title: 2000/124/EG: Kommissionens beslut av den 10 januari 2000 om genomförande av artikel 9 i rådets direktiv 96/67/EG på Portos flygplats (Aeroporto Francisco Sa Carneiro) [delgivet med nr K(1999) 5196] (Text av betydelse för EES.) (Endast den portugisiska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Northern Portugal
airport
market access
provision of services
transport infrastructure
works contract

text: L 39/74 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 2. 2000 KOMMISSIONENS BESLUT av den 10 januari 2000 om genomf(cid:246)rande av artikel 9 i r(cid:229)dets direktiv 96/67/EG p(cid:229) Portos flygplats (Aeroporto Francisco Sa Carneiro) [delgivet med nr K(1999) 5196] (Endast den portugisiska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (2000/124/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:229)dets direktiv 96/67/EG av den 15 oktober 1996 om tilltr(cid:228)de till marknaden f(cid:246)r marktj(cid:228)nster p(cid:229) flygplat- serna inom gemenskapen (1), s(cid:228)rskilt artikel 9. 5 i detta, med beaktande av de portugisiska myndigheternas beslut som meddelades kommissionen den 11 oktober 1999 och efter samr(cid:229)d med dessa myndigheter, efter samr(cid:229)d med den r(cid:229)dgivande kommittØn, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: 1. Till(cid:228)mpningsomr(cid:229)de f(cid:246)r det undantag som anm(cid:228)lts av Portugals regering 1. 1 De portugisiska myndigheternas anm(cid:228)lan 1. 2. Genom en skrivelse som registrerades av kommissionen den 11 oktober 1999, anm(cid:228)lde de portugisiska myndig- heterna en beg(cid:228)ran om godk(cid:228)nnande av ett beslut av Portugals regering, genom vilket Portos flygplats (Aero- porto Francisco Sa Carneiro) beviljas ett undantag som syftar till att begr(cid:228)nsa antalet anv(cid:228)ndare, som (cid:228)r bemyn- digade att ut(cid:246)va egenhantering f(cid:246)r de tj(cid:228)nstekategorier som anges i bilagan till direktivet under nr 2, till fyra stycken. Detta undantag har beviljats, i enlighet med artikel 9. 1 c i direktivet, f(cid:246)r perioden fram till den 31 augusti 2001. I enlighet med artikel 9. 3 i direktivet offentliggjorde kommissionen den 25 november 1999 en sammanfatt- ning av denna anm(cid:228)lan i Europeiska gemenskapernas offici- tidning (2) och anmodade ber(cid:246)rda parter att ella inkomma med synpunkter. 3. 4. 5. 6. I enlighet med best(cid:228)mmelserna i artikel 9. 5 i direktivet samr(cid:229)dde kommissionen med den portugisiska rege- ringen betr(cid:228)ffande utkastet till kommissionens utv(cid:228)r- dering den 3 december 1999. Grund f(cid:246)r undantaget De allm(cid:228)nna reglerna f(cid:246)r tilltr(cid:228)de till marknaden f(cid:246)r marktj(cid:228)nster fastst(cid:228)lls i artiklarna 6 och 7 i direktivet. D(cid:228)r framg(cid:229)r tydligt att principen om st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga (cid:246)ppenhet skall g(cid:228)lla f(cid:246)r de flesta typer av marktj(cid:228)nster. F(cid:246)r en flygplats med en s(cid:229)dan trafikvolym som Portos f(cid:246)reskrivs i direktivet att egenhantering skall till(cid:229)tas fr(cid:229)n och med den 1 januari 1998. I artikel 9 i direktiv 96/67/EG tas (cid:228)ven h(cid:228)nsyn till det faktum att allvarliga utrymmes- och kapacitetsbegr(cid:228)ns- ningar i vissa mycket speciella fall kan f(cid:246)rhindra att marknaden (cid:246)ppnas i f(cid:246)reskriven omfattning. Tillf(cid:228)lliga undantag kan d(cid:229) beviljas f(cid:246)r att ge flygplatsen tid att