvantifierbara och att gemensamt (cid:246)verenskomna indikatorer b(cid:246)r anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att bed(cid:246)ma framstegen p(cid:229) v(cid:228)g mot de (cid:246)verenskomna m(cid:229)len. Analyser som kommissionen gjort p(cid:229) senare tid visar dock att medlemsstaterna g(cid:246)r avsev(cid:228)rda framsteg i samband med den fem- (cid:229)riga syssels(cid:228)ttningsstrategi d(cid:228)r de nationella handlingsplanerna uppdateras varje (cid:229)r f(cid:246)r att bed(cid:246)ma framsteg och f(cid:246)lja de (cid:229)rliga syssels(cid:228)ttningsriktlinjerna. Medlemsstaterna samarbetar h(cid:228)r med kommissionen b(cid:229)de om konkreta planer och om gemensamt (cid:246)verenskomna indikatorer och m(cid:229)l. Den analys som revisionsr(cid:228)t- ten gjorde i b(cid:246)rjan av 1998 var fokuserad p(cid:229) de framsteg som gjorts under en mycket begr(cid:228)nsad tid p(cid:229) fyra m(cid:229)nader, dvs. den tid inom vilken medlemsstaterna hade (cid:229)tagit sig att handla. R(cid:228)t- ten tycks ocks(cid:229) bara (cid:229)syfta kommissionens meddelande fr(cid:229)n maj 1998 (1), utan att notera den gemensamma syssels(cid:228)ttningsrapport som antogs i november 1998, och som inte bara grundade sig p(cid:229) (1) Riktlinjer oms(cid:228)tts i praktisk handling: de nationella handlingsplanerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning, KOM(1998) 316 slutlig av den 13 maj 1998. de nationella handlingsplanerna, utan ocks(cid:229) p(cid:229) 15 nationella genomf(cid:246)randerapporter som lades fram i juli 1998. Denna andra analys visade att m(cid:229)nga av de brister som kommissionen hade identifierat i sitt meddelande fr(cid:229)n maj 1998 hade r(cid:228)ttats till, inbe- gripet att strategin gjorts mer konkret vad g(cid:228)ller dess budgetkon- sekvenser. Efter ratificeringen av Amsterdamf(cid:246)rdraget kan sys- sels(cid:228)ttningskapitlet nu till(cid:228)mpas fullt ut (exempelvis antog r(cid:229)det rekommendationer till medlemsstater f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen i novem- ber 1999). Man n(cid:229)dde ocks(cid:229) en (cid:246)verenskommelse om gemen- samma indikatorer vid Europeiska r(cid:229)det i K(cid:246)ln i juni 1999. Dessutom b(cid:246)r det noteras att flertalet program under m(cid:229)l 1 och 3 antogs under 1993(cid:150)1994, medan Luxemburg-processen inled- des f(cid:246)rst i november 1997. Detta har lett till att de (cid:246)msesidiga kopplingarna mellan de nationella handlingsplanerna och ESF (cid:228)nnu inte (cid:228)r s(cid:229) starka som kommissionen skulle (cid:246)nska. Kommis- sionen kommer vid den kommande f(cid:246)rhandlingsomg(cid:229)ngen om de nya programmen att se till att dessa kopplingar blir tydligare, vilket kr(cid:228)vs i de nya f(cid:246)rordningarna om strukturfonderna. Granskning av allm(cid:228)nna (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r ESF Definition av ungdom 24. I brist p(cid:229) en mer precis gemenskapslagstiftning f(cid:246)r den aktu- ella programplaneringsperioden (1994(cid:150)1999) (cid:228)r det medlemssta- ternas ansvar att fastst(cid:228)lla r(cid:228)ttsliga begr(cid:228)nsningar. Dessa regler (cid:229)terspeglar per definition de varierande ekonomiska och sociala f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna i olika l(cid:228)nder. S(cid:229)dana skillnader kan dessutom r(cid:229)da inom medlemsstaterna om dessa (cid:228)r federalt eller regionalt organiserade. Utv(cid:228)rdering av genomf(cid:246)randet 25. Revisionsr(cid:228)tten analyserar tv(cid:229) aspekter som utg(cid:246)r olika kro- nologiska steg och inte h(cid:228)nger samman: dels de operativa pro- gram som antogs 1994 inom den andra gemenskapsst(cid:246)dramen, dels de nationella handlingsplaner f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen som med- lemsstaterna presenterade 1998 efter Europeiska syssels(cid:228)ttnings- r(cid:229)det i Luxemburg 1997. De brister som r(cid:228)tten p(cid:229)talar kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte bekr(cid:228)ftas mot bakgrund av de nationella handlingsplaner som antogs l(cid:229)ngt senare inom en annan ram (se svaret p(cid:229) fr(cid:229)ga 23). N(cid:228)r det g(cid:228)ller ESF:s (cid:229)tg(cid:228)rder i m(cid:229)l 1-regioner g(cid:228)ller kommissio- nens svar p(cid:229) punkt 20 ocks(cid:229) de n(cid:228)mnda fallen i Italien och Tysk- land. 26. Denna typ av ESF-st(cid:246)d tycks vara fullt motiverat med tanke p(cid:229) den h(cid:246)ga ungdomsarbetsl(cid:246)sheten i alla nya delstater, inklusive Brandenburg. Halvtidsrapporterna antyder att denna typ av ESF- st(cid:246)d avsev(cid:228)rt bidrog till att minska ungdomsarbetsl(cid:246)sheten i alla tyska m(cid:229)l 1-regioner. C 100/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 2000 27. N(cid:228)r det g(cid:228)ller utbildningssystem och resultatanalyser var inneh(cid:229)llet i halvtidsutv(cid:228)rderingen visserligen begr(cid:228)nsat, men detta berodde p(cid:229) den aktuella tidsskalan. S(cid:229)som framg(cid:229)r av slutsatserna fr(cid:229)n halvtidsutv(cid:228)rderingarna av ESF (s. 31(cid:150)34) lyckades utv(cid:228)rde- rarna g(cid:246)ra en kvalitativ bed(cid:246)mning av effekterna p(cid:229) utbildnings- systemen, vilket var det mesta man kunde f(cid:246)rv(cid:228)nta sig vid tid- punkten f(cid:246)r halvtidsutv(cid:228)rderingen. gemenskapsinitiativen, utan ocks(cid:229) de b(cid:228)sta metoderna i det all- m(cid:228)nna ESF-st(cid:246)det. Detta kr(cid:228)ver en subtil och sofistikerad meka- nism. (cid:214)vervakningskommittØn och de sju nationella st(cid:246)dstruktu- rerna, som (cid:228)r medlemmar i den europeiska temagruppen, har redan haft en viktig roll i detta arbete (se kommissionens svar p(cid:229) punkt 60). 