title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Pienet maksut sisämarkkinoilla

eurovoc_concepts:
credit transfer
electronic money
harmonisation of standards
intra-EU payment
single market

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISOJEN KOMISSIO Brysselissa 31. 01. 2000 KOM(2000) 36 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE PIENET MAKSUT SISÄMARKKINOILLA KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE PIENET MAKSUT SISÄMARKKINOILLA TIIVISTELMÄ ja edullisesti Euroopan unionilla on sisämarkkinat ja euro, mutta yhtenäinen maksualue puuttuu vielä. Suuria maksuja (rahan tukkumarkkinoilla) voidaan nyt suorittaa rajojen yli miltei yhtä rajatylittävien maksujen nopeasti (vähittäismaksujen) suorittaminen on vähemmän luotettavaa, se kestää yleensä kauemmin ja maksaa huomattavasti enemmän kuin kotimaassa suoritettavat maksut. Pienten rajatylittävien maksujen suorittamista on tehostettava merkittävästi ja niistä perittäviä maksuja alennettava huomattavasti 1. tammikuuta 2002 mennessä. kotimaassa, mutta pienten kuin euron sisämarkkinoilla Tiedonannossa korostetaan tehokkaiden, turvallisten ja edullisten vähittäismaksupalvelujen tarvetta että käyttöönoton tärkeitä varmistettaessa kuluttajien vähittäismaksupalvelut luottamus sähköiseen kaupankäyntiin. Eräät tässä tiedonannossa käsitellyt asiat ovat tärkeitä sähköisen käsitellä maksupalvelujen asemaa sähköisen kaupankäynnin kehityksessä vaan sitä tarkastellaan erikseen. ja niitä koskevat ehdot ovat jälkeen. Komissio kaupankäynnin tiedonannossa kuitenkaan katsoo, osalta. Tässä ei toimeenpano on ensimmäinen tärkeä tehtävä. Yhteiset Erityisesti on keskityttävä pieniin tilisiirtoihin. Rajojen yli suoritettavista tilisiirroista annetun tekniset direktiivin (97/5/EY) ja lisäksi pankkien tulisi sitoutua panemaan toimeen standardit edistävät myös asiaa, olemassa olevat kansainväliset tammikuun 1. päivään 2002 mennessä. Komissio ehdottaa myös, että maksutasetilastointia varten otetaan käyttöön yhteinen vähimmäismäärä, jota pienempiä rajatylittäviä maksuja ei tarvitse ilmoittaa ja joka tulee voimaan viimeistään 1. tammikuuta 2002. tilinumerointi- ja maksumääräysstandardit Rajatylittävien vähittäismaksusiirtojen tehostuminen riippuu kuitenkin viime kädessä asianmukaisten ja tehokkaiden rajatylittävien siirtoyhteyksien perustamisesta. Pankkeja ja pankkikonserneja kehotetaan tekemään ehdotuksia vuoden 2000 syyskuun loppuun mennessä. Komissio tarkastelee niitä yhdessä EKPJ:n kanssa ja järjestää syksyllä 2000 pyöreän pöydän saattaa harkita uudelleen kokouksen, rajatylittävien tilisiirtojen ja veloitusten pisimmän sallitun suoritusajan lyhentämistä edelleen saattaakseen sen paremmin vastaamaan kotimaassa tehtäviä siirtoja. jossa käsitellään eri vaihtoehtoja. Komissio Maksukortin rajatylittävän ja kotimaisen käytön maksujen ero on huomattavasti pienempi kuin tilisiirron, ja pankkeja kehotetaankin vakavasti poistamaan jäljellä olevat erot. Pankkien on myös parannettava yleisistä ehdoista, palkkioista, veloituksista ja (muiden kuin euron osalta) valuuttakursseista asiakkaille annettavia tietoja. Komissio aikoo julkaista kilpailua pankkien maksukorttiyhteistyön koskevan mahdollisuudet ja rajoitukset. Pankkeja kehotetaan myös voimakkaasti huolehtimaan elektronisten maksuvälineiden yhteentoimivuudesta ja erityisesti siitä, että elektronisia kukkaroita voidaan käyttää rajojen yli 1. päivään tammikuuta 2002 mennessä. tiedonannon, esitellään yleisesti jossa Sekkien kotimaisen ja rajatylittävän käytön maksujen erot ovat suuremmat kuin muiden maksuvälineiden kohdalla. Pankkeja kehotetaan pohtimaan, kuinka ne voivat täyttää yleisön 2 tarpeet silloin kun on kyse nykyistä eurosekkijärjestelmää vastaavasta rajatylittävästä maksuvälineestä. Komissio on edelleen huolissaan maksuista, joita veloitetaan euroalueen kansallisten seteleiden vaihtamisesta toisessa maassa ja on pyytänyt pankkeja ja rahanvaihtotoimistoja esittämään maksut julkisesti. Komissio kehottaa jälleen pankkeja tutkimaan uudelleen veloitusjärjestelmiään erityisesti pienten maksutapahtumien osalta. Kannustaakseen pankkeja suhtautumaan asiaan myönteisessä hengessä komissio aikoo kiinnittää erityisesti huomiota ylisuuriin veloituksiin ja tutkii mahdollisia kilpailunvastaisia käytäntöjä. Uusi tiedonanto petosten torjunnasta on valmisteilla. Komissio aikoo tarkkailla maksualan toimia turvallisen ympäristön luomisessa. Tiedonannossa keskitytään myös muihin ehkäiseviin toimenpiteisiin, kuten tiedonvaihtoon, koulutusohjelmiin ja tiedotusaineistoon. 3 JOHDANTO Euroopan unionilla on sisämarkkinat ja euro, mutta yhtenäinen maksualue puuttuu vielä. Suuria maksuja (rahan tukkumarkkinoilla) voidaan nykyisin suorittaa rajojen yli miltei yhtä rajatylittävien maksujen nopeasti (vähittäismaksujen) suorittaminen on vähemmän luotettavaa, kestää kauemmin ja maksaa huomattavasti enemmän kuin kotimaassa suoritettavat maksut. kotimaassa, mutta edullisesti pienten kuin ja koskevassa rahoitusmarkkinoiden puitteiden Neuvoston ja Euroopan parlamentin hyväksymässä toimintasuunnitelmassa1 toteuttamista edellytetään integroitujen rajatylittävät maksut voidaan vähittäismaksujärjestelmien luomista, ja kilpailukykyisin ehdoin kuin kotimaiset maksut. Tässä suorittaa yhtä turvallisesti yhteydessä komissio nojaa suurelta osin markkinapohjaiseen lähestymistapaan, joka edellyttää pankkialan vapaaehtoista yhteistyötä ja investointeja, joiden pitäisi olla kannattavia pitkällä aikavälillä. Näiden järjestelmien olisi oltava toiminnassa ennen euron siirtymävaiheen päättymistä (toisin sanoen vuoden 2002 alkuun mennessä). joiden avulla pienet Komission tavoitteet ovat samat kuin Euroopan keskuspankin tiedotteessa2 ilmaistut tavoitteet. Vaikka EKP:n tiedote keskittyy rajatylittäviin tilisiirtoihin, tässä tiedonannossa käsitellään tätä olennaista seikkaa ja tarkastellaan myös muita elektronisia maksuvälineitä, sekkejä ja käteistä. Tiedonannossa tarkastellaan ongelmia laajemmin koko Euroopan unionin osalta, ei pelkästään euroalueen suhteen, ja keskustellaan kilpailusta, petostentorjunnasta ja laajenemisesta. Komissio uskoo, että EKPJ:n, muiden EU:n toimielinten ja yksityisen sektorin kanssa tavoitteiden saavuttamiseksi. Tässä tiedonannossa esitellään tavoitteiden saavuttamista koskeva strategia, joka koostuu joukosta toimenpiteitä, joita suorittavat eri (yksityiset ja julkiset) toimijat. toimintasuunnitelmassa yhteistoimintaa asetettujen tarvitaan 1. TAVOITTEET Pieniä rajatylittäviä maksuja on tehostettava huomattavasti ja niistä perittäviä maksuja on alennettava merkittävästi 1. tammikuuta 2002 mennessä. Tämä edellyttää markkinalähtöistä lähestymistapaa, jolla voidaan saada nopeita tuloksia. Viranomaisten olisi täydennettävä yksityisen sektorin tehtävää poistamalla hallinnollisia esteitä ja varmistamalla järjestelmien luotettavuus ja turvallisuus. Tavoitteita pitäisi olla seitsemän3: 1. 2. 1 2 3 erityisesti tilisiirtojen, ja kustannusvaikuttavuutta on Maksujen, parannettava. Tilisiirtojen perusinfrastruktuurin parantaminen saattaa olla olennaisen tärkeää myös muiden alojen kuten suoraveloitukseen ja muihin veloitussiirtoihin perustuvien maksujen tehostamiseksi. tehokkuutta Rajatylittävien tilisiirtojen maksuja olisi alennettava merkittävästi kotimaisista tilisiirroista veloitettavien maksujen tasolle. tiedotteen 13. 9. 1999: “Maidenvälisten vähittäismaksuliikennepalvelujen parantaminen "Rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttaminen: toimintasuunnitelma", KOM(99) 232, 11. 5. 1999. EKP antoi euroalueen sisällä: eurojärjestelmän näkökanta”. Tavoitteet ovat samat kuin EKP:n tiedotteessa esitetyt, sillä komissio ja EKP ovat toimineet läheisessä yhteistyössä. 4 3. 4. 5. 6. 7. Rajatylittävien maksujen selvitysajat eivät saisi olla pitempiä kuin kotimaisten maksujen selvitysajat. Rajatylittävän maksun päästä päähän -toimitus saisi olla korkeintaan yhden päivän pitempi kuin kotimaisen maksun toimitusaika. siirrosta Maksun lähettäjän olisi yleensä vastattava kaikista aiheutuvista maksuista eikä niitä saisi veloittaa maksun saajalta. Tämä on useimpien EU:n tilisiirtojärjestelmien kotimaassa vallitseva käytäntö. rajatylittävästä Standardeja ei saisi olla useita. Voimassa olevat standardit olisi pantava toimeen mahdollisimman pian. Rajatylittäviin maksujärjestelmiin pitäisi olla vapaa pääsy. Näiden tehokkaisiin järjestelmiin johtavien parannusten pitäisi olla käytössä 1. tammikuuta 2002 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen on tärkeää myös EU:n laajentumisen kannalta. Nykyaikainen pienten maksujen infrastruktuuri olisi mallina liittymistä valmisteleville maille. 2. TILISIIRROT Tilisiirtoa käytetään siirrettäessä varoja lähettäjän tililtä saajan tilille. Rajatylittävistä vähittäistilisiirroista veloitettavat maksut ovat edelleen moninkertaisesti suuremmat kuin kotimaisista siirroista veloitettavat maksut. Vaikka rajatylittävien tilisiirtojen maksut ovat yleisesti ottaen alentuneet viiden viime vuoden aikana, hyvin pienestä 100 euron suuruisesta siirrosta veloitetaan tavallisesti4 nykyisin noin 12 euroa, joskin se voi eräissä tapauksissa olla vain 5 euroa tai toisaalta jopa 20 euroa tai poikkeustapauksissa vieläkin enemmän. Vastaavan kotimaisen vähittäismaksusiirron maksu on kaikissa jäsenvaltioissa huomattavasti alle 1 euron eli yleensä se ilmaistaan sentteinä. Kotimaisista siirroista veloitetaan tapahtumakohtaisesti siirron arvosta riippumatta, kun taas rajatylittävän siirron maksu perustuu tavallisesti tiettyyn prosenttiin siirron arvosta tai perusmaksun ja arvoon perustuvan maksun yhdistelmään. Rajatylittävien tilisiirtojen kustannukset ja suorittaminen ovat olleet komission huolenaiheena jo useita vuosia. Komissio analysoi perusteellisesti tätä ongelmaa jo vuonna 1990 (KOM(90) 447 – Maksut Euroopan yhtenäismarkkinoilla), mikä korosti sitä, että 90-luvulla luotiin jäsenvaltioiden väliset maksupalvelut varmistavia rakenteita, jotka ovat yhtä edullisia, nopeita ja luotettavia kuin kotimaiset järjestelmät. Vuonna 1992 komissio laati työohjelman (SEC(92) jonka mukaan oli tarpeen 621 – Maksut rajojen yli helpommin: esteiden poistaminen), ja rahaliiton toteutumista. parantaa rajatylittäviä vähittäismaksupalveluja ennen talous- Vuonna 1994 julkaistiin asiakirja (KOM(94) 436 – Tilisiirrot EU:ssa: avoimuus, rajatylittäviä tilisiirtoja koskevasta suorittaminen ja vakaus), direktiivistä. Direktiivi annettiin vuonna 1997. Komission pitkäaikaisen tavoitteen saavuttamiseksi on yksilöity neljä tavoitetoimenpidettä: rajojen yli suoritettavista tilisiirroista annetun direktiivin (97/5/EY)5 täytäntöönpano, tekniset standardit, ilmoitusvaatimukset ja ennen kaikkea maksujärjestelmien infrastruktuuri. johon sisältyi ehdotus 4 5 Arviot perustuvat eräiden EU:n pankkiyhdistysten toimittamiin osittaisiin ja alustaviin tietoihin sekä komission vuoden 1999 ensimmäisinä kuukausina saamien kanteluiden tuloksiin. EYVL L 43, 14. 2. 1997, s. 25. 