komma till r(cid:228)tta med dessa begr(cid:228)nsningar. S(cid:229)dana undantag f(cid:229)r endast beviljas i exceptionella fall och syf- tet (cid:228)r inte att generellt ge flygplatser en extra anpass- ningsperiod ut(cid:246)ver den som f(cid:246)reskrivs i artikel 1 i direk- tivet. Ett undantag kan endast beviljas p(cid:229) grundval av speci- fika utrymmes- och kapacitetsbegr(cid:228)nsningar. Det (cid:228)r ocks(cid:229) detta sk(cid:228)l som (cid:229)beropades av de portugisiska myndigheterna n(cid:228)r de beviljade det undantag som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r detta beslut i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med artikel 23 i den portugisiska f(cid:246)rordningen (cid:148)Decreto-Lei N. o 275/99 de 23 de Julho 1999(cid:148) (3), genom vilken direktiv 96/67/EG inf(cid:246)rlivas i den nationella lagstiftningen. 1. 2 Beskrivning av flygplatsen 7. Portos flygplats har en total yta p(cid:229) 319 hektar och (cid:228)r utrustad med en passagerarterminal som (cid:228)r bel(cid:228)gen l(cid:228)ngst ut i s(cid:246)dra (cid:228)nden av en 3 480 meter l(cid:229)ng start- och landningsbana i nord-sydlig riktning. Denna termi- (1) EGT L 272, 25. 10. 1996, s. 36. (2) EGT C 337, 25. 10. 1999, s. 5. (3) DiÆro Da Repœblica(cid:150) 23. 7. 99 (cid:150) I Serie-A Nr 170, s. 4588. 14. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 39/75 8. 9. 10. 11. 12. 13. nal har en maximal (cid:229)rlig kapacitet p(cid:229) 3 miljoner pas- sagerare vilket inte m(cid:246)jligg(cid:246)r n(cid:229)gra uppst(cid:228)llningsplatser med brygganslutning. Godsterminalen har en kapacitet p(cid:229) 40 000 ton med en driftsyta p(cid:229) 8 700 m2 och 2 200 m2 f(cid:246)r kontor. Antalet passagerare var 2,3 miljoner 1997 (2,7 miljoner 1998), som huvudsakligen fl(cid:246)g med regulj(cid:228)rflyg (87 %) och internationellt flyg (78 %). Trafikprognoserna visar p(cid:229) en (cid:229)rlig genomsnittlig (cid:246)kning p(cid:229) n(cid:228)stan 6 % under de kommande fem (cid:229)ren. 1. 3 Situationen f(cid:246)r marktj(cid:228)nster vid Portos flygplats Eftersom antalet passagerare (cid:228)r mellan tv(cid:229) och tre miljo- ner och m(cid:228)ngden gods understiger 75 000 ton per (cid:229)r g(cid:228)ller (cid:246)ppnandet av marknaden inte tj(cid:228)nster som tillhan- dah(cid:229)lls till tredje man f(cid:246)re den 1 januari 2001. F(cid:246)r huvuddelen av verksamheten utf(cid:246)rs dessa tj(cid:228)nster av TAP med undantag av s(cid:229)dana som avser godshantering f(cid:246)r vilka en andra tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r finns n(cid:228)rvarande. Dessa godstj(cid:228)nster svarar emellertid endast f(cid:246)r 1 % av r(cid:246)relserna p(cid:229) flygplatsen. D(cid:228)remot f(cid:246)reskrivs i direktivet r(cid:228)tten att ut(cid:246)va egenhan- tering sedan den 1 januari 1998. Vad g(cid:228)ller egenhantering (cid:228)r detta till(cid:229)tet f(cid:246)r tv(cid:229) anv(cid:228)n- dare p(cid:229) rampen (TAP och Portugalia). F(cid:246)r marktj(cid:228)nster i terminalen och i synnerhet passagerartj(cid:228)nster som detta beslut (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r, utf(cid:246)rs dessa f(cid:246)r n(cid:228)rvarande av fyra flygbolag, n(cid:228)mligen TAP, Portugalia, KLM och GB Air. F(cid:246)r dessa tj(cid:228)nster f(cid:246)reskrivs emellertid i direktivet van- ligtvis att r(cid:228)tten till egenhantering erk(cid:228)nns utan begr(cid:228)ns- ningar. 