28. Trots de sv(cid:229)righeter som revisionsr(cid:228)tten n(cid:228)mner har slutsat- serna fr(cid:229)n halvtidsutv(cid:228)rderingarna av ESF visat att ungdomar finns med i prioriteringarna i alla st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder. 29. Utv(cid:228)rderingen g(cid:246)rs p(cid:229) programniv(cid:229) och inte p(cid:229) projektniv(cid:229). Vid halvtidsutv(cid:228)rderingen bed(cid:246)mde man effektiviteten i urvalet av projekt som en del av analysen av genomf(cid:246)randemekanismerna (se t. ex. s. 25 och 69 i slutsatserna fr(cid:229)n halvtidsutv(cid:228)rderingarna av ESF). Kommissionen bistod medlemsstaterna i fastst(cid:228)llandet av kvanti- fierade programm(cid:229)l redan vid utarbetandet av gemenskapens st(cid:246)dramar. Att m(cid:228)ta hur programmen framskrider i f(cid:246)rh(cid:229)llande till m(cid:229)len var sv(cid:229)rare, framf(cid:246)r allt beroende p(cid:229) att de nationella statistiksystemen inte (cid:228)r anpassade f(cid:246)r att ge den efterfr(cid:229)gade informationen. En analys av de enskilda programmen gjordes vid halvtidsutv(cid:228)rderingen och kommer att beaktas i riktlinjerna f(cid:246)r perioden 2000(cid:150)2006. Samordning av st(cid:246)det fr(cid:229)n strukturfonderna Synergi mellan fonderna 30. Den samordnade strategin definieras enligt artikel 13 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2082/93. Dessutom kan fonderna bara sam- ordnas med avseende p(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rdstyper och prioriteringsomr(cid:229)den. I artikel 14. 1 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2081/93 (Kombination och (cid:246)verlappning av st(cid:246)d) anges att (cid:148)f(cid:246)r varje given period kan en individuell (cid:229)tg(cid:228)rd eller verksamhet vid samma tid f(cid:229) st(cid:246)d endast fr(cid:229)n en strukturfond eller fr(cid:229)n fonden f(cid:246)r fiskets utveckling(cid:148). 31. Enligt f(cid:246)rordningarna om strukturfonderna och deras rikt- linjer f(cid:246)r 2000(cid:150)2006 skall medlemsstaterna samordna sin plane- ring av program som f(cid:229)r st(cid:246)d fr(cid:229)n ESF med genomf(cid:246)randet av syssels(cid:228)ttningsriktlinjerna och gemenskapens syssels(cid:228)ttningsstra- tegi. 32. Det (cid:228)r sant att New Deal-projekt inneb(cid:228)r mindre arbete f(cid:246)r st(cid:246)dmottagarna n(cid:228)r det g(cid:228)ller att motivera de utgifter som finan- sieras fr(cid:229)n nationell sida eftersom de brittiska myndigheterna har valt att l(cid:229)ta st(cid:246)dmottagarna redovisa schablonm(cid:228)ssiga kostnader. Man har b(cid:246)rjat att diskutera denna fr(cid:229)ga i samband med den tredje gemenskapsst(cid:246)dramen. 34. Rent allm(cid:228)nt har den regionaliserade f(cid:246)rvaltningen av fon- derna minskat risken f(cid:246)r (cid:246)verlappande (cid:229)tg(cid:228)rder och dubbla ans(cid:246)k- ningar tack vare att programf(cid:246)rvaltare och slutliga st(cid:246)dmottagare kommit n(cid:228)rmare varandra. Kommissionen (cid:228)r dock medveten om den potentiella risken f(cid:246)r dubbelredog(cid:246)relser av utgifter fr(cid:229)n en st(cid:246)dmottagare som erh(cid:229)ller finansiering genom flera m(cid:229)lomr(cid:229)- den. S(cid:228)rskilda iakttagelser r(cid:246)rande ESF:s finansiering 36. S(cid:229)som kommissionen anger i sitt svar p(cid:229) punkterna 23 och 24 i revisionsr(cid:228)ttens s(cid:228)rskilda rapport nr 22/98 om kommissio- nens f(cid:246)rvaltning av genomf(cid:246)randet av (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r kvinnor och m(cid:228)n, och s(cid:229)som revisionsr(cid:228)tten p(cid:229)pe- kar i punkt 36, anges de n(cid:228)mnda utgifterna i f(cid:246)rordningarna och kan d(cid:228)rmed beaktas vid den nationella samfinansieringen. 37. Genomf(cid:246)randeniv(cid:229)n f(cid:246)r prioriteringsomr(cid:229)de 2 med inrikt- ning p(cid:229) ungdomar, som anges i den genomf(cid:246)randerapport som bifogats beg(cid:228)ran om utbetalning av restbeloppet 1997 f(cid:246)r m(cid:229)l 3 i Frankrike, (cid:228)r avsev(cid:228)rt l(cid:228)gre (cid:228)n f(cid:246)r prioriteringsomr(cid:229)de 1 med inriktning p(cid:229) l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa (73 %). Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r mer inarbetade (cid:228)n de innovativa (cid:229)tg(cid:228)rderna inom prioriteringsomr(cid:229)de 2 f(cid:246)r ungdomar. En genomf(cid:246)randeniv(cid:229) p(cid:229) 55,6 % under 1997, efter fyra (cid:229)r som teoretiskt motsvarade programplaneringsperio- den men bara tv(cid:229) (cid:229)rs effektivt genomf(cid:246)rande p(cid:229) grund av den f(cid:246)r- senade starten f(cid:246)r vissa (cid:229)tg(cid:228)rder, kan dock anses vara tillfredsst(cid:228)l- lande. 