5 Rajojen yli suoritettavista tilisiirroista annetun direktiivin täytäntöönpano Rajojen yli suoritettavista tilisiirroista annetun direktiivin, joka kattaa korkeintaan 50 000 euron suuruiset siirrot, täytäntöönpanon päivämäärä on 14. elokuuta 1999. Direktiivissä säädetään, että: • Asiakkaalle on annettava etukäteen tilisiirtohinnasto, joka on helposti ymmärrettävässä muodossa kaikkien siirtojen osalta. • Siirto on hyvitettävä saajan tilille selkeästi määritellyssä määräajassa. • Pääsääntönä on, että maksumääräyksen antaja maksaa kaikki siirrosta aiheutuvat kustannukset ("OUR"-siirto). Näin ollen välittäjälaitos tai vastaanottava pankki ei voi, ellei toisin määrätä, veloittaa lisämaksuja etenkään siirronsaajalta. • Jos siirrettävät varat katoavat, siirron määrällä on takuu 12 500 euroon asti. kaikkea siirtoja. Ennen Rajojen yli suoritettavista tilisiirroista annetun direktiivin täytäntöönpano auttaa tehostamaan pienten maksujen yhdessä siirtomäärätakuun kanssa edellyttää pankeilta järjestelmällisempiä järjestelyjä rajatylittäviä pienten maksujen siirtoja varten. Direktiivin avoimuussäännöksissä edellytetään pankkien parantavan siirtojen käsittelyä niin, että pankit pystyvät täyttämään asiakkaille tarjotut ehdot. Lisäksi kilpailua mahdollistamalla maksujen, määräaikojen ja muiden ehtojen vertailu. Asiakkaiden tulisi hyödyntää avoimuuden lisääntyminen vertailemalla eri pankkien ehtoja parhaan vaihtoehdon löytämiseksi. säännösten tarkoituksena "OUR"-siirron toteuttaminen on edistää Toiminta: Direktiivi on nyt pantava toimeen kaikissa jäsenvaltioissa, siirrettävä asiallisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja kaikkien pankkien on sitä noudatettava. Pankkien on ilmoitettava asiakkaille etukäteen kaikki maksut, määräajat ja muut asiaankuuluvat ehdot. Toiminnallisena seurauksena on useiden pankkien pienten maksujen rajatylittävien menettelyiden välitön paraneminen. Komissio seuraa edistymistä. Tekniset standardit Yhtenäisen vähittäismaksualueen luomiseksi on pantava toimeen tekniset standardit. Tämä pätee erityisesti pankkikonttoritunnuksiin ja tilinumerointijärjestelmiin, joiden osalta on erittäin vaikeaa reitittää maksumääräys automaattisesti yhdessä maassa sijaitsevasta lähettäjän pankista toisessa maassa olevaan saajan pankkiin. Euroopan pankkialan standardointikomitea (European Committee for Banking Standards, ECBS) on jo joista tämän tarkastelun kannalta tärkeimmät ovat kansainvälinen kehittänyt standardeja, pankkitilinumero (IBAN, ja kansainvälinen maksumääräys (IPI, International Payment Instruction)7. Kaikkien asianomaisten tahojen on pantava ne toimeen mahdollisimman nopeasti. International Bank Account Number)6 suoraan ja 6 7 IBAN kehottaa pankkeja lisäämään maakoodin ja kaksi pankkitilinumeroihin. Tämä koodi auttaa pankkeja reitittämään rajatylittäviä siirtoja automaattisesti. IPI on siirtomääräysten standardimuoto. Se auttaisi laajentamaan IBANin käyttöä. tarkistusnumeroa olemassa oleviin 6 Toiminta: Pankkien tulisi sitoutua toimeenpanemaan IBAN ja IPI täydellisesti mahdollisimman pian ja viimeistään 1. tammikuuta 2002 mennessä ja niiden tulisi sen vuoksi sopia aikataulusta jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla. Pankkien asiakkaille olisi ilmoitettava standardien tarjoamista nopeus- ja kustannuseduista. Asiakkaita olisi rohkaistava käyttämään standardeja heti niiden käyttöönoton jälkeen. Kansalliset keskuspankit voisivat EKPJ:n kautta koordinoida sekä standardeja koskevan päätöksenteon nopeuttamista että niiden täytäntöönpanon edistämistä pankkien osalta. Ilmoitusvaatimukset siirrot käsittelyssä, mikä sekä siirron lähtö- ilmoitettava rajatylittävät Pankkien on euroalueella että tulojäsenvaltiossa maksutasetilastointia varten. Näistä ilmoitusvaatimuksista syntyy lisätyötä käsittelyaikaa. siirtojen toiseen. Ilmoitusvaatimukset jäsenvaltiosta Maksutasetilastoinnin laatimismenetelmien tarkistamis- ja yhdenmukaistamispyrkimykset ovat olleet käynnissä jo hyvin pitkään. 8 Rajatylittävien toimien ilmoittamista on selkeytettävä, jotta menettelystä saadaan helpompi ja edullisempi pankeille ja viime kädessä myös asiakkaille. On täysin mahdotonta jättää ilmoitusvaatimusten selkeyttäminen vuoden 2002 jälkeiseen aikaan. nostaa tilastointimenetelmät ja vaihtelevat kustannuksia pidentää ja Toiminta: Komissio aikoo yhdessä EKP:n ja toimivaltaisten viranomaisten kanssa työskennellä edelleen sopimuksen tekemiseksi ilmoitusvelvollisuuksien selkeyttämistä koskevasta lähestymistavasta ja täytäntöönpanon aikataulusta. Tilastoilmoitusten uudistamisesta riippuen komissio aikoo ehdottaa, että viimeistään vuoden 2002 tammikuun 1. päivään mennessä otetaan käyttöön yhteinen vähimmäismäärä, tarvitse ilmoittaa maksutasetilastoihin. jota pienempiä rajatylittäviä maksuja ei Maksuinfrastruktuurin kehittäminen toteutettaisiinkin täysin, ne eivät yksin riitä tässä Vaikka kaikki nämä parannukset tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseen. Tärkein syy siihen, miksi rajatylittävät pienten maksujen siirrot ovat kalliimpia ja tehottomampia kuin kotimaassa tehtävät pienten maksujen siirrot, on se, että rajatylittävien maksukanavien kehitys on jäänyt jälkeen elektronisten siirtojärjestelmien kotimaisesta kehityksestä. Vaikka jäsenvaltioiden sisäiset pienten maksujen tilisiirrot ovat automatisoituneet ja tehostuneet, lähes jokaisessa pankkien sisäisessä rajatylittävän siirron käsittelyvaiheessa tarvitaan manuaalista käsittelyä. Lisäksi kotimaisten järjestelmien tai rajatylittävien järjestelmien väliset automaattiset yhteydet ovat edelleen puutteellisia. Jotta yksittäiset pankit voisivat alentaa vähittäismaksuasiakkailta perittäviä maksuja, se edellyttää pienten rajatylittävien maksujen tilisiirtojen tehostamista. Tämä edellyttää sekä pankkien sisäisten prosessien parantamista että tehokkaampien rajatylittävien siirtoyhteyksien 8 Joissain jäsenvaltioissa on vähimmäisraja, jota pienemmistä summista ei tarvitse ilmoittaa, kun taas Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Suomessa ja Irlannissa toimitusperusteista ilmoitusvaatimusta ei ole ollenkaan (niiden tiedot perustuvat pistokokeisiin). Muissa jäsenvaltioissa toimitusperusteisessa ilmoitusjärjestelmässä sovelletaan yksinkertaistavia vähimmäisrajoja. 7 kehittämistä. Sisäisiä prosesseja voidaan parantaa kehittämällä suoraan käsittelyyn (straight- through-processing, STP) pystyviä sisäisiä järjestelmiä ja ottamalla käyttöön suoraan käsittelyyn pystyviä sanomamuotoja, kuten SWIFTin MT102/103. Rajatylittävien yhteyksien tehokkuuden parantamisen kannalta keskeiset vaihtoehdot voidaan yleisesti jakaa kahteen kategoriaan: kattavat ratkaisut ja yhdistetyt verkkoratkaisut. Rahoituspalvelujen toimintasuunnitelmassa todetaan tässä yhteydessä, että järjestelmien puutteiden korjaaminen edellyttää yhteistä strategiaa, jolla on korkeimman poliittisen tason, EU:n toimielinten, Euroopan pankkialan standardointikomitean ja yksityisen sektorin tuki, ja jolla tekniset ja kaupalliset esteet poistetaan. Yhteinen strategia on välttämätön teknisesti varman ja käyttökelpoisen ratkaisun käyttöönottamiseksi kiireellisesti. Kattavat ratkaisut Kattavat ratkaisut yhdistävät suurimman osan maksujärjestelmien osallistujista yli rajojen. Nämä ovat ratkaisuja, jotka liittävät yhteen kansalliset järjestelmät, joihin kaikki tai useimmat pankit kuuluvat, tai joiden avulla perustetaan uusi EU:n laajuinen rajatylittävä siirtojen selvitysjärjestelmä, johon suurin osa EU:n pankeista osallistuu. EKPJ:n TARGET-järjestelmässä9 voidaan siirtää keskuspankkirahaa lopullisesti muutamassa minuutissa lähettävästä pankista saajapankkiin. TARGET-järjestelmää voidaan käyttää kaiken suuruisiin maksuihin, mutta koska se on suunniteltu erityisesti suurten maksujen käsittelyyn, se ei välttämättä tarjoa riittävää ratkaisua rajatylittävien pienten maksujen käsittelyyn. Näin ja siksi, koska i) pankeille reaaliaikaisesta muusta kuin eräkäsittelystä aiheutuvat suorat välilliset kustannukset saattavat olla liian korkeat tarjotakseen taloudellista ratkaisua pienten maksujen käsittelyyn, ja ii) tällaisten maksujen mahdollinen lukumäärä saattaa olla suurempi kuin TARGETin kapasiteetti. TARGETilla voisi kuitenkin olla täydentävä tehtävä pienten maksujen siirtojen yhtenä selvityskanavana (esimerkiksi kiireellisten maksujen osalta. ) Automatisoidut selvitysyhteisöt ovat joiden kautta automatisoidut maksut järjestelmiä, ohjataan ja selvitetään kotimaassa useimmissa jäsenvaltioissa. Rajatylittäviä siirtoja voitaisiin tehostaa huomattavasti joko automatisoitujen selvitysyhteisöjen välisillä yhteyksillä EU:n tasolla selvitysyhteisöllä. Automatisoituihin selvitysyhteisöihin perustuvan ratkaisun taustalla pitäisi olla lähinnä EU:n pankkitoimiala, jota julkiset viranomaiset tukisivat esimerkiksi standardien, oikeudellisten velvollisuuksien ja ilmoitusvelvollisuuksien osalta. automatisoidulla eurooppalaisella erillisellä uudella, tai Yhdistetyt verkkoratkaisut Yhdistetyt verkkoratkaisut, jotka eivät ole aivan yhtä kattavia kuin TARGET tai automatisoidut selvitysyhteisöt, saattaisivat myös olla lupaava ratkaisu, kun otetaan huomioon alan jo saama kokemus eräistä rajatylittävään yhteistyöhön perustuvista järjestelmistä. Yhdistetyt verkkoratkaisut saattaisivat myös olla ensimmäinen askel kohti kattavaa ratkaisua. Mahdollisia järjestelmävaihtoehtoja esitellään seuraavassa: Euroopan pankkiyhdistyksen (EBA) Euro 1 -järjestelmä käsittelee tätä nykyä keskisuuria ja suuria euromääräisiä tilisiirtoja. Euroopan pankkiyhdistys ehdottaa kaksivaiheista etenemistä: 9 Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system. 8 • Ensimmäisessä pieniin euromääräisiin maksuihin. Euroopan pankkiyhdistyksen mukaan tämä vaihe voitaisiin toteuttaa nopeasti. nykyinen Euro laajennettaisiin -järjestelmä vaiheessa 1 • Toisessa vaiheessa voitaisiin luoda automatisoitu selvitysyhteisö. Kansainvälisten luottokorttijärjestelmien (esim. VISA, Mastercard, Eurocard) etuna on, että ne on suunniteltu nimenomaan maksun koko kiertoajan kattavaan päästä päähän -käsittelyyn ja niillä on yhdenmukaiset kansainväliset tekniset standardit, joita on käytetty alusta alkaen. Näillä maksukorteilla on ainutlaatuinen tunnistejärjestelmä, joka on hyväksyttävissä ja käytettävissä kaikilla lainkäyttöalueilla ilman muutoksia. Jos tämä tehokas infrastruktuuri mukautettaisiin tilisiirtojen käsittelemiseen, silloin jokainen kansainvälisen maksukortin haltija voisi vastaanottaa varoja toiselta kortinhaltijalta tai lähettää tälle varoja. Tämä vaatisi huomattavia muutoksia toimintamenettelyihin, mutta perusverkostot ovat olemassa. "perinteisestä" kirjeenvaihtajapankkimenettelystä Useat pankkikonsernit (esim. Eurogiro, TIPANET, Unico, S-Interpay) ovat viime vuosina "parannettuun" menettelyyn siirtyneet tekemällä järjestelmällisempiä rajatylittäviä siirtojärjestelyjä muiden pankkien kanssa. Vaikka aikaisemmin mainitut kattavat ratkaisut tarjoaisivat kaikille yhteisön luottolaitoksille pääsyn rajatylittävien siirtojen selvitykseen, saattaa olla hyödyllistä harkita aloitteita, jotka rajoittuvat tiettyihin luottolaitosryhmiin, jos ne ovat tehokkaita ja edullisia asiakkaalle. Maksuvälineiden ja -infrastruktuurin automatisointiin pitäisi kuitenkin liittää tehokkaat yhteydet (portit) muihin verkostoihin. Toiminta: syyskuun ja Euroopan keskuspankille yksilöityjä Pankkeja kehotetaan esittämään komissiolle vähittäistilisiirtojen ehdotuksia tehostamisesta tämän tiedonannon tavoitteiden saavuttamiseksi ja erityisesti siten, että asiakkailta veloitettavia maksuja voitaisiin alentaa merkittävästi siirtymäkauden loppuun mennessä (1. tammikuuta 2002). loppuun mennessä rajatylittävien 2000 Komissio harkitsee yhteistyössä Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) kanssa, täyttävätkö pankkien ehdotukset rajatylittävien pienten maksujen siirtojen tehostamiseksi tämän tiedonannon tavoitteet. Komissio tukee laajaa keskustelua ja järjestää syksyllä 2000 pyöreän pöydän kokouksen, jossa käsitellään tässä tiedonannossa esitettyjä tai alan siihen mennessä esittämiä erilaisia vaihtoehtoja. Komissio saattaa harkita uudelleen rajojen yli direktiivissä (oletusarvona nyt 5+1 päivää) saattaakseen sen paremmin vastaamaan kotimaisia tilisiirtoja. suoritettavista tilisiirroista annetussa suoritusaikaa sallittua rajatylittävien tilisiirtojen ja veloitusten pisintä Komissio arvioi säännöllisesti toimeenpanoa ja julkistaa tulokset yhtenäismarkkinoiden tulostaulussa. rajatylittävien siirtojen veloitusten tasoa ja standardien 3. MUUT