2. Begr(cid:228)nsningar som (cid:229)beropas av de portugisiska myndigheterna I den akt som lagts fram av de portugisiska myndighe- terna framh(cid:228)vs en betydande utrymmesbrist f(cid:246)r passage- rare som skall embarkera. Trafiken p(cid:229) flygplatsen (cid:228)r ore- gelbunden och den hall som anv(cid:228)nds f(cid:246)r denna verk- samhet har en yta p(cid:229) endast 500 m2 med bara 18 incheckningsdiskar. Vid tidpunkter med mycket tra- fik, s(cid:228)rskilt under de traditionella loven f(cid:246)r sommar, jul och p(cid:229)sk, (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r denna hall helt (cid:246)verbelamrad med passagerare som v(cid:228)ntar p(cid:229) att f(cid:229) checka in. Dessutom har huvuddelen av passagerarna med sig mycket bagage vid incheckningen och de medf(cid:246)ljs av anh(cid:246)riga och detta inneb(cid:228)r att detta utrymme blir (cid:228)nnu mer (cid:246)ver- belamrat. F(cid:246)r att uppn(cid:229) en god kvalitet p(cid:229) incheckningsverksam- heten skulle det, enligt den akt som de portugisiska tre fram, beh(cid:246)vas myndigheterna lagt incheckningsdiskar per flygning, inbegripet en incheck- ningsdisk enbart f(cid:246)r passagerare i aff(cid:228)rsklass. Det (cid:228)r d(cid:228)r- f(cid:246)r, enligt de portugisiska myndigheterna, sv(cid:229)rt att upp- r(cid:228)tth(cid:229)lla en god kvalitet p(cid:229) servicen under perioderna med h(cid:246)gtrafik. i genomsnitt 14. 15. De studier som flygplatsen har gjort visar att det med tanke p(cid:229) trafikniv(cid:229)n skulle beh(cid:246)vas 24 incheckningsdis- kar fr(cid:229)n 1998 och 26 diskar 1999. Dessa siffror grundas p(cid:229) en genomsnittlig (cid:246)ppettid av incheckningsdiskarna p(cid:229) 90 minuter, p(cid:229) en (cid:246)kning som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ligger p(cid:229) 6 % per (cid:229)r och p(cid:229) ett antagande om att antalet incheckningsdiskar b(cid:246)r vara tv(cid:229) f(cid:246)r ett flygplan i kate- gori A (160 passagerare), tre f(cid:246)r ett flygplan i kategori B (mellan 161 och 300) och fyra f(cid:246)r ett flygplan i kategori C ((cid:246)ver 300). Enligt de portugisiska myndigheterna (cid:228)r det f(cid:246)r n(cid:228)rva- rande inte m(cid:246)jligt att till(cid:229)ta att det tillkommer fler akt(cid:246)- rer f(cid:246)r denna kategori tj(cid:228)nster d(cid:229) det skulle hindra balansen mellan tillv(cid:228)xten av trafiken p(cid:229) flygplatsen och uppr(cid:228)tth(cid:229)llandet av en god kvalitetsniv(cid:229) f(cid:246)r marktj(cid:228)ns- terna. 3. De ber(cid:246)rda parternas iakttagelser 16. Efter kommissionens offentligg(cid:246)rande av ett utdrag ur de portugisiska myndigheternas anm(cid:228)lan och i (cid:246)verens- st(cid:228)mmelse med best(cid:228)mmelserna i artikel 9. 3 i direktivet har de ber(cid:246)rda parterna uppmanats att komma med synpunkter. En transport(cid:246)r har p(cid:229)talat att det (cid:228)r om(cid:246)jligt att helt (cid:246)ppna marknaden f(cid:246)r de tj(cid:228)nster som omfattas av undantaget p(cid:229) kort sikt. 4. Bed(cid:246)mning av undantaget mot bakgrund av best(cid:228)mmelserna i direktiv 96/67/EG 4. 1 G(cid:228)llande regler f(cid:246)r marktj(cid:228)nster 4. 1. 1 M(cid:246)jligheter att begr(cid:228)nsa tilltr(cid:228)det till marknaden 17. 18. I direktiv 96/67/EG f(cid:246)reskrivs ett differentierat (cid:246)pp- nande av marknaden, utg(cid:229)ende dels fr(cid:229)n hur marktj(cid:228)ns- terna tillhandah(cid:229)lls (egenhantering eller tj(cid:228)nster till tredje man), dels fr(cid:229)n flygplatsens trafikvolym. De allm(cid:228)nna reglerna om ut(cid:246)vandet av egenhantering vad g(cid:228)ller de marktj(cid:228)nstkategorier som avses i de portu- gisiska myndigheternas anm(cid:228)lan fastst(cid:228)lls i artikel 7. 