38. Kommissionen har emellertid f(cid:246)ljt upp det tidigare svaga genomf(cid:246)randet s(cid:228)rskilt noga. Denna situation kan f(cid:246)r (cid:246)vrigt f(cid:246)r- klaras av den politiska instabiliteten i regionen. Situationen har d(cid:228)refter utvecklats v(cid:228)l: den 31 augusti 1999 hade Sicilien tagit 100 % av de disponibla medlen i anspr(cid:229)k. 39. Sicilien har alltid bekr(cid:228)ftat f(cid:246)r kommissionen att de ans(cid:246)k- ningar om utbetalning av restbelopp som l(cid:228)mnats till kommis- sionen grundar sig p(cid:229) verkliga utgifter f(cid:246)r de slutliga st(cid:246)dmot- tagarna. F(cid:246)r (cid:246)vrigt har kommissionen, i enlighet med den lagstiftning och de finansieringsbest(cid:228)mmelser som bifogas st(cid:246)d- (cid:229)tg(cid:228)rderna, alltid kr(cid:228)vt att beg(cid:228)ran om utbetalning av restbelopp skall motsvara de utgifter som de slutliga st(cid:246)dmottagarna har haft. Synergi i ESF:s verksamhet 33. Kommissionen delar revisionsr(cid:228)ttens uppfattning och anser att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att integrera inte bara innovativa idØer fr(cid:229)n Utgifterna kan motiveras med betalade fakturor eller motsvarande autentiska v(cid:228)rde i redovisningshandlingar (punkt 5 i de finansie- ringsbest(cid:228)mmelser som bifogas st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna och blad nr 4 om st(cid:246)dber(cid:228)ttigande utgifter, d(cid:228)r begreppet faktiska kostnader tas upp, EGT L 146, 5. 6. 1997). Vissa utgifter motsvaras inte n(cid:246)dv(cid:228)n- digtvis av fakturor (t. ex. avskrivningar p(cid:229) utrustning eller lokaler, 7. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 100/23 kostnader f(cid:246)r intern undervisningspersonal eller administrativ personal vid utbildningscentrumen). Detta kan delvis f(cid:246)rklara den skillnad som revisionsr(cid:228)tten n(cid:228)mner mellan betalade fakturor och de utgifter som uppgetts av de tv(cid:229) st(cid:246)dmottagare som r(cid:228)tten gran- skat. Kommissionen kommer dock att kontrollera vidden av det fenomen som tas upp (om det uppstod under revisionsr(cid:228)ttens granskningstid och i s(cid:229) fall i vilken omfattning) och i vilken grad problemen kvarst(cid:229)r. allm(cid:228)nna omkostnader. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de olika situationer som revisionsr(cid:228)tten beskriver, och som har (cid:229)terverkningar p(cid:229) vilken typ och omfattning av allm(cid:228)nna omkostnader som allokeras till samfinansierade projekt, m(cid:229)ste man ocks(cid:229) beakta typen av st(cid:246)d- mottagare (universitet med stora allm(cid:228)nna omkostnader eller en liten ideell organisation) och dennes verksamhet (antal projekt som samfinansieras i f(cid:246)rh(cid:229)llande till st(cid:246)dmottagarens allm(cid:228)nna verksamhet). Det (cid:228)r m(cid:246)jligt att det f(cid:246)rekommer vissa f(cid:246)rseningar i utbetal- ningen av den nationella samfinansieringen till st(cid:246)dmottagarna, vilket inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis m(cid:229)ste strida mot g(cid:228)llande best(cid:228)mmelser. Det kan till exempel bero p(cid:229) att man anv(cid:228)nder alternativ finan- siering (blad nr 16 om st(cid:246)dber(cid:228)ttigande utgifter, EGT L 146, 5. 6. 1997). Kommissionen kommer att kontrollera denna punkt hos de regionala myndigheterna. 40. Det st(cid:228)mmer att Frankrike gjort (cid:228)ndringar i sin ans(cid:246)kan om utbetalning av restbeloppet f(cid:246)r m(cid:229)l 3 efter det att den skickades in den 30 juni. Som svar p(cid:229) kommissionens anm(cid:228)rkningar sva- rade det ministerium som ansvarar f(cid:246)r ESF att vissa st(cid:246)dmottagare inte hade f(cid:229)tt sina slutuppgifter f(cid:246)rr(cid:228)n efter den dagen, vilket gjorde det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att skicka in en korrigerad ans(cid:246)kan om utbetalning av restbelopp. I vilket fall som helst beaktade kom- missionen den (cid:228)ndrade ans(cid:246)kan som skickades i september 1998 och har s(cid:229)lunda f(cid:246)ljt g(cid:228)llande best(cid:228)mmelser. N(cid:228)r det g(cid:228)ller vilka int(cid:228)kter som skall dras av (cid:228)r revisionsr(cid:228)ttens analys riktig: int(cid:228)kter som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n (cid:229)tg(cid:228)rder som samfinansie- ras av ESF skall dras av fr(cid:229)n utgifterna. Kommissionen vill dock p(cid:229)peka att dessa int(cid:228)kter b(cid:246)r dras av fr(cid:229)n den totala kostnaden och inte fr(cid:229)n de st(cid:246)dber(cid:228)ttigande kostnaderna (total kostnad (cid:150) int(cid:228)kter) s(cid:229)som revisionsr(cid:228)tten n(cid:228)mner. I det aktuella fallet (ans(cid:246)- kan om utbetalning av restbelopp 1997) (cid:228)r detta precis vad de franska myndigheterna har gjort. ESF:s del uppg(cid:229)r till 28,9 % av de totala kostnaderna (2 423 miljoner franska franc/8 361 miljo- ner franska franc) och 30,025 % av de totala st(cid:246)dber(cid:228)ttigande kostnaderna (2 423 miljoner franska franc/(8 361 miljoner fran- ska franc (cid:150) 291 miljoner franska franc i int(cid:228)kter)). Den h(cid:246)gsta niv(cid:229)n p(cid:229) ESF:s samfinansiering har d(cid:228)rmed respekterats med god marginal. 