ELEKTRONISET MAKSUVÄLINEET Tilisiirtojen ohella elektronisiin maksuvälineisiin kuuluu useita erilaisia välineitä, mukaan lukien ne, jotka ovat muovikortteja ja joissa on magneettiraita ja/tai mikrosiru. Maksukorttien 9 kansainvälisestä ja kotimaisesta käytöstä aiheutuvien maksujen ero on huomattavasti pienempi kuin tilisiirroissa (luottokortin rajatylittävästä käytöstä veloitetaan noin 2 prosenttia enemmän). Komissio on tyytyväinen voidessaan todeta, että tietyt pankit ovat päättäneet olla veloittamatta erityismaksua rajatylittävästä luottokortin käytöstä. Toistuvia maksuja (esim. tilaukset, vakuutusmaksut jne. ) hoidetaan kotimaassa helposti ja yhä enenevässä määrin suoraveloituksen avulla, mutta maksajan on luotettava siihen, että maksunsaaja ei veloita hänen tiliään väärin. Tämä takuu on vaikeampi antaa rajatylittävien maksujen osalta. Suoraveloitus edellyttää samaa perusinfrastruktuuria kuin tilisiirrot, joten näitä järjestelmiä ja välineitä koskeva työ voidaan ehkä yhdistää. Myös joitain juridisia kysymyksiä saatetaan joutua ratkaisemaan. Eräissä jäsenvaltioissa elektronisten kukkaroiden kehittely on tiiviisti käynnissä. Koska yhteisiä teknisiä standardeja ja järjestelmäsopimuksia ei kuitenkaan ole, elektroninen kukkaro ei ole yhtä käyttökelpoinen rajatylittävissä maksuissa kuin ulkomaiset setelit (jotka voidaan vaihtaa laillisiksi maksuvälineiksi). Äskettäin laaditut elektronisen kukkaron yhteiset tekniset erittelyt (Common Electronic Purse Specifications) saattavat olla lupaava tapa kehittää yhteisiä standardeja. Ehdotettu elektronisen rahan tarjontaa koskeva direktiivi10 selventää niitä toiminnan vakauden valvonnan sääntöjä, joiden nojalla toimiluvan saaneet laitokset voivat tarjota elektronisen rahan palveluita, ja siten tarjoaa tarpeelliset lainsäädännölliset puitteet näille toimille sekä kotimaassa että rajojen yli. Komissio kehottaa neuvostoa ja parlamenttia huolehtimaan direktiivin pikaisesta hyväksymisestä. Yhtenäisen maksualueen toteuttaminen kaikille elektronisille maksuvälineille vaatii kolmea seikkaa: ja yhteentoimivuuden parantamista. kilpailupolitiikkaa lähestymistapaa avoimuutta, koskevaa paljon uutta Avoimuus – suosituksen 97/489/EY täytäntöönpano Komission suosituksessa vuodelta 1997 elektronisen maksuvälineen11 avulla toteutetuista maksutapahtumista avoimuuden lisäämistä. Siinä on myös säännöt elektronisten maksuvälineiden liikkeeseenlaskijoiden ja haltijoiden välisistä keskinäisistä velvoitteista. Saattaa olla, että suositus on pantu täytäntöön vaihtelevasti: komissio käynnistää tutkimuksen suosituksen noudattamisesta. esitetään maksukorttiehtojen tapahtumamaksujen ja Kilpailupolitiikka Maksukorteilla suoritetut maksutapahtumat vaativat usein pankkien välistä yhteistyötä. Näin on etenkin silloin, kun kortin liikkeeseenlaskeva pankki antaa asiakkailleen maksuvälineen ja kirjaa tapahtumat asiakkaiden tileille, kun taas vastaanottava pankki (acquiring bank) käsittelee korttimaksutapahtumat, jotka yleensä koskevat maksun saavia vähittäiskauppiaita. Tällaisten järjestelyjen on noudatettava EY:n perustamissopimuksen ja johdetun oikeuden mukaisia kilpailusääntöjä. Komissio tarkastelee parhaillaan useita kilpailuseikkoja, joista osa liittyy hintoihin, eräiden sellaisten kansallisten ja kansainvälisten maksukorttijärjestelmien 10 11 KOM(98) 461 lopullinen, "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi elektronisen rahan liikkeeseenlaskijoiden vakauden valvonnasta". EYVL L 208, 2. 8. 1997, s. 52. harjoittamisesta liiketoiminnan aloittamisesta, toiminnan ja 10 yhteydessä, koskevan yleisen tiedonannon maksukorteista. joista on ilmoitettu. Tämän tarkastelun jälkeen komissio voi antaa kilpailua Yhteentoimivuuden saavuttaminen Yhteentoimivuuden pitäisi olla yleinen sääntö kaikille elektronisilla maksuvälineillä, kuten maksukorteilla, tarjotuille toiminnoille. Elektronisten kukkaroiden yhteentoimivuus on välttämätöntä tämän uuden välineen ja tekniikan kehittämiseksi. Toiminta: Euron käyttöönoton jälkeen pankkeja ja muita maksuvälineiden tarjoajia kehotetaan tarkistamaan olemassa olevien elektronisten maksuvälineiden toiminta voimakkaasti rajatylittävän yhteentoimivuuden varmistamiseksi tällaisten välineiden kaikkien toimien osalta. Lisäksi olisi tutkittava mahdollista synergiaa siirtoinfrastruktuurin kehityksen kanssa. Pankkeja ja alan toimittajia kehotetaan varmistamaan erityisesti yhteisten standardien täytäntöönpanon rajatylittävää selvitysjärjestelmää, että elektronisia kukkaroita voidaan käyttää rajojen yli mahdollisimman pian ja viimeistään 1. tammikuuta 2002. yhteentoimivaa kehittämällä avointa avulla ja ja Komissio antaa kilpailua koskevan tiedonannon, jossa hahmotellaan yleisesti maksukorttien alalla tehtävän yhteistyön mahdollisuudet ja rajoitukset. Pankkeja kehotetaan vähitellen poistamaan ne erot, joita on rajatylittävästä kortinkäytöstä ja kotimaisesta kortinkäytöstä veloitettavien maksujen välillä. Komissio seuraa asian kehittymistä. Pankkien on parannettava yleisistä ehdoista, palkkioista, veloituksista ja (muiden kuin euron osalta) valuuttakursseista suosituksen 97/489/EY annettavia täytäntöönpanossa ilmenee vakavia ongelmia, komissio ehdottaa sen muuntamista sitovaksi välineeksi. asiakkaille tietoja. Jos 4. SEKIT Sekki on vanhin edelleen käytössä oleva tilirahan muoto. Sekkien käyttö vaihtelee suuresti eri jäsenvaltioissa: Yhdistyneessä kuningaskunnassa se on noin 30 prosenttia ja Ranskassa 46 prosenttia, mutta Saksassa ja Belgiassa ainoastaan 5–10 prosenttia kaikista pienistä maksuista. Kaikissa maissa sekit edustavat kuitenkin paperipohjaista maksuteknologiaa, jonka pankit aikovat vähitellen poistaa tai jota ne aikovat ainakin vähentää heti kun mahdollista. Sekkien kotimaisesta ja rajatylittävästä käytöstä veloitettavien maksujen erot ovat suuremmat kuin vastaava ero muiden maksuvälineiden kohdalla. Kotimaisen sekin rajatylittävästä lunastuksesta veloitettavat kulut voivat olla jopa 40 euroa myös silloin, kun sekin arvo on alhainen. Eurosekkijärjestelmässä on sovittu selvitysmaksuista, jotka ovat huomattavasti alhaisemmat kuin kotimaisten sekkien rajatylittävästä käytöstä veloitettavat maksut. Jos eurosekkijärjestelmää järjestelmän huomattavasti takuutoiminto ei ehkä ole enää voimassa)12, tarvitaan todennäköisesti korvaava maksuväline. supistetaan (jolloin vuonna 2001 12 Komissio katsoo, että olemassa olevan eurosekkijärjestelmän edut, erityisesti sen sekkien standardikoko ja selvitysjärjestelmät kaikissa Euroopan maissa, tulisi säilyttää. 11 Toiminta: Pankkeja kehotetaan pohtimaan, kuinka ne voivat täyttää yleisön tarpeet silloin kun on kyse nykyistä eurosekkijärjestelmää vastaavasta rajatylittävästä maksuvälineestä. Komissio seuraa ja arvioi, missä määrin yleisön tarvitsema eurosekkijärjestelmän vaihtoehto toteutuu. Jos merkittäviä ongelmia esiintyy, komissio tekee ehdotuksia ongelman ratkaisemiseksi. 5. KÄTEINEN RAHA Kansalaiset koko EU:n alueella arvostelevat nykyään voimakkaasti niitä maksuja, joita veloitetaan euroalueen kansallisten seteleiden vaihtamisesta. Pankkimaksut on viime aikoihin asti piilotettu (kokonaan tai osittain) pankin osto- ja myyntikurssin eroon. Euron käyttöönoton jälkeen pankkien on ollut pakko käyttää yhtä muuntokurssia euroalueen maiden valuuttojen muuntamisessa ja siten eritellä selvästi kaikki maksut. Ongelma katoaa euroalueella jolloin kansalliset setelit korvataan euroseteleillä. tammikuun 1. päivästä 2002 lähtien, Yleisön näkemyksen mukaan maksut ovat nousseet, vaikka niiden olisi pitänyt alentua valuuttakurssiriskin poistumisen myötä. Valitukset erityisen usein pienten valuuttamäärien vaihtamiseen, koska kiinteä maksu on suhteellisesti sitä suurempi mitä pienemmästä summasta on kyse. liittyvät Komissio on jo esittänyt pankeille kansalaisten huolen setelien vaihdosta ja rajatylittävistä maksutapahtumista veloitettavien maksujen tasosta. Se on pyytänyt pankkeja toimittamaan julkisia tietoja euron käyttöönoton jälkeisistä maksujen muutoksista. Vaikka näiden tietojen mukaan maksut ovat yleensä alentuneet kurssiriskin poistumisen myötä, erittäin pienistä maksutapahtumista veloitettavat maksut eivät ole alentuneet vaan ne ovat useissa tapauksissa nousseet. Asiakkaiden tulisi tietysti tiedustella sovellettavia maksuja ennen kuin he vaihtavat valuuttaa. Komissio kehottaa jälleen pankkeja tutkimaan uudelleen veloitusjärjestelmiään erityisesti pienten maksutapahtumien osalta. Jos pankit laiminlyövät tämän, se voi vaikuttaa kielteisesti yleisön suhtautumiseen euroa kohtaan. Komissio aikoo taistella havaitsemiaan väärinkäytöksiä vastaan. Komissio on aloittanut kartellia koskevat ja pankkiyhdistykset tehneet salaista yhteistyötä ja vahvistaneet euroalueen valuutanvaihdosta veloitettavien maksujen muodon (kiinteä maksu, tietty prosenttiosuus jne. ) tai niiden määrän. tutkimukset selvittääkseen, ovatko pankit Toiminta: Pankkeja kehotetaan tutkimaan uudelleen veloitusrakenteitaan ja pyrkimään avoimeen, asiakasystävälliseen hinnoittelupolitiikkaan erityisesti pienten maksutapahtumien veloitusten osalta. Kannustaakseen pankkeja suhtautumaan asiaan myönteisessä hengessä komissio aikoo kiinnittää erityisesti huomiota ylisuuriin veloituksiin ja jatkaa mahdollisia kilpailunvastaisia käytäntöjä koskevia tutkimuksiaan. 6. PETOSTENTORJUNTA Petostentorjunta EU:n tasolla keskittyy nykyisin suurelta osin maksukortteihin. Korttipetosten määrä on keskimäärin noin 50 prosenttia korkeampi rajatylittävissä maksutapahtumissa kuin kotimaisissa maksuissa. Korttipetoksista johtuvat tappiot olivat EU:ssa vuonna 1998 noin 440 12 miljoonaa euroa maksutapahtumien yhteisarvon ollessa 1 100 miljardia euroa. Rajatylittävistä jonkin verran petoksista aiheutuvien tappioiden vähentäminen alentaisi rajatylittävistä korttimaksuista aiheutuvia kuluja ja palkkioita (vaikkakaan petosten osuutta kokonaiskustannuksista ei pidä yliarvioida). Vuonna 1998 komissio julkaisi tiedonannon, jossa esitetään alustava arviointi näistä ongelmista. Vuoden 1998 tiedonanto oli ensimmäinen askel turvallisen ympäristön luomiseksi maksuvälineille. Jatkotoimenpide on jo tulossa: neuvostossa keskustellaan lainsäädäntöehdotuksesta, jonka tarkoituksena on yhdenmukaistaa kaikkien jäsenvaltioiden rikoslakisäännökset ("puitepäätös"). Näiden lisäksi komissio aikoo ryhtyä seuraaviin toimenpiteisiin: todennäköisesti Toiminta: Petostentorjunnasta valmistellaan uutta tiedonantoa. Komissio aikoo tarkkailla maksualan ponnisteluja turvallisen ympäristön luomiseksi. Tiedonannossa keskitytään myös muihin ehkäiseviin toimenpiteisiin kuten tiedonvaihtoon (sekä maksujärjestelmäalan sisäiseen että alan ja viranomaisten väliseen tiedonvaihtoon), koulutusohjelmiin (pankkitoimihenkilöille, vähittäiskauppiaille, poliiseille) ja tiedotusaineistoon. Nämä aloitteet noudattavat äskettäin Tampereella pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmiä, joissa korostettiin ehkäisevien toimien, yhteistyön ja valiokäytänteiden vaihdon merkitystä rahoitusrikollisuuden torjunnassa. PÄÄTELMÄT Pieniä rajatylittäviä maksuja on tehostettava. Neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat vahvistaneet rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttamisen toimintasuunnitelman, ja tässä tiedonannossa on esitetty toimenpiteet, joihin on ryhdyttävä pienten maksujen osalta kansalaisten ja pk-yritysten yhtenäistä maksualuetta koskevien tarpeiden – ja odotusten – täyttämiseksi, mikä tarkoittaa, että pienet rajatylittävät maksut voidaan suorittaa lähes yhtä helposti ja edullisesti kuin kotimaassa. Tässä sekä yksityisellä että julkisella sektorilla on omat tehtävänsä. Komissio tiedottaa säännöllisesti parlamentille ja neuvostolle, kuinka tässä tiedonannossa käsitellyissä aiheissa on edistytty. 13


title: PERGUNTA ESCRITA E-0176/00 apresentada por Antonio Tajani (PPE-DE) à Comissão. Proibição de estacionamento e aplicação de uma taxa de entrada por parte da Comuna de Roma.

eurovoc_concepts:
Italy
Latium
bus
cultural event
infringement of EU law
parking area
travel
vehicle tax

formats: html pdf print

text: C 26 E/14 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 26. 1. 2001 A Comissªo bloqueou ainda o pagamento de um subs(cid:237)dio a um grupo de beneficiÆrios de que faz parte o mesmo Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi, punindo dessa forma empresas nªo envolvidas no referido processo. Resposta complementar dada por Michaele Schreyer em nome da Comissªo (27 de Abril de 2000) Relativamente ao caso mencionado pelo Senhor Deputado, a Comissªo nªo tem conhecimento de que um dos seus funcionÆrios se tivesse pronunciado publicamente a respeito da questªo de culpabilidade. Contudo, o Organismo Europeu de Luta Antifraude (OLAF) comunicou (cid:224) Comissªo que havia sido feita uma declara(cid:231)ªo por um funcionÆrio do Organismo com base no facto de, neste caso, a decisªo do Procurador de nªo intentar uma ac(cid:231)ªo judicial ter sido objecto de um recurso junto do procurador-geral, de acordo com o disposto no c(cid:243)digo de processo penal da Dinamarca A Comissªo constata que a questªo do pagamento a beneficiÆrios serÆ, evidentemente, apreciada em fun(cid:231)ªo da protec(cid:231)ªo dos interesses financeiros das Comunidades. Caso necessÆrio, outros pagamentos aos mesmos beneficiÆrios de projectos relativamente aos quais existam suspeitas de irregularidade podem ser suspensos, ou mesmo serem alvo de uma cobran(cid:231)a por compensa- (cid:231)ªo em conformidade com o disposto no Regulamento Financeiro de 21 de Dezembro de 1977, aplicÆvel ao or(cid:231)amento geral das Comunidades Europeias, das suas regras de execu(cid:231)ªo (1) e das disposi(cid:231)ıes processuais internas relativas (cid:224) cobran(cid:231)a de crØditos, nos termos do disposto nos Tratados CE e CEEA. AtØ (cid:224) data, nªo foi ainda tomada nenhuma decisªo definitiva relativa ao caso mencionado pelo Senhor Deputado. (1) Regulamento (Euratom, CECA, CE) no 3418/93 da Comissªo, de 9 de Dezembro de 1993, que estabelece normas de execu(cid:231)ªo de algumas disposi(cid:231)ıes do Regulamento Financeiro de 21. 12. 1977, JO L 315 de 16. 12. 1993. (2001/C 26 E/017) PERGUNTA ESCRITA E-0176/00 apresentada por Antonio Tajani (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (31 de Janeiro de 2000) Objecto: Proibi(cid:231)ªo de estacionamento e aplica(cid:231)ªo de uma taxa de entrada por parte da Comuna de Roma A Comuna de Roma, por ocasiªo do Jubileu, decidiu impedir no centro da cidade o estacionamento de autocarros de turismo aos quais foi tambØm aplicada uma taxa de entrada. Esta decisªo vai provocar preju(cid:237)zos considerÆveis (cid:224)s empresas de turismo e de transportes. Nªo considera a Comissªo que esta decisªo prejudica tambØm as empresas de turismo europeias nªo italianas que organizaram viagens antes da decisªo da Comuna? Que resposta tenciona dar a Comissªo ao protesto que lhe foi dirigido pela BDO, associa(cid:231)ªo dos responsÆveis alemªes pelos transportes? Resposta dada pela ComissÆria de Palacio em nome da Comissªo (29 de Mar(cid:231)o de 2000) A questªo do encerramento do centro de Roma foi objecto de inœmeros pedidos por parte de diversas organiza(cid:231)ıes. A Comissªo respondeu (cid:224) associa(cid:231)ªo alemª de transportes (BDO) por carta de 18 de Janeiro de 26. 1. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 26 E/15 2000 e prepara igualmente uma resposta a um pedido das autoridades alemªs. Ap(cid:243)s anÆlise do processo facultado pelas autoridades italianas e no que respeita (cid:224) limita(cid:231)ªo da circula(cid:231)ªo de autocarros de turismo no centro da cidade, a Comissªo considera que as autoridades italianas nªo violaram o direito comunitÆrio. Assim, atendendo (cid:224) afluŒncia de visitantes esperados em Roma no ano 2000 (cerca de 29 milhıes de visitantes, 2 000 a 2 500 autocarros por dia), o projecto desenvolvido pelas autoridades romanas satisfaz diversos objectivos. O projecto pretende assegurar a protec(cid:231)ªo do patrim(cid:243)nio cultural e arquitectural da cidade, garantir a qualidade de vida e a saœde dos cidadªos e limitar a polui(cid:231)ªo jÆ muito presente na cidade. Para esse efeito, as autoridades romanas prevŒem a divisªo da cidade em diversas zonas, em algumas das quais serÆ proibida a circula(cid:231)ªo. Em contrapartida, serªo criadas Æreas de estacionamento para os autocarros de turismo, serªo introduzidas facilidades especiais para depositar os viajantes no pr(cid:243)prio centro da cidade e serªo organizados controlos de acesso (cid:224) cidade a fim de dirigir os autocarros para Æreas de estacionamento previamente destinadas para esse efeito. Serªo previstas excep(cid:231)ıes para determinadas categorias de viajantes, como por exemplo os deficientes. A rede de transporte urbano da cidade e a sinaliza(cid:231)ªo serªo refor(cid:231)adas. Todos os contratos necessÆrios para a aplica(cid:231)ªo destas medidas serªo adjudicados mediante concurso, a fim de garantir a transparŒncia e a concorrŒncia necessÆria. Estas medidas nªo sªo contrÆrias ao Regulamento (CEE) no 684/92 do Conselho (1), com a redac(cid:231)ªo que lhe foi pelo Regulamento (CE) no 11/98 do Conselho (2) que estabelece regras comuns para os transportes internacionais de passageiros em autocarro e, nomeadamente, ao artigo 12o que permite a realiza(cid:231)ªo de excursıes locais no (cid:226)mbito de um servi(cid:231)o de transporte ocasional internacional. Recorde-se neste contexto que o Regulamento (CEE) no 684/92 estÆ principalmente vocacionado para regulamentar o transporte internacional. A regulamenta(cid:231)ªo da circula(cid:231)ªo local pelas autoridades locais insere-se nos seus poderes policiais. A aplica(cid:231)ªo do Regulamento (CEE) no 684/92 nªo prejudica a aplica(cid:231)ªo deste poder policial nas condi(cid:231)ıes previstas pela cidade de Roma. Consequentemente, a Comissªo nªo prevŒ iniciar qualquer procedimento contra a ItÆlia por viola(cid:231)ªo do Regulamento (CEE) no 684/92 do Conselho. No que respeita (cid:224) imposi(cid:231)ªo de uma taxa de entrada, o projecto apresentado pelas autoridades italianas nªo permite detectar a existŒncia de tal taxa. De qualquer modo e na ausŒncia de harmoniza(cid:231)ªo das taxas locais a n(cid:237)vel comunitÆrio, a instaura(cid:231)ªo de uma taxa de entrada para os autocarros de turismo apenas poderÆ ser considerada contrÆria ao direito comunitÆrio se incluir disposi(cid:231)ıes discriminat(cid:243)rias, como por exemplo a aplica(cid:231)ªo de uma tarifa mais elevada para os autocarros de outros Estados-membros. (1) (2) JO L 74 de 20. 3. 1992. JO L 4 de 8. 1. 1998. (2001/C 26 E/018) PERGUNTA ESCRITA E-0187/00 apresentada por Alexander de Roo (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (31 de Janeiro de 2000) Objecto: Temor suscitado pela dioxina e pelo PVC A OMS recomenda actualmente que o grau de exposi(cid:231)ªo nªo ultrapasse 1,4 TEQ/kg de peso do corpo por dia, incluindo as dioxinas e subst(cid:226)ncias afins. Num recente relat(cid:243)rio publicado em 30 de Novembro de 1999, peritos da UE avaliaram em 2,6 TEQ/kg de peso por dia a exposi(cid:231)ªo dietØtica mØdia dos consumidores na Uniªo Europeia. O cidadªo da UE ingere, consequentemente, mais dioxinas e subst(cid:226)ncias afins do que a quantidade considerada admiss(cid:237)vel pela OMS. Tal significa que a ingestªo quotidiana dessas subst(cid:226)ncias perigosas pelos grupos mais vulnerÆveis, ou seja, os bebØs e as crian(cid:231)as, Ø claramente superior ao valor recomendado pela OMS. Importa alterar esta situa(cid:231)ªo no mais breve trecho. Que medidas tenciona a Comissªo adoptar, por forma a reduzir os efeitos nocivos para a saœde decorrentes da exposi(cid:231)ªo (cid:224)s dioxinas?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0153/00 υποβολή: Alonso Puerta (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Εμπόδια στην ελεύθερη οδική κυκλοφορία στα γαλλικά σύνορα.