44. Revisionsr(cid:228)tten har i sin granskning p(cid:229)visat f(cid:246)ljande fyra typer av fall med olika ekonomiska konsekvenser: a) Vissa fall har inga ekonomiska konsekvenser, och dessa mot- svarar f(cid:246)rsta, tredje, fj(cid:228)rde och sjunde strecksatserna i r(cid:228)ttens text. b) Andra fall som kommissionen k(cid:228)nner till efter sina gransk- ningar, och som redan (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r f(cid:246)rfarandena enligt arti- kel 24 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2082/93 (motsvarar delvis andra och femte strecksatserna i r(cid:228)ttens text). c) Vissa fall som revisionsr(cid:228)tten tagit upp i sin granskning har under tiden korrigerats av medlemsstaterna. d) De tre (cid:229)terst(cid:229)ende fallen, som har ekonomiska konsekvenser, skall r(cid:228)ttas till (ett fall under den andra, ett fall under den fj(cid:228)rde och ett fall under den femte strecksatsen i r(cid:228)ttens text). F(cid:246)r de tre typerna a- c beh(cid:246)ver ingen korrigering g(cid:246)ras. F(cid:246)r de tre fall som anges under d f(cid:246)rbinder sig kommissionen att inleda f(cid:246)r- faranden enligt artikel 24 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2082/93 p(cid:229) grundval av de uppgifter som revisionsr(cid:228)tten l(cid:228)mnat. Initiativet Employment (cid:150) Youthstart 45. Med tanke p(cid:229) det lilla urval som revisionsr(cid:228)tten gjort b(cid:246)r tolkningar och generaliseringar av resultaten g(cid:246)ras med f(cid:246)rsiktig- het. 41. Kommissionen inst(cid:228)mmer i revisionsr(cid:228)ttens iakttagelse, inte f(cid:246)r att den anser att 16 timmars utbildning i veckan i sig skulle vara otillr(cid:228)ckligt (detta beror ju p(cid:229) utbildningens totala varaktig- het), utan f(cid:246)r att denna (cid:246)vre gr(cid:228)ns f(cid:246)r antalet timmars utbildning per vecka bara syftar till att bevara st(cid:228)llningen som arbetsl(cid:246)s f(cid:246)r de personer som utbildas. Fondens (cid:229)tg(cid:228)rder kommer att ses (cid:246)ver utifr(cid:229)n denna fr(cid:229)ga inf(cid:246)r den nya programplaneringsperioden. Betydelse f(cid:246)r budgeten 48. Ursprungligen (cid:246)ronm(cid:228)rktes 4 % av den nationella budgeten f(cid:246)r tekniskt st(cid:246)d. Anslagen till tekniskt st(cid:246)d har med (cid:229)ren dock reviderats och anpassats efter programmets storlek och de speci- fika behoven i varje land. 42(cid:150)43. S(cid:229)som revisionsr(cid:228)tten p(cid:229)pekar (cid:228)r det inte m(cid:246)jligt att bem(cid:246)ta alla situationer som kan f(cid:246)rekomma, till exempel n(cid:228)r det g(cid:228)ller allm(cid:228)nna omkostnader, under ett regelverk som skall till- l(cid:228)mpas p(cid:229) alla typer av (cid:229)tg(cid:228)rder som samfinansieras genom de tre strukturfonderna eller fonden f(cid:246)r fiskets utveckling i de 15 med- lemsstaterna. Syftet med blad nr 5 om st(cid:246)dber(cid:228)ttigande utgifter (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r att fastst(cid:228)lla en regel som (cid:228)r godtagbar f(cid:246)r f(cid:246)rdelning och motivering av allm(cid:228)nna omkostnader mellan projekt som samfi- nansieras och andra projekt, men inte att fastst(cid:228)lla vad som utg(cid:246)r Granskning av genomf(cid:246)randet av Youthstart ¯ldersgr(cid:228)ns f(cid:246)r Emloyment (cid:150) Youthstart 49. Programmet Youthstart riktar sig i allm(cid:228)nhet till ungdomar upp till 20 (cid:229)r. Enligt vad revisionsr(cid:228)tten anf(cid:246)r angavs i meddelan- det ocks(cid:229) vissa undantag f(cid:246)r att inbegripa yngre personer (cid:246)ver C 100/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 2000 20 (cid:229)r. F(cid:246)rvaltningsmyndigheterna i vissa medlemsstater f(cid:246)respr(cid:229)- kade d(cid:228)rf(cid:246)r en st(cid:246)rre flexibilitet p(cid:229) grund av vederb(cid:246)rligen moti- verade omst(cid:228)ndigheter. Exempelvis verkade f(cid:246)rvaltningsmyndig- heten i Tyskland inom de gr(cid:228)nser som fastst(cid:228)llts i 1995 (cid:229)rs operativa program och beslutade att (cid:229)ldersgruppen 20(cid:150)25, som hade drabbats s(cid:228)rskilt h(cid:229)rt av situationen p(cid:229) arbetsmarknaden, beh(cid:246)vde samma typ av st(cid:246)d genom Youthstart som (cid:229)ldersgrup- pen under. I Grekland p(cid:229)verkar den l(cid:229)nga v(cid:228)rnplikten den (cid:246)vre (cid:229)ldersgr(cid:228)nsen. (cid:148)konsoliderade modulen(cid:148) organiserade efter projekt och inte efter partnerskap eftersom detta verktyg fr(cid:228)mst har utformats f(cid:246)r att underl(cid:228)tta s(cid:246)kandet efter samarbetsparter och kvalitativa analyser av projekten (utifr(cid:229)n st(cid:246)dmottagare, aktiviteter, teman etc. ), och inte f(cid:246)r att f(cid:246)rvalta de gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande partnerskapen. Stati- stiken om partnerskapen i den konsoliderade modulen (cid:228)r inte hel- t(cid:228)ckande, vilket framf(cid:246)r allt beror p(cid:229) att man (cid:228)r beroende av upp- gifter som skickas fr(cid:229)n de nationella st(cid:246)dstrukturerna samt p(cid:229) att en sammanst(cid:228)llning av gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande uppgifter (cid:228)r tekniskt komplicerad. Urvalsf(cid:246)rfarande 50. Kommissionen (cid:228)r medveten om att det f(cid:246)rberedande och det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande arbetet inte alltid budgeteras p(cid:229) samma niv(cid:229). Man b(cid:246)r dock ha i (cid:229)tanke att projekten godk(cid:228)nns separat av de nationella myndigheterna och vanligtvis inte grundar sig p(cid:229) gemensam planering och budgetering fr(cid:229)n st(cid:246)dmottagarnas sida. Bristerna i finansieringen av det f(cid:246)rberedande arbetet kommer att bem(cid:246)tas genom initiativet Equal, d(cid:228)r det f(cid:246)rberedande arbetet kommer att finansieras i alla medlemsstater. 