eurovoc_concepts:
France
application of EU law
free movement of goods
indemnification

text: C 303 E/150 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/162) GRAPTH ERVTHSH P-0148/00 ypobolh·: Nicholas Clegg (ELDR) prow thn Epitroph· (24 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Προσχω΄ρηση της Κροατι΄ας στον ΠΟΕ ∆εδοµε΄νης της προ΄σφατης εκλογη΄ς προοδευτικη΄ς νε΄ας κυβε΄ρνησης στην Κροατι΄α, θα µπορου΄σε να εξηγη΄σει η Επιτροπη΄ γιατι΄ δεν προχωρει΄ το θε΄µα της προσχω΄ρησης της Κροατι΄ας στον ΠΟΕ εδω΄ και πολλου΄ς µη΄νες, λο΄γω αντιρρη΄σεων απο΄ πλευρα΄ς Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης; Τι µε΄τρα λαµβα΄νονται για να εξασφαλισθει΄ η προσχω΄ρηση της Κροατι΄ας στον ΠΟΕ το ταχυ΄τερο δυνατο΄ν, συ΄µφωνα µε την ευρυ΄τερη πολιτικη΄ της ΕΕ ε΄ναντι των Βαλκανι΄ων; Apa·nthsh toy k. Lamy ej ono·matow thw Epitroph·w (17 Febroyari·oy 2000) Η Επιτροπη΄ ανε΄λαβε την υποχρε΄ωση να ολοκληρω΄σει συ΄ντοµα τις διαπραγµατευ΄σεις για την προσχω΄ρηση της Κροατι΄ας στον Παγκο΄σµιο Οργανισµο΄ Εµπορι΄ου (ΠΟΕ). Οι πολιτικε΄ς αλλαγε΄ς που πραγµατοποιου΄νται στην Κροατι΄α επιτρε΄πουν τη χα΄ραξη νε΄ας πορει΄ας στις διµερει΄ς σχε΄σεις. Ωστο΄σο, επειδη΄ η νε΄α αυτη΄ πορει΄α οδηγει΄ στην εγγυ΄τερη ολοκλη΄ρωση µε την Ένωση, αυτη΄ η ολοκλη΄ρωση δεν πρε΄πει να καταστει΄ δυσχερε΄στερη για την Κοινο΄τητα και την Κροατι΄α λο΄γω των ο΄ρων προσχω΄ρησης αυτη΄ς στον ΠΟΕ. Οι διαπραγµατευ΄σεις µε τα ενδιαφερο΄µενα µε΄ρη συνεχι΄ζονται και θα ενταθου΄ν ακο΄µη περισσο΄τερο τις επο΄µενες εβδοµα΄δες προκειµε΄νου να ολοκληρωθου΄ν ικανοποιητικα΄. (2000/C 303 E/163) GRAPTH ERVTHSH E-0153/00 ypobolh·: Alonso Puerta (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (31 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Εµπο΄δια στην ελευ΄θερη οδικη΄ κυκλοφορι΄α στα γαλλικα΄ συ΄νορα Οι εργοδοτικε΄ς οργανω΄σεις των γαλλικω΄ν οδικω΄ν µεταφορω΄ν πραγµατοποι΄ησαν, απο΄ τις 10 ε΄ως τις 12 Ιανουαρι΄ου του 2000, αποκλεισµο΄ των συνοριακω΄ν διαβα΄σεων προς την Ισπανι΄α, την Ιταλι΄α, τη Γερµανι΄α και το Βε΄λγιο, καθω΄ς και των λιµε΄νων που συνδε΄ουν τη Γαλλι΄α µε το Ηνωµε΄νο Βασι΄λειο, διαµαρτυρο΄µενοι για το νο΄µο που καθιερω΄νει τις 35 ω΄ρες εργασι΄ας και για την αυ΄ξηση της τιµη΄ς του πετρελαι΄ου κι΄νησης. Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι ο Ιανουα΄ριος ει΄ναι συνη΄θως ε΄νας απο΄ τους µη΄νες µε τη µεγαλυ΄τερη εξαγωγικη΄ δραστηριο΄τητα για τα ισπανικα΄ οπωροκηπευτικα΄, των οποι΄ων η αξι΄α, ο΄σον αφορα΄ το τµη΄µα τους που µεταφε΄ρεται µε΄σω του οδικου΄ δικτυ΄ου, υπολογι΄ζεται σε 6 δισεκατοµµυ΄ρια πεσε΄τες ηµερησι΄ως, αλλα΄ και µπροστα΄ στον κι΄νδυνο να προκληθει΄ εντο΄ς των εποµε΄νων ηµερω΄ν, εξαιτι΄ας του αποκλεισµου΄, µια υπερβολικη΄ αυ΄ξηση της προσφορα΄ς µε συνε΄πεια την καταβαρα΄θρωση των τιµω΄ν στις ευρωπαι¤κε΄ς αγορε΄ς, ποια΄ µε΄τρα ε΄χει λα΄βει, η΄ προ΄κειται να λα΄βει η Επιτροπη΄ ω΄στε να διασφαλι΄σει ο΄τι, κατ(cid:146) εφαρµογη΄ των ισχυουσω΄ν διατα΄ξεων, το γαλλικο΄ κρα΄τος θα αποζηµιω΄σει τους εξαγωγει΄ς και τους µεταφορει΄ς για τις ζηµι΄ες που υπε΄στησαν και ο΄τι οι αποζηµιω΄σεις αυτε΄ς θα διεκπεραιωθου΄ν µε ταχυ΄τητα, επα΄ρκεια και αναλογι΄α προς τις ζηµι΄ες που προξενη΄θηκαν; ποια΄ νε΄α µε΄τρα θα µπορου΄σε να λα΄βει η Επιτροπη΄ για να διασφαλισθει΄ στο µε΄λλον η αποκατα΄σταση της ελευ΄θερης κυκλοφορι΄ας, σε περιπτω΄σεις παρο΄µοιες µε αυτη΄ν; Apa·nthsh toy k. Bolkestein Ej ono·matow thw Epitroph·w (16 Marti·oy 2000) Το αξιο΄τιµο µε΄λος επε΄στησε την προσοχη΄ της Επιτροπη΄ς στις σηµαντικε΄ς οικονοµικε΄ς συνε΄πειες που ε΄χουν για τις κοινοτικε΄ς επιχειρη΄σεις του τοµε΄α των οπωροκηπευτικω΄ν οι αποκλεισµοι΄ που πραγµατοποι΄ησαν στα συ΄νορα οι γα΄λλοι µεταφορει΄ς απο΄ τις 9 ε΄ως τις 12 Ιανουαρι΄ου 2000. Η Επιτροπη΄ επιθυµει΄ εν προκειµε΄νω να υπογραµµι΄σει ο΄τι, προκειµε΄νου να αποκατασταθει΄ το συντοµο΄τερο δυνατο΄ν η ελευ΄θερη κυκλοφορι΄α των εµπορευµα΄των και, ως εκ του΄του, να περιοριστου΄ν στο ελα΄χιστο οι ζηµι΄ες των 24. 10. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 303 E/151 κοινοτικω΄ν οικονοµικω΄ν φορε΄ων, αποφα΄σισε να θε΄σει σε εφαρµογη΄ τις διατα΄ξεις που προβλε΄πει ο κανονισµο΄ς (ΕΚ) αριθ. 2679/98 του Συµβουλι΄ου της 7ης ∆εκεµβρι΄ου 1998 για τη λειτουργι΄α της εσωτερικη΄ς αγορα΄ς σε σχε΄ση µε την ελευ΄θερη κυκλοφορι΄α των εµπορευµα΄των µεταξυ΄ των κρατω΄ν µελω΄ν (1). Για το λο΄γο αυτο΄, στις 10 Ιανουαρι΄ου 2000, υποβλη΄θηκε στις γαλλικε΄ς αρχε΄ς αι΄τηση πληροφο΄ρησης, δυνα΄µει του α΄ρθρου 3 του εν λο΄γω κανονισµου΄. Η αι΄τηση αυτη΄ καλου΄σε τις γαλλικε΄ς αρχε΄ς να πληροφορη΄σουν την Επιτροπη΄ σχετικα΄ µε τα µε΄τρα που λη΄φθηκαν για την αποκατα΄σταση της ελευ΄θερης κυκλοφορι΄ας των εµπορευ- µα΄των. Στην απα΄ντηση΄ τους της 12ης Ιανουαρι΄ου 2000, οι γαλλικε΄ς αρχε΄ς ανακοι΄νωσαν στην Επιτροπη΄ πληροφορι΄ες σχετικα΄ µε το συ΄νολο των µε΄τρων που λη΄φθηκαν για την αποκατα΄σταση της εν λο΄γω ελευ΄θερης κυκλοφορι΄ας. Οι αρχε΄ς αυτε΄ς διευκρι΄νισαν, επι΄σης, ο΄τι ο γα΄λλος υπουργο΄ς Εσωτερικω΄ν, µε σκοπο΄ να διαφυλα΄ξει τα ενδεχο΄µενα συµφε΄ροντα των υπηκο΄ων κρατω΄ν µελω΄ν που θα µπορου΄σαν να ει΄ναι θυ΄µατα των οδικω΄ν αποκλεισµω΄ν, επε΄µεινε να ληφθου΄ν µε΄τρα, απο΄ τους υπευθυ΄νους για την τη΄ρηση της δηµο΄σιας τα΄ξης, προκειµε΄νου να µπορου΄ν, αργο΄τερα, να εξεταστου΄ν ενδεχο΄µενες αιτη΄σεις για αποζηµι΄ωση. Η Επιτροπη΄ επιθυµει΄ να υπενθυµι΄σει, εν προκειµε΄νω, ο΄τι, συ΄µφωνα µε το κοινοτικο΄ δι΄καιο, εναπο΄κειται πρα΄γµατι στα κρα΄τη µε΄λη να εξασφαλι΄σουν την αποζηµι΄ωση των φορε΄ων που ενδε΄χεται να ε΄χουν θιγει΄ ο΄σον αφορα΄ τα δικαιω΄µατα΄ τους βα΄σει του α΄ρθρου 28 (πρω΄ην α΄ρθρου 30) της συνθη΄κης ΕΚ. (1) ΕΕ L 337 της 12. 12. 1998. (2000/C 303 E/164) GRAPTH ERVTHSH P-0157/00 ypobolh·: Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) prow thn Epitroph· (26 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Προ΄γραµµα εκσυγχρονισµου΄ και βιοµηχανικη΄ς ποιο΄τητας για την Ανταλουθι΄α Παρατηρω΄ντας την κλι΄µακα εισοδη΄µατος ανα΄ κα΄τοικο των αυτο΄νοµων κοινοτη΄των στην Ισπανι΄α, βα΄σει του ΦΠΑ ανα΄ κα΄τοικο (% επι΄ του µε΄σου ισπανικου΄ ο΄ρου) η περιφε΄ρεια της Ανταλουθι΄α εµφανι΄ζει τον απογοητευτικο΄ δει΄κτη του 72,26 ε΄ναντι της ισπανικη΄ς περιφε΄ρειας του πρω΄του επιπε΄δου, των Βαλεαρι΄δων, που φθα΄νει το 154,48. Προκειµε΄νου να βγει η Ανταλουθι΄α απο΄ το κατω΄τατο σηµει΄ο στο οποι΄ο βρι΄σκεται ση΄µερα, και ο΄χι µο΄νον εν σχε΄σει µε τις ισπανικε΄ς περιφε΄ρειες, αλλα΄ και µε το συ΄νολο των κοινοτικω΄ν περιφερειω΄ν, ως προς τις οποι΄ες καταλαµβα΄νει τη θλιβερη΄ θε΄ση του ουραγου΄, θα πρε΄πει να δηµιουργηθου΄ν 80. 000 επιχειρη΄σεις κατα΄ τα προσεχη΄ τε΄σσερα ε΄τη, ω΄στε να καταστει΄ δυνατη΄ η πλη΄ρης απασχο΄ληση στην εν λο΄γω αυτο΄νοµη ισπανικη΄ κοινο΄τητα. Μπορει΄ να αναφε΄ρει η Επιτροπη΄ εα΄ν, πε΄ραν των ση΄µερα ασκου΄µενων κοινοτικω΄ν πολιτικω΄ν για την ανα΄πτυξη της οικονοµι΄ας στην Ανταλουθι΄α, θα πρε΄πει να συµβα΄λει για την εφαρµογη΄ ενο΄ς προγρα΄µµατος εκσυγχρονισµου΄ και βιοµηχανικη΄ς ποιο΄τητας της περιφε΄ρειας της Ανταλουθι΄α, το οποι΄ο να προωθει΄ τη δηµιουργι΄α επιχειρη΄σεων σε υποβαθµισµε΄νες ζω΄νες και να διευκολυ΄νει την προ΄σβαση των µικρω΄ν επιχειρη΄σεων σε ευνοι¤κο΄τερες πηγε΄ς χρηµατοδο΄τησης οι οποι΄ες να επιτρε΄πουν την ανα΄πτυξη΄ τους; Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Febroyari·oy 2000) Στα σχε΄δια προσανατολισµου΄ (1) που εγκρι΄θηκαν την 1 Ιανουαρι΄ου 1999, η Επιτροπη΄ υπογρα΄µµισε µεταξυ΄ α΄λλων τη σηµασι΄α που αποδι΄δει στα µε΄τρα στη΄ριξης των µικροµεσαι΄ων επιχειρη΄σεων (ΜΜΕ) το΄σο στο επι΄πεδο της ι΄δρυση΄ς τους ο΄σο και της ανα΄πτυξη΄ς τους, θε΄τοντας ε΄µφαση στην κοινωνι΄α της πληροφορι΄ας, στη δικτυ΄ωση των επιχειρη΄σεων αυτω΄ν και στις υπηρεσι΄ες υποστη΄ριξης που τους προσφε΄ρονται. Στις 29 Οκτωβρι΄ου 1999, η Επιτροπη΄ ε΄λαβε απο΄ τις ισπανικε΄ς αρχε΄ς το σχε΄διο περιφερειακη΄ς ανα΄πτυξη΄ς τους για τις ισπανικε΄ς περιφε΄ρειες που ει΄ναι επιλε΄ξιµες για το στο΄χο 1 κατα΄ τη δια΄ρκεια της περιο΄δου προγραµµατι- σµου΄ 2000-2006. Επι΄ του παρο΄ντος, αναλυ΄ει την προ΄ταση αυτη΄ προκειµε΄νου να οριστικοποιη΄σει, σε συνεργασι΄α µε τις εν λο΄γω αρχε΄ς, το κοινοτικο΄ πλαι΄σιο στη΄ριξης που θα καθορι΄ζει τους ο΄ρους εφαρµογη΄ς του προγραµµατι- σµου΄. Η Επιτροπη΄ θα µεριµνη΄σει ω΄στε οι καθορισθει΄σες προτεραιο΄τητες να ληφθου΄ν υπο΄ψη κατα΄λληλα στα δια΄φορα µε΄τρα και στις µορφε΄ς παρε΄µβασης που θα προκυ΄ψουν. (1) Έγγραφο εργασι΄ας της Επιτροπη΄ς SEC(1999)103 τελικο΄: Τα ∆ιαρθρωτικα΄ Ταµει΄α και ο συντονισµο΄ς τους µε το Ταµει΄ο Συνοχη΄ς (cid:129) Σχε΄διο προσανατολισµω΄ν για τα προγρα΄µµατα κατα΄ την περι΄οδο 2000-2006