51. Kommissionen anser att urvalsf(cid:246)rfarandet m(cid:229)ste utformas i enlighet med subsidiaritetsprincipen, vilket ger medlemsstaterna en framst(cid:229)ende roll i genomf(cid:246)randet av gemenskapsinitiativ. Med tanke p(cid:229) den grundl(cid:228)ggande filosofi f(cid:246)r den europeiska syssels(cid:228)tt- ningsstrategin som godk(cid:228)nts av medlemsstaternas regeringar (1), (cid:228)r kommissionen (cid:246)vertygad om att de nationella myndigheterna (cid:228)r b(cid:228)st l(cid:228)mpade att avg(cid:246)ra huruvida gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande partner- skap ger ett verkligt merv(cid:228)rde p(cid:229) lokal/regional/nationell niv(cid:229), det vill s(cid:228)ga om det (cid:228)r ett givande partnerskap. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r av avg(cid:246)- rande betydelse att ansvaret f(cid:246)r att v(cid:228)lja ut och godk(cid:228)nna gr(cid:228)ns(cid:246)- verskridande aktiviteter ligger kvar p(cid:229) nationell niv(cid:229). 52. N(cid:228)r det g(cid:228)ller den (cid:246)vergripande samordningen av partner- skapen s(cid:228)kerst(cid:228)lls den dagliga f(cid:246)rvaltningen och (cid:246)vervakningen p(cid:229) nationell niv(cid:229). Kommissionen f(cid:246)ljer ing(cid:229)ende upp framsteg och resultat i fr(cid:229)ga om det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande arbetet genom (cid:246)vervakningskommittØn, de nationella utv(cid:228)rderingarna, sprid- ningsaktiviteter och det nationella/europeiska tematiska arbetet. Projektbes(cid:246)k och informationsutbyte utg(cid:246)r inledningsvis de mest typiska gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande aktiviteterna, vilka vanligtvis leder till mer resultatorienterade aktiviteter. I samband med det framtida initiativet Equal kommer det att l(cid:228)ggas st(cid:246)rre vikt vid gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande verksamhet, som medlemsstaterna uppfattar som en av de viktigaste f(cid:246)rdelarna med gemenskapsinitiativen. Avsaknad av tillf(cid:246)rlitlig information 54. N(cid:228)r det g(cid:228)ller partnerskap som inte finansieras genom Youth- start utg(cid:246)rs den enda uppgiften som skall l(cid:228)mnas om dessa part- nerskap av kostnaden f(cid:246)r tj(cid:228)nster som utf(cid:246)rts och fakturerats till projekt som samfinansierats av Youthstart, vilket syftar till en god f(cid:246)rvaltning och kontroll. 55. Kommissionen upprepar sitt svar p(cid:229) punkt 37 i den s(cid:228)rskilda rapporten om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r kvinnor och m(cid:228)n, n(cid:228)mligen att det (cid:228)r partnerskapens eget ansvar att utforma arbetsmetoderna i de gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande partnerskapen mellan olika projekt. Vissa partnerskap har utsett en samarbets- part som skall leda arbetet, men kommissionen anser att en s(cid:229)dan (cid:229)tg(cid:228)rd m(cid:229)ste tas p(cid:229) de enskilda ber(cid:246)rda samarbetsparternas ini- tiativ och inte skall g(cid:246)ras obligatorisk. Samordning och spridning av resultaten 56. De kostnader som ber(cid:228)ttigar till ers(cid:228)ttning, ut(cid:246)ver de 22 fak- tablad om st(cid:246)dber(cid:228)ttigande utgifter som kommissionen antog i april 1997, fastst(cid:228)lls p(cid:229) nationell niv(cid:229). Dessa kostnader kan d(cid:228)rf(cid:246)r variera fr(cid:229)n en medlemsstat till en annan. I samband med det nya initiativet Equal har kommissionen uppmanat medlemsstaterna att uppr(cid:228)tta en diskussionsgrupp f(cid:246)r fr(cid:229)gan huruvida kostnader som r(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande arbete skall ber(cid:228)ttiga till st(cid:246)d. Syftet (cid:228)r att harmonisera dessa s(cid:229) l(cid:229)ngt som m(cid:246)jligt. 57. Kommissionen (cid:228)r mycket angel(cid:228)gen om att generellt inbe- gripa erfarenheterna fr(cid:229)n Youthstart i ESF. Det finns redan flera exempel p(cid:229) projekt i den f(cid:246)rsta omg(cid:229)ngen av Youthstart som har integrerats i de allm(cid:228)nna ESF-programmen. Dessutom samman- st(cid:228)ller kommissionen regelbundet b(cid:228)sta metoder som har integre- rats eller som har potential f(cid:246)r detta. Dessa fall f(cid:246)rmedlas internt till ESF:s geografiska enheter inom GD Syssels(cid:228)ttning och social- politik. Den europeiska temagruppen har ocks(cid:229) visat sig vara ett mycket effektivt s(cid:228)tt att n(cid:229) akt(cid:246)rer som p(cid:229)verkar ESF:s allm(cid:228)nna program (se ocks(cid:229) synpunkterna p(cid:229) punkt 58 om integrering av b(cid:228)sta metoder). 