title: QUESTION ÉCRITE E-0135/00 posée par Gerhard Hager (NI) au Conseil. Progrès enregistrés dans le cadre de la création d'une académie européenne de police.

eurovoc_concepts:
EU police cooperation
vocational training

text: C 280 E/182 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 Oui, les fonctionnaires doivent rendre compte (cid:224) leur hiØrarchie de la teneur des conversations qu(cid:146)ils ont avec la Cour des comptes. La Commission doit prØserver la confidentialitØ des travaux de la Cour des comptes. Non, car les fonctionnaires avaient et ont (cid:224) la fois l(cid:146)obligation de rØpondre complŁtement aux demandes prØsentØes et aux questions posØes par la Cour des comptes et la libertØ de donner leur avis (cid:224) la Cour des comptes par Øcrit ou oralement. Aucune action n(cid:146)est requise. (2000/C 280 E/210) QUESTION (cid:201)CRITE E-0135/00 posØe par Gerhard Hager (NI) au Conseil (31 janvier 2000) Objet: ProgrŁs enregistrØs dans le cadre de la crØation d(cid:146)une acadØmie europØenne de police Lors du Conseil europØen de Tampere, il a ØtØ dØcidØ de crØer une acadØmie europØenne de police sous forme d(cid:146)un rØseau d(cid:146)instituts nationaux de formation existants. 1. Quel est l(cid:146)Øtat d(cid:146)avancement des projets en la matiŁre? Quel est le dØlai prØvu pour la mise en place de cette acadØmie et quand doit-elle dØmarrer ses 2. travaux? Quel sera, concrŁtement, son domaine d(cid:146)activitØs et quelles seront ses t(cid:226)ches, outre la coordination 3. des systŁmes de formation nationaux? Quelles sont les estimations du Conseil concernant le nombre d(cid:146)effectifs dont devra disposer cette 4. acadØmie? 5. De l(cid:146)avis du Conseil, quel sera le coßt de sa mise en place? RØponse (28 mars 2000) Le 14 dØcembre 1999, le ComitØ visØ (cid:224) l(cid:146)article 36 du TUE a dØcidØ de faire rØaliser une premiŁre Øtude sur le futur rØseau des acadØmies de police europØennes. Le SecrØtariat gØnØral du Conseil de l(cid:146)Union europØenne rØalise actuellement cette Øtude. Elle sera examinØe par ledit ComitØ les 28 et 29 fØvrier. AprŁs l(cid:146)examen de la premiŁre Øtude, il conviendra de dØterminer comment mettre en (cid:156)uvre dans le dØtail la conception du rØseau gØnØralement soutenue par les (cid:201)tats membres. La prØsidence finlandaise a fixØ le 1er janvier 2001 comme objectif pour le dØmarrage des travaux du rØseau. Une description dØtaillØe du domaine d(cid:146)activitØs sera faite ultØrieurement. (cid:192) l(cid:146)heure actuelle, on peut imaginer que les t(cid:226)ches assignØes au rØseau iront au-del(cid:224) de celles assignØes actuellement (cid:224) l(cid:146)«Association des Øcoles de police europØennes (AEPE)». On ne pourra disposer de donnØes prØcises sur les besoins en effectifs du rØseau que lorsque la premiŁre ou la deuxiŁme Øtude seront disponibles. On ne pourra disposer de donnØes prØcises sur les besoins financiers du rØseau qu(cid:146)(cid:224) une date ultØrieure