53. N(cid:228)r det g(cid:228)ller funktionen hos kommissionens databas, d(cid:228)r uppgifter fr(cid:229)n nationella databaser l(cid:228)ggs in, (cid:228)r uppgifterna i den Utv(cid:228)rdering efter halva tiden (1) Det vill s(cid:228)ga att syssels(cid:228)ttningsproblem mest effektivt kan bem(cid:246)tas och l(cid:246)sas p(cid:229) lokal niv(cid:229). 58. Kommissionen kommer att beakta resultaten av halvtidsut- v(cid:228)rderingen n(cid:228)r det g(cid:228)ller gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verksamhet och spridning vid genomf(cid:246)randet av det nya gemenskapsinitiativet Equal. 7. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 100/25 Kommissionen anser att skapandet av en projekttypologi, vilket (cid:228)r ett av syftena med den p(cid:229)g(cid:229)ende utv(cid:228)rderingen i hela EU, kom- mer att vara mycket anv(cid:228)ndbart i detta avseende. en tidsfrist p(cid:229) tv(cid:229) (cid:229)r fr(cid:229)n beslutet om beviljande av st(cid:246)d. Kom- missionen godk(cid:228)nde denna best(cid:228)mmelse f(cid:246)r att undantagsvis bevara ber(cid:228)ttigandet till startst(cid:246)d f(cid:246)r vissa unga jordbrukare, och fick ett positivt yttrande fr(cid:229)n STAR-kommittØn den 26 januari 1996. Tekniskt st(cid:246)d 59. Det tekniska st(cid:246)det till gemenskapsinitiativen utg(cid:246)r en del av sj(cid:228)lva programmet. S(cid:229)lunda omfattas det av samma (cid:246)vervaknings- och granskningsf(cid:246)rfarande som genomf(cid:246)randet av enskilda (cid:229)tg(cid:228)r- der. Detta f(cid:246)rfarande inbegriper (cid:246)vervakningskommittØer. Dess- utom skall ESF:s delegationer utarbeta en (cid:229)rlig rapport om gemen- skapsinitiativens framsteg, vilket inbegriper tekniskt st(cid:246)d. 60. Att avtalet om tekniskt st(cid:246)d l(cid:246)per ut inneb(cid:228)r inte att det tek- niska st(cid:246)det till programmet kommer att upph(cid:246)ra. F(cid:246)r utv(cid:228)rde- ring och spridning svarar oberoende experter, och detta arbete har inte n(cid:229)gra kopplingar till byr(cid:229)n f(cid:246)r tekniskt st(cid:246)d. D(cid:229) avtalet om tekniskt st(cid:246)d l(cid:246)per ut kommer dessutom alla projekt redan att ha valts ut och godk(cid:228)nts och genomf(cid:246)randet av dessa projekt ing(cid:229)r inte i byr(cid:229)ns ansvarsomr(cid:229)den. DEL II EUGFJ:s UTVECKLINGSSEKTION Genomf(cid:246)rande av artiklarna 10, 11 och 26 till 28 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 950/97 70 och 71. Kommissionen inst(cid:228)mmer i revisionsr(cid:228)ttens uppfatt- ning om f(cid:246)rdelarna med att i l(cid:228)mpliga fall kombinera l(cid:229)n och sub- ventioner. F(cid:246)r (cid:246)vrigt kan st(cid:246)d till unga jordbrukare genom EUG- FJ:s utvecklingssektion beviljas enligt dessa b(cid:228)gge s(cid:228)tt. Enligt f(cid:246)rordning (EG) nr 950/97 (cid:228)r det dock medlemsstaterna som best(cid:228)mmer om de skall ge st(cid:246)d i form av direkta kapitalbidrag eller r(cid:228)ntesubventioner, antingen som startst(cid:246)d eller som investe- ringsst(cid:246)d. Beslutet huruvida man skall v(cid:228)lja direktst(cid:246)d eller r(cid:228)ntesubventio- ner har ingen direkt koppling till investeringens ekonomiska utsik- ter eller avkastning, vilka bed(cid:246)ms i den fysiska f(cid:246)rb(cid:228)ttringsplanen. Dessutom b(cid:246)r man beakta den mycket h(cid:246)ga r(cid:228)nteniv(cid:229)n under den period som revisionsr(cid:228)tten granskat (1994(cid:150)1997), och d(cid:229) framf(cid:246)r allt i Medelhavsl(cid:228)nderna. Detta kan f(cid:246)rklara de unga jordbrukar- nas motvilja mot att l(cid:229)na ens till subventionerade r(cid:228)ntor. 73. Kommissionen kommer att granska den situation som revi- sionsr(cid:228)tten beskriver i fr(cid:229)ga om de andalusiska myndigheternas tolkning av begreppet startdatum, och kommer att till(cid:228)mpa finan- siella r(cid:228)ttelser om detta visar sig vara n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. Oklarheter r(cid:246)rande r(cid:228)ntesubventioners ursprung 75. Kommissionen noterade redan vid de senaste kontrollerna p(cid:229) plats den metod som Frankrike anv(cid:228)nder i fr(cid:229)ga om r(cid:228)ntesub- ventioner inom jordbrukssektorn. Den h(cid:229)ller p(cid:229) att unders(cid:246)ka om de ackrediterade bankernas till(cid:228)mpning av (cid:148)administrativa(cid:148) r(cid:228)ntor vid beviljande av r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)n strider mot gemenskapens regler f(cid:246)r strukturfonderna. Efter denna grundliga unders(cid:246)kning kommer kommissionen att vidta l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder, inbegripet finansiella r(cid:228)ttelser om s(cid:229) kr(cid:228)vs. Interna kontrollsystem Sv(cid:229)righeter med planeringen samt f(cid:246)rseningar och brister i den interna kontrollen 76. Det sena antagandet av detta program till f(cid:246)ljd av handl(cid:228)gg- ningsproblem (flerfondsprogram som f(cid:246)ruts(cid:228)tter mer (cid:228)n en beg(cid:228)- ran om upplysningar i medlemsstaten) ledde fram till det gap mel- lan genomf(cid:246)rande och m(cid:229)l i den ursprungliga finansieringsplanen som revisionsr(cid:228)tten p(cid:229)talar. 77. Kommissionen kommer att kr(cid:228)va att de spanska myndighe- terna i sin n(cid:228)sta genomf(cid:246)randerapport korrigerar de fel som revi- sionsr(cid:228)tten uppt(cid:228)ckt. Genom att ett oberoende organ granskar attesterade utgifter, vilket f(cid:246)reskrivs i artikel 8 i kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2064/97, kan man r(cid:228)tta till denna typ av fel f(cid:246)re den slutliga betalningen av programmet. Definition av startdatum Utv(cid:228)rderingar 72. Det fall p(cid:229) Sicilien som revisionsr(cid:228)tten tar upp g(cid:228)ller en spe- ciell situation. I skrivelse nr 187 av den 15 september 1995, som kommissionen godk(cid:228)nde genom sitt beslut K(96) 9 av den 5 februari 1996, anges 78. Kommissionen erk(cid:228)nner behovet av enhetliga indikatorer. Den utv(cid:228)rdering som revisionsr(cid:228)tten h(cid:228)nvisar till f(cid:246)rtydligar detta behov. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r utarbetat riktlinjer f(cid:246)r utv(cid:228)rde- ring av (cid:229)tg(cid:228)rder enligt f(cid:246)rordning (EG) nr 950/97 utanf(cid:246)r m(cid:229)l 1- och m(cid:229)l 6-omr(cid:229)den. Dessa riktlinjer lades fram f(cid:246)r medlemssta- terna i form av ett arbetsdokument (nr VI/7676/98/REV2) vid STAR-kommittØns sammantr(cid:228)de den 24 februari 1999. C 100/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 2000 79. Halvtidsutv(cid:228)rderingarna enligt f(cid:246)rordning (EG) nr 950/97 i de italienska m(cid:229)l 1-regionerna p(cid:229)g(cid:229)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inom ramen f(cid:246)r utv(cid:228)rderingen av de regionala programmen. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de befintliga utv(cid:228)rderingsrapporter i vissa medlemsstater som revi- sionsr(cid:228)tten tar upp, har kommissionen noterat Irlands utv(cid:228)rde- ringsrapport om startst(cid:246)d. Det finns m(cid:229)nga andra faktorer (cid:228)n best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rordning (EG) nr 950/97 som har stora effek- ter p(cid:229) startst(cid:246)det vid (cid:246)verl(cid:229)telser, till exempel arvsr(cid:228)tt och arvs- skatt. Detta f(cid:246)rklarar delvis varf(cid:246)r startst(cid:246)dets bidrag till s(cid:229)dana (cid:246)verl(cid:229)telser inte varit s(cid:228)rskilt stort. DEL III SLUTSATSER av sina oml(cid:228)ggning ESF-(cid:229)tg(cid:228)rder 80. Genom antagandet av den europeiska syssels(cid:228)ttningsstrate- gin f(cid:229)r ESF:s (cid:229)tg(cid:228)rder ett nytt st(cid:246)d. F(cid:246)r programplaneringsperio- den 2000(cid:150)2006 har flera medlemsstater redan nu inlett en stra- tegisk enligt syssels(cid:228)ttningsriktlinjerna och de nationella handlingsplaner som f(cid:246)ljer av dessa. Revisionsr(cid:228)tten har dragit f(cid:246)rhastade slutsatser om insatsernas effekter: de slutliga utv(cid:228)rderingarna kommer att visa exakt vilka effekter ESF har haft under den aktuella perioden (1994(cid:150)1999). Under den aktuella programplaneringsperiodens g(cid:229)ng har kommissionen och medlemsstaterna slutligen antagit en l(cid:229)ng rad initiativ f(cid:246)r att f(cid:246)rst(cid:228)rka de finansiella ramarna f(cid:246)r genom- f(cid:246)randet av (cid:229)tg(cid:228)rderna och s(cid:228)kerst(cid:228)lla en god finansiell kontroll av EFS (se kommissionens svar p(cid:229) punkt 83). 81. Vissa av slutsatserna i halvtidsutv(cid:228)rderingen har till(cid:228)mpats under denna programplaneringsperiod (t. ex. oml(cid:228)ggningen av finansiella resurser till andra (cid:229)tg(cid:228)rder), medan andra inte kunde till(cid:228)mpas (t. ex. rekommendationer om kvantifiering av m(cid:229)l, b(cid:228)ttre programindikatorer). De utg(cid:246)r dock v(cid:228)rdefull information vid f(cid:246)r- beredelserna av n(cid:228)sta planeringsomg(cid:229)ng och har beaktats d(cid:229) kommissionen utf(cid:228)rdat riktlinjer. Denna typ av feedback st(cid:228)rker utv(cid:228)rderingskulturen. 82. Efter sina kontroller har kommissionen utarbetat rekom- mendationer till medlemsstaterna som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att minska en del av de problem som tagits upp (anpassning av beslut om antagningsprov f(cid:246)r akademiska utbildningar, (cid:229)tagande att infor- mera ber(cid:246)rda nationella myndigheter om behovet att upph(cid:228)va den nationella best(cid:228)mmelse som ifr(cid:229)gas(cid:228)tts av revisionsr(cid:228)tten, och som dessutom inte till(cid:228)mpas systematiskt enligt vad som erfa- rits vid kommissionens granskningar). Genom att kommissionen antog faktabladen om st(cid:246)dber(cid:228)ttigande utgifter under struktur- fonderna i april 1997 (EGT L 146, 5. 6. 