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0191/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin tuet.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
fraud against the EU

text: 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/17 (2001/C 26 E/019) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0191/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin tuet Jos Euroopan unionin varoja on saatu petollisen toiminnan tai petollisten ilmoitusten avulla tai jos niit(cid:228) on k(cid:228)ytetty sopimattomalla tai petollisella tavalla, komissio vaatii saada ne takaisin. Eik(cid:246) komissio n(cid:228)in ollen voisi laatia luettelon siit(cid:228), kuinka paljon yhteis(cid:246)n varoja on t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) saatu takaisin, ja ilmoittaa takaisin saadun summan lukuina ja prosenttiosuutena kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) sek(cid:228) niiden edunsaajien henkil(cid:246)llisyyden ja kansallisuuden, joilta varoja on vaadittu takaisin? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2000) Komissio vaatii tuensaajia maksamaan takaisin sellaiset avustukset tai muut maksut, joita ei ole k(cid:228)ytetty jotka on saatu petollisella menettelyll(cid:228). avustusp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten ja sopimusehtojen mukaisesti tai Yhteis(cid:246)n talousarviosaatavien takaisinperinn(cid:228)ss(cid:228) ja v(cid:228)lillisten menojen takaisinperinn(cid:228)ss(cid:228) k(cid:228)ytetyt menette- lyt poikkeavat toisistaan. Yhteis(cid:246)n talousarviosaatavat Saatavien takaisinperint(cid:228)(cid:228) (yhteis(cid:246)n omia varoja lukuun ottamatta) on selvitetty varainhoitovuoden 1998 tulostiliss(cid:228) ja taseessa, joista on l(cid:228)hetetty kopio suoraan parlamentin j(cid:228)senelle sek(cid:228) parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihtee- rist(cid:246)(cid:246)n (vuoden 1999 luvut eiv(cid:228)t ole viel(cid:228) k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)). Koska t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevilla tietohallinto- ja raportointij(cid:228)rjestelmill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n ennen kaikkea helpottamaan yksitt(cid:228)isten saatavien perint(cid:228)(cid:228), ei ole mahdollista esitt(cid:228)(cid:228) absoluuttisia lukuja tai prosentteja saatavien lajin perusteella jaoteltuna. Sincom2-kirjanpitoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n sovelluksiin liittyvien raportointij(cid:228)rjes- telm(cid:228)n parannusten ansiosta komission pit(cid:228)isi pysty(cid:228) hiomaan tilastojaan. V(cid:228)lillisten menojen takaisinperint(cid:228) Vuonna 1998 edellisten varainhoitovuosien tilien tarkastaminen ja hyv(cid:228)ksyminen tuotti kyseisen vuoden maatalousbudjettiin 654 820 948 euroa (budjettikohta B1-3700) ja takaisinperint(cid:228) ja muut palautukset julkista varastointia lukuun ottamatta 15 967 394 euroa (B1-389 ja B1-399). Rakennerahastojen p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittamisesta kesken(cid:228)(cid:228)n sek(cid:228) Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusv(cid:228)lineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta 19. joulukuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen N:o 4253/88 (1) 24 artiklan nojalla ohjelmakausilla 1988(cid:129)1993 ja 1994(cid:129)1999 peruutettiin s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jenvastaisuuksien vuoksi 7 693 442 euroa Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) tukea. Kun EAKR-ohjelmiin tai koheesiorahastohankkeisiin liittyv(cid:228)t tilit on p(cid:228)(cid:228)tetty, tuen peruuttamiseen voi olla syyn(cid:228) monenlaisia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jenvastaisuuksia, jotka eiv(cid:228)t kuitenkaan anna aihetta k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) virallista tuen peruuttamismenettely(cid:228). jotka Yksityiskohtaisen vastauksen antaminen parlamentin j(cid:228)senen kysymyksiin edellytt(cid:228)(cid:228) tutkimuksia, komission k(cid:228)ytt(cid:228)mill(cid:228) tietoj(cid:228)rjestelmill(cid:228) ovat saatavaan tulokseen n(cid:228)hden kohtuuttomia ja laajempia kuin vastaus kirjalliseen kysymykseen edellytt(cid:228)(cid:228). (1) EYVL L 374, 31. 12. 1998


title: PERGUNTA ESCRITA E-0150/00 apresentada por Emmanouil Mastorakis (PSE) à Comissão. Iniciativa comunitária Interreg.

eurovoc_concepts:
EU programme
Epirus
Greece
Peloponnese
cross-border cooperation
eligible region

text: 20. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 53 E/1 I (Comunica(cid:231)ıes) PARLAMENTO EUROPEU PERGUNTAS ESCRITAS COM RESPOSTA (2001/C 53 E/001) PERGUNTA ESCRITA E-0150/00 apresentada por Emmanouil Mastorakis (PSE) (cid:224) Comissªo (31 de Janeiro de 2000) Objecto: Iniciativa comunitÆria Interreg Apesar do facto de a dota(cid:231)ªo do Interreg para o per(cid:237)odo 2000/2006 ter aumentado em rela(cid:231)ªo ao per(cid:237)odo precedente, verifica-se que se fizeram esfor(cid:231)os para nªo alterar, salvo raras excep(cid:231)ıes, a lista das regiıes do Grupo A, com o objectivo manifesto de concentrar a ac(cid:231)ªo. No entanto, as excep(cid:231)ıes revelam que houve necessidade de corrigir anteriores injusti(cid:231)as e omissıes. Uma omissªo efectiva na lista das regiıes gregras diz respeito aos Nomo de Arta e Ilia, que nªo foram inclu(cid:237)dos, apesar de os Nomo lim(cid:237)trofes com as mesmas caracter(cid:237)sticas o terem sido. Pode a Comissªo dar provas de compreensªo e reexaminar a possibilidade de inclusªo destes dois Nomo que, injustificadamente, foram omitidos? (2001/C 53 E/002) PERGUNTA ESCRITA E-0229/00 apresentada por Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (4 de Fevereiro de 2000) Objecto: Nªo participa(cid:231)ªo do Nomo de Arta na iniciativa comunitÆria Interreg Segundo informa(cid:231)ıes de que disponho, o Nomo de Arta nªo estÆ inclu(cid:237)do nos programas operacionais tornados pœblicos pela Comissªo para o Vector A da iniciativa comunitÆria Interreg, apesar de este Nomo preencher o critØrio de base para integra(cid:231)ªo neste vector isto Ø, a existŒncia de fronteiras externas, terrestres ou mar(cid:237)timas, desde o Golfo de Amvrakia no extremo sul do Nomo e simultaneamente parte do Mar J(cid:243)nio. Pergunta-se (cid:224) Comissªo qual Ø a situa(cid:231)ªo e se o Nomo de Arta serÆ, ou nªo, finalmente incluindo na iniciativa comunitÆria Interreg, como o restante Noroeste da GrØcia? (2001/C 53 E/003) PERGUNTA ESCRITA E-0336/00 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (14 de Fevereiro de 2000) Objecto: Exclusªo do Nomo de Arta das ac(cid:231)ıes da iniciativa comunitÆria Interreg 2000-2006 A Comissªo publicou recentemente um projecto de comunica(cid:231)ªo aos Estados-membros da Uniªo Europeia sobre a iniciativa comunitÆria Interreg 2000/2006


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0145/00 från Mark Watts (PSE) till kommissionen. Utelämnande av referenser i kommissionens texter.

eurovoc_concepts:
European Commission
correspondence
product designation

text: C 280 E/186 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 sp(cid:228)nda l(cid:228)get i Irian Jaya. EU (cid:228)r fast beslutet att st(cid:246)dja Indonesiens nya demokratiskt valda regering i dess anstr(cid:228)ngningar att st(cid:228)rka landets demokrati, reformera dess milit(cid:228)ra och r(cid:228)ttsliga system, (cid:229)terge ekonomin dess vitalitet samt l(cid:246)sa sina inre konflikter genom dialog snarare (cid:228)n med v(cid:229)ld. (2000/C 280 E/215) SKRIFTLIG FR¯GA E-0145/00 fr(cid:229)n Mark Watts (PSE) till kommissionen (31 januari 2000) ˜mne: Utel(cid:228)mnande av referenser i kommissionens texter ˜r kommissionen medveten om att det fortfarande utel(cid:228)mnas referenser i kommissionens svar p(cid:229) fr(cid:229)gor fr(cid:229)n Europaparlamentets ledam(cid:246)ter? Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (18 februari 2000) Kommissionen tackar ledamoten f(cid:246)r p(cid:229)pekandet att referenser b(cid:246)r anges n(cid:228)r brev besvaras, och bekr(cid:228)ftar att personalen f(cid:229)tt en p(cid:229)minnelse om det. (2000/C 280 E/216) SKRIFTLIG FR¯GA P-0147/00 fr(cid:229)n Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Problem med programmet Taxis (24 januari 2000) I sina svar p(cid:229) mina f(cid:246)reg(cid:229)ende fr(cid:229)gor (E-1802/98 (1) och E-0044/99 (2)) f(cid:246)rs(cid:228)krade kommissionen, vars uppgifter uppenbarligen grundade sig p(cid:229) liknande f(cid:246)rs(cid:228)kringar fr(cid:229)n de grekiska myndigheterna, att genomf(cid:246)randet av programmet Taxis, som samfinansieras genom gemenskapsmedel, f(cid:246)rl(cid:246)per normalt. Trots detta har programmet varit ur funktion i en hel vecka p(cid:229) grund av ett allvarligt fel i centraldatorn Nilos. Detta har medf(cid:246)rt stora problem i kommunikationen mellan skattebetalarna och skattekontoren. Samtidigt (cid:228)r datorerna f(cid:246)r(cid:229)ldrade och p(cid:229) arbetsplatserna anv(cid:228)nds operativsystemet Windows 3. 11 (det vill s(cid:228)ga ett operativsystem som (cid:228)r tre generationer (cid:228)ldre (cid:228)n de moderna operativsystem som anv(cid:228)nds idag). 1. Anser kommissionen att specifikationerna f(cid:246)r den tekniska utrustningen h(cid:229)ller j(cid:228)mna steg med den teknologiska utvecklingen och att de svarar mot de krav som ett projekt av denna storleksgrad st(cid:228)ller? 2. Bed(cid:246)mer kommissionen att utbildningssystemet f(cid:246)r anv(cid:228)ndarna av Taxis nya teknologiska system (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt? 3. ˜r kommissionen fortfarande n(cid:246)jd med hur arbetet fortl(cid:246)per efter dessa uppenbara f(cid:246)rseningar i f(cid:246)rh(cid:229)llande till tidsplanen f(cid:246)r projektets slutf(cid:246)rande och efter de stora tekniska brister som uppdagats i genomf(cid:246)randet? 4. Vem (cid:228)r i slut(cid:228)ndan ansvarig f(cid:246)r alla problem som uppdagas i samband med Taxis? 5. Vad anser kommissionen om tidsplanen f(cid:246)r projektets slutf(cid:246)rande? (1) (2) EGT C 13, 18. 1. 1999, s. 88. EGT C 297, 15. 10. 1999, s. 140


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0186/00 υποβολή: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Ανεξέλεγκτη ταφή ραδιενεργώνλικών στην Αλβανία και στα Νότια Βαλκάνια.

eurovoc_concepts:
Adriatic Sea
Albania
EU environmental policy
Western Balkans
illicit trade
marine pollution
radioactive waste

text: 24. 10. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 303 E/155 (2000/C 303 E/170) GRAPTH ERVTHSH E-0175/00 ypobolh·: Olivier Duhamel (PSE) prow thn Epitroph· (31 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Ευρωπαι¤κη΄ δια΄κριση Με αφορµη΄ την προ΄σφατη καταιγι΄δα που ενε΄σκηψε σε ε΄να τµη΄µα της δυτικη΄ς Ευρω΄πης, εκατοντα΄δες Ευρωπαι΄οι, πολι΄τες η΄ στρατιω΄τες, α΄φησαν τη χω΄ρα τους για να µεταβου΄ν στις πληγει΄σες περιοχε΄ς και να προσφε΄ρουν τις δεξιο΄τητες και την ενεργητικο΄τητα΄ τους προκειµε΄νου να επιδιορθω΄σουν ο΄σα επιδε΄χοντο επιδιο΄ρθωση και να συνδρα΄µουν τους πληγε΄ντες πληθυσµου΄ς. Οι παραδειγµατικε΄ς αυτε΄ς πρα΄ξεις αλληλεγγυ΄ης θα µπορου΄σαν να οδηγη΄σουν την Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση, και ειδικο΄τερα την Επιτροπη΄, στην καθιε΄ρωση ευρωπαι¤κη΄ς δια΄κρισης, υπο΄ τη µορφη΄, π. χ. , ευρωπαι¤κου΄ τα΄γµατος αξι΄ας, για να επιβραβευ΄ονται οι πολι΄τες η΄ οι οµα΄δες πολιτω΄ν που ενη΄ργησαν, σε οιοδη΄ποτε επι΄πεδο, για να ενισχυ΄σουν τη συνοχη΄ µεταξυ΄ των λαω΄ν των χωρω΄ν της Ένωσης η΄ για να εκφρα΄σουν την ευρωπαι¤κη΄ συνει΄δηση. Η Επιτροπη΄, και συγκεκριµε΄να ο Προ΄εδρο΄ς της, µπορει΄ να αναφε΄ρει κατα΄ πο΄σον η καθιε΄ρωση µιας τε΄τοιας δια΄κρισης που θα επιβραβευ΄ει το θα΄ρρος και την αλληλεγγυ΄η στην υπηρεσι΄α της Ένωσης, φαι΄νεται αποδεκτη΄ και, εα΄ν ναι, να µελετη΄σει συ΄ντοµα τα µε΄σα εφαρµογη΄ς της; Apa·nthsh toy k. Prodi ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Marti·oy 2000) Η Επιτροπη΄ κατανοει΄ και συµµερι΄ζεται το µε΄ληµα του αξιο΄τιµου µε΄λους του Κοινοβουλι΄ου. Πα΄ντως, θεωρει΄ ο΄τι δεν ει΄ναι αρµο΄δια για την πρωτοβουλι΄α αυτη΄, η οποι΄α θα µπορου΄σε να εξεταστει΄ ο΄ταν η Ένωση ασχοληθει΄ σοβαρα΄ µε το θε΄µα της προστασι΄ας των πολιτω΄ν στο ευρωπαι¤κο΄ επι΄πεδο. (2000/C 303 E/171) GRAPTH ERVTHSH E-0186/00 ypobolh·: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (31 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Ανεξε΄λεγκτη ταφη΄ ραδιενεργω΄ν υλικω΄ν στην Αλβανι΄α και στα Νο΄τια Βαλκα΄νια Σε προ΄σφατη συνα΄ντηση στη Ρω΄µη του Έλληνα υπουργου΄ ∆ηµο΄σιας Τα΄ξης και του Ιταλου΄ υπουργου΄ Εσωτερικω΄ν (µε την παρουσι΄α του Αλβανου΄ οµολο΄γου τους), εκφρα΄σθηκαν ανησυχι΄ες για ενδεχο΄µενη µο΄λυνση της Αδριατικη΄ς απο΄ την προσπα΄θεια ανεξε΄λεγκτης ταφη΄ς ραδιενεργω΄ν υλικω΄ν και συζητη΄θηκαν τρο΄ποι ανακοπη΄ς του λαθρεµπο- ρι΄ου ραδιενεργω΄ν υλικω΄ν και της διοχε΄τευση΄ς τους στην Αλβανι΄α και στα Νο΄τια Βαλκα΄νια. Τι΄ πληροφορι΄ες ε΄χει η Επιτροπη΄ για το λαθρεµπο΄ριο ραδιενεργω΄ν υλικω΄ν στην Αλβανι΄α και σε α΄λλες 1. Βαλκανικε΄ς χω΄ρες; και Τι΄ µε΄τρα λαµβα΄νει για να περιορισθει΄ η µο΄λυνση της Αδριατικη΄ς απο΄ ανεξε΄λεγκτες απορρι΄ψεις ραδιενεργω΄ν 2. υλικω΄ν; Apa·nthsh toy k. Patten ej ono·matow thw Epitroph·w (14 Marti·oy 2000) Η Επιτροπη΄ λαµβα΄νει τακτικα΄ πληροφορι΄ες για περιπτω΄σεις που σχετι΄ζονται µε λαθρεµπο΄ριο πυρηνικω΄ν 1. υλικω΄ν και ραδιενεργω΄ν ουσιω΄ν, που ανακαλυ΄πτονται απο΄ τις αρχε΄ς. Η Επιτροπη΄ γνωρι΄ζει τα ιδιαι΄τερα προβλη΄µατα που υφι΄στανται στην πρω΄ην Γιουγκοσλαβι΄α και στην Αλβανι΄α. Για το λο΄γο αυτο΄, η µονα΄δα ραδιοπροστασι΄ας της Γενικη΄ς ∆ιευ΄θυνση Περιβα΄λλοντος ε΄χει δηµιουργη΄σει ε΄να ευρυ΄ προ΄γραµµα ενηµε΄ρωσης µε στο΄χο να βοηθη΄σει, µεταξυ΄ α΄λλων, τα βαλκανικα΄ κρα΄τη να καθιερω΄σουν αποτελεσµατικα΄ µε΄τρα για την καταπολε΄µηση του παρα΄νοµου εµπορι΄ου πυρηνικου΄ υλικου΄. C 303 E/156 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 24. 10. 2000 Υπα΄ρχει επι΄σης ε΄να Ινστιτου΄το πυρηνικη΄ς φυσικη΄ς, υπο΄ την αιγι΄δα της Ακαδηµι΄ας επιστηµω΄ν της Αλβανι΄ας. Το Ινστιτου΄το ε΄χει δηµιουργη΄σει δυ΄ο οµα΄δες ελε΄γχου στις τελωνειακε΄ς περιφε΄ρειες του ∆υρραχι΄ου και των Τιρα΄νων. Οι οµα΄δες αυτε΄ς ει΄ναι επιφορτισµε΄νες, µεταξυ΄ α΄λλων, µε το θε΄µα του παρα΄νοµου εµπορι΄ου ραδιενεργω΄ν αποβλη΄των. Όσον αφορα΄ την Αδριατικη΄, οι αλβανικε΄ς αρχε΄ς δηλω΄νουν ο΄τι δεν γνωρι΄ζουν την υ΄παρξη µο΄λυνσης αυτου΄ 2. του τυ΄που. Οι διαπραγµατευτικε΄ς οδηγι΄ες που αφορου΄ν τη µελλοντικη΄ συµφωνι΄α σταθεροποι΄ησης και συ΄νδεσης µε την Πρω΄ην Γιουγκοσλαβικη΄ ∆ηµοκρατι΄α της Μακεδονι΄ας, καθορι΄ζουν την ενι΄σχυση της παρακολου΄θησης και του ελε΄γχου της µεταφορα΄ς ευαι΄σθητων υλικω΄ν, συµπεριλαµβανοµε΄νων των ραδιενεργω΄ν, σαν ε΄ναν ενδεχο΄µενο τοµε΄α συνεργασι΄ας. (2000/C 303 E/172) GRAPTH ERVTHSH E-0188/00 ypobolh·: Richard Corbett (PSE) prow thn Epitroph· (31 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Συστη΄µατα διερµηνει΄ας µε περισσο΄τερες απο΄ 20 γλω΄σσες Σε ποιο βαθµο΄ ε΄χει η Επιτροπη΄ προχωρη΄σει στην αξιολο΄γηση κατα΄ πο΄σον ει΄ναι εφικτο΄ να εξασφαλι΄ζεται διερµηνει΄α σε περισσο΄τερες απο΄ 20 γλω΄σσες κατα΄ τις συνεδρια΄σεις της ΕΕ µετα΄ τη διευ΄ρυνση και την προσχω΄ρηση των υποψη΄φιων χωρω΄ν της Κεντρικη΄ς και Ανατολικη΄ς Ευρω΄πης; Ει΄ναι σε θε΄ση να επιβεβαιω΄σει ο΄τι σηµαντικο΄ µε΄ρος της διερµηνει΄ας θα πρε΄πει να πραγµατοποιει΄ται µε΄σω µιας «αξονικη΄ς» γλω΄σσας και να µεταφε΄ρεται µε΄σω δευ΄τερης διερµηνει΄ας στις α΄λλες γλω΄σσες; Εα΄ν ναι, ε΄χει εξετασθει΄ το ενδεχο΄µενο να χρησιµοποιηθει΄ ως αξονικη΄ γλω΄σσα η εσπερα΄ντο, δεδοµε΄νου ο΄τι: (cid:129) ει΄ναι ουδε΄τερη και συνεπω΄ς δεν θα παρει΄χε προτι΄µηση σε καµι΄α γλωσσικη΄ οµα΄δα εντο΄ς της ΕΕ (cid:129) ει΄ναι δοµηµε΄νη και λογικη΄ γλω΄σσα, ιδανικη΄ για τον σκοπο΄ αυτο΄ (cid:129) µπορει΄ να µαθευτει΄ πολυ΄ γρη΄γορα; Apa·nthsh toy k. Kinnock Ej ono·matow thw Epitroph·w (14 Marti·oy 2000) Απο΄ το 1990 και µετα΄, η Επιτροπη΄ οργανω΄νει τακτικου΄ς διαγωνισµου΄ς επιλογη΄ς για ελευ΄θερους επαγγελµατι΄ες διερµηνει΄ς συνεδρια΄σεων (διερµηνει΄ς free-lance) που γνωρι΄ζουν τις γλω΄σσες των χωρω΄ν της Κεντρικη΄ς και Ανατολικη΄ς Ευρω΄πης (ΧΑΚΕ). Με΄χρι στιγµη΄ς, ε΄χουν εγκριθει΄ συνολικα΄ περι΄που 200 διερµηνει΄ς για ο΄λες τις γλω΄σσες ΧΑΚΕ. Το αξιο΄τιµο µε΄λος παραπε΄µπεται στην απα΄ντηση της Επιτροπη΄ς στη γραπτη΄ ερω΄τηση Ε-2064/99 του κ. Dupuis (1) της 22ης ∆εκεµβρι΄ου 1999. Το 1999 και το 2000, ε΄γιναν στις χω΄ρες αυτε΄ς περαιτε΄ρω επενδυ΄σεις εκπαι΄δευσης και χορηγη΄θηκαν 120 υποτροφι΄ες σε φοιτητε΄ς των παραπα΄νω γλωσσω΄ν. Η πολιτικη΄ αυτη΄ ακολουθει΄ την αρχη΄ του σεβασµου΄ της γλωσσικη΄ς και πολιτιστικη΄ς ποικιλο΄τητας και αποτελει΄ βασικο΄ στοιχει΄ο για την οικοδο΄µηση της Ευρω΄πης. Όσον αφορα΄ τη διερµηνει΄α, η Κοινη΄ Υπηρεσι΄α ∆ιερµηνει΄ας Συνεδρια΄σεων (ΚΥ∆Σ) προσπαθει΄ να εξασφαλι΄σει διερµηνει΄α ει΄τε απευθει΄ας απο΄ τη µι΄α γλω΄σσα στις α΄λλες, ει΄τε, ο΄ταν αυτο΄ δεν ει΄ναι εφικτο΄, µε ε΄µµεση διερµηνει΄α δηλαδη΄ µε την παρεµβολη΄ το πολυ΄ ενο΄ς ενδια΄µεσου σταδι΄ου. Το ενδια΄µεσο αυτο΄ στα΄διο η΄ η «παρεµβαλλο΄µενη» γλω΄σσα (γλω΄σσα relais) ποικι΄λλει ανα΄λογα µε τη συ΄νθεση της οµα΄δας και τις οµιλου΄µενες γλω΄σσες. Παρο΄τι ει΄ναι βε΄βαιο ο΄τι η αναλογι΄α της ε΄µµεσης διερµηνει΄ας µε΄σω του υπα΄ρχοντος συστη΄µατος «παρεµβαλλο΄µε- νης» γλω΄σσας θα αυξηθει΄, δεν υπα΄ρχει λο΄γος να χρησιµοποιου΄νται συστηµατικα΄ οι ι΄διες «παρεµβαλλο΄µενες» γλω΄σσες η΄ «γλω΄σσες-α΄ξονες» (γλω΄σσες pivot) σε ο΄λες τις συνεδρια΄σεις η΄ µι΄α και µο΄νο «παρεµβαλλο΄µενη» γλω΄σσα σε κα΄θε συνεδρι΄αση. Οι διερµηνει΄ς µπορου΄ν να επιλε΄γουν την «παρεµβαλλο΄µενη» γλω΄σσα ει΄τε µε βα΄ση τις πολιτιστικε΄ς οµοιο΄τητες, ει΄τε µε βα΄ση το γεγονο΄ς ο΄τι ανη΄κει στην ι΄δια γλωσσικη΄ οικογε΄νεια («φυσικε΄ς γλω΄σσες relais»)


title: Presupuesto general de la Unión Europea para el ejercicio 2000 : Síntesis en cifras.

eurovoc_concepts:
Structural Funds
administrative expenditure (EU)
common agricultural policy
domestic policy
draft budget (EU)
foreign policy
general budget (EU)
multiannual financial framework