1997) har man ocks(cid:229) kun- nat st(cid:228)rka den finansiella ramen f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av EFS-(cid:229)tg(cid:228)rder, och d(cid:229) framf(cid:246)r allt genom en tydligare definition av begreppen (cid:148)slutliga st(cid:246)dmottagare(cid:148) och (cid:148)faktiska kostnader(cid:148) samt av regeln om f(cid:246)rdelning av indirekta kostnader. I det sistn(cid:228)mnda fallet beror storleken p(cid:229) de allm(cid:228)nna omkostnader som p(cid:229)f(cid:246)rs ett projekt i h(cid:246)g grad p(cid:229) typen av st(cid:246)dmottagare och dennes verksamhet. Kommissionen k(cid:228)nner f(cid:246)r (cid:246)vrigt till de nationella regler som i praktiken inneb(cid:228)r begr(cid:228)nsningar i fr(cid:229)ga om redovisningen av all- m(cid:228)nna omkostnader f(cid:246)r samfinansierade (cid:229)tg(cid:228)rder. 83. Sedan revisionsr(cid:228)ttens (cid:229)rsrapport f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1995 har kommissionen konkretiserat de (cid:229)taganden som den gjorde gen- temot r(cid:228)tten i sitt svar p(cid:229) punkt 6. 136 i denna rapport. Kommis- sionen har s(cid:229)lunda tagit en rad initiativ f(cid:246)r att st(cid:228)rka kontrollen och skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen i fr(cid:229)ga om strukturfonderna: (cid:151) Beslutet om reglerna f(cid:246)r utgifter som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)d fr(cid:229)n strukturfonderna, vilket kommissionen fattade i maj 1997. (cid:151) F(cid:246)rordning (EG) nr 2064/97 om medlemsstaternas kontroll av strukturfonderna. (cid:151) Fastst(cid:228)llandet av riktlinjer f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av artikel 24 om finansiella r(cid:228)ttelser. Revisionsr(cid:228)ttens allm(cid:228)nna iakttagelse i detta sammanhang utg(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte en fr(cid:229)ga som specifikt h(cid:228)nger samman med (cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r ungdomar, utan r(cid:246)r strukturfonderna i deras hel- het. 84. I de nya reglerna f(cid:246)r programplaneringsperioden 2000(cid:150)2006 har man redan f(cid:246)reskrivit en minskning av antalet m(cid:229)l f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)r- der genom strukturfonderna och gemenskapsinitiativen, bland annat i syfte att f(cid:246)renkla kontrollmekanismerna f(cid:246)r strukturfon- derna. 85. N(cid:228)r det g(cid:228)ller ESF, och d(cid:229) i synnerhet de (cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r ungdomar som omfattas av denna s(cid:228)rskilda rapport, sker utbildningen i h(cid:246)g grad genom subventioner till utbildningsor- gan. Detta (cid:228)r inte i sig diskutabelt. Revisionsr(cid:228)ttens iakttagelse (cid:228)r mer riktig n(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:246)vriga strukturfonder eller vissa (cid:229)tg(cid:228)rder som samfinansieras genom ESF, men som inte omfattas av denna rapport. I dessa fall har kom- missionen redan accepterat att finansiera innovativa finansierings- mekanismer som ger en multiplikatoreffekt p(cid:229) det offentliga st(cid:246)- det genom att den i april 1997 antog faktablad om st(cid:246)dber(cid:228)ttigande kostnader under strukturfonderna. ESF kommer att beakta denna nya strategi i f(cid:246)rhandlingarna om (cid:229)tg(cid:228)rder under den nya pro- gramplaneringsperioden 2000(cid:150)2006. Kommissionen delar revisionsr(cid:228)ttens uppfattning om f(cid:246)rdelarna med att kombinera l(cid:229)n och subventioner. F(cid:246)r (cid:246)vrigt kan st(cid:246)d till unga jordbrukare genom EUGFJ:s utvecklingssektion beviljas enligt dessa b(cid:228)gge s(cid:228)tt. Enligt f(cid:246)rordning (EG) nr 950/97 (cid:228)r det dock medlemsstaterna som best(cid:228)mmer om de skall ge st(cid:246)d i form av direkta kapitalbidrag eller r(cid:228)ntesubventioner, antingen som start- st(cid:246)d eller som investeringsst(cid:246)d. 86. Kommissionen inst(cid:228)mmer i att insatserna f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra genomf(cid:246)randet av gemenskapsinitiativet b(cid:246)r forts(cid:228)tta. Det tek- niska st(cid:246)d som genomf(cid:246)rts inte bara inom kommissionen, utan (cid:228)ven i medlemsstaterna, har bland annat gjort det m(cid:246)jligt att utveckla ett n(cid:228)tverk av databaser och expertis. 7. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 100/27 I EU:s gemensamma jordbrukspolitik beaktas det mandat 87. unionen ges enligt f(cid:246)rdraget (artikel 39. 2) n(cid:228)r det g(cid:228)ller den s(cid:228)r- skilda karakt(cid:228)r hos jordbruksverksamheten som beror p(cid:229) jord- brukets sociala struktur. Startst(cid:246)det till unga jordbrukare, f(cid:246)r vil- ket investerade belopp och antalet st(cid:246)dmottagare, utg(cid:246)r ett bra exempel p(cid:229) detta. Denna str(cid:228)van har alltid funnits i r(cid:229)dets och kommissionens f(cid:246)rordningar, i arbetet inom kommittØn f(cid:246)r jordbruksstrukturer och landsbygdens utveck- ling (STAR) samt i de omfattande kontakterna med organisationer revisionsr(cid:228)tten p(cid:229)talar som f(cid:246)retr(cid:228)der jordbrukare. Det faktum att revisionsr(cid:228)tten inte har kunnat konstatera att det finns n(cid:229)gon gemensam strategi f(cid:246)r EUGFJ:s utvecklingssektion och ESF vad g(cid:228)ller insatser till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r unga jordbrukare inneb(cid:228)r inte p(cid:229) n(cid:229)got s(cid:228)tt ett fr(cid:229)nsteg fr(cid:229)n de best(cid:228)mmelser i f(cid:246)rdraget som revisionsr(cid:228)tten (cid:229)beropar. Effek- terna av denna politik vad g(cid:228)ller investerade belopp och antalet st(cid:246)dmottagare framg(cid:229)r av de tabeller som bifogats revisionsr(cid:228)t- tens rapport