1 i direktivet. Dessa regler har inf(cid:246)rts i den portugisiska f(cid:246)r- ordning genom vilken direktivet inf(cid:246)rlivas (4). I enlighet (4) Decreto-Lei N. o 275/99, DiÆro da Repœblica- 23. 7. 99-I, Serie-A Nr 170, s. 4588. L 39/76 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 2. 2000 med best(cid:228)mmelserna i direktivet (cid:228)r passagerartj(cid:228)nsterna (cid:246)ppna utan inskr(cid:228)nkningar f(cid:246)r ut(cid:246)vandet av egenhante- ring av de transport(cid:246)rer som finns p(cid:229) flygplatsen. 19. N(cid:228)r det p(cid:229) grund av specifika utrymmes- eller kapaci- tetsbegr(cid:228)nsningar, s(cid:228)rskilt s(cid:229)dana som beror p(cid:229) tr(cid:228)ngsel eller p(cid:229) ytornas nyttjandegrad, inte (cid:228)r m(cid:246)jligt att (cid:246)ppna marknaden f(cid:246)r egenhantering i den omfattning som f(cid:246)reskrivs i direktivet, f(cid:229)r den ber(cid:246)rda medlemsstaten med st(cid:246)d av artikel 9. 1 c begr(cid:228)nsa egenhantering till ett begr(cid:228)nsat antal anv(cid:228)ndare vilka skall v(cid:228)ljas enligt rele- vanta, objektiva, genomblickbara och icke-diskrimine- rande kriterier. Det (cid:228)r p(cid:229) denna grund, och i enlighet med artikel 23 i den f(cid:246)rordning genom vilken direktivet inf(cid:246)rlivas (5) som de portugisiska myndigheterna har best(cid:228)mt sig f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa ut(cid:246)vandet av egenhantering till fyra anv(cid:228)ndare p(cid:229) Portos flygplats. 20. I artikel 9. 2 f(cid:246)reskrivs emellertid att det i varje beslut om undantag skall (cid:151) anges den eller de tj(cid:228)nstetyper f(cid:246)r vilka undantag beviljats samt de specifika utrymmes- och kapacitets- begr(cid:228)nsningar som ber(cid:228)ttigar till undantag, (cid:151) bifogas en plan (cid:246)ver (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att komma till r(cid:228)tta med dessa begr(cid:228)nsningar, Enligt artikel 9. 2 skall ett undantag dessutom inte (cid:151) otillb(cid:246)rligen inverka menligt p(cid:229) syftet med direkti- vet, (cid:151) snedvrida konkurrensen, (cid:151) vara av st(cid:246)rre omfattning (cid:228)n n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. 21. Det fr(cid:228)msta syftet med direktivet (cid:228)r att liberalisera mark- tj(cid:228)nsterna, vilket kommissionen p(cid:229)pekade i sina beslut av den 14 januari 1998 om flygplatserna i Frankfurt och D(cid:252)sseldorf (6). De begr(cid:228)nsningar som har (cid:229)lagts tredje part best(cid:229)r av begr(cid:228)nsningar i friheten f(cid:246)r dessa parter att tillhandah(cid:229)lla s(cid:229)dana tj(cid:228)nster eller att ut(cid:246)va sin r(cid:228)tt till egenhantering. I likhet med statliga (cid:229)tg(cid:228)rder tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster (7), som begr(cid:228)nsar m(cid:229)ste s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder som kan leda till att tj(cid:228)nsteleve- rant(cid:246)rer utesluts eller f(cid:246)rbjuds att ut(cid:246)va sin verksamhet eller, som i detta fall, (cid:229)tg(cid:228)rder som hindrar anv(cid:228)ndare som s(cid:229) (cid:246)nskar att bedriva egenhantering, oavsett om den utan (cid:229)tskillnad g(cid:228)ller s(cid:229)v(cid:228)l nationella tj(cid:228)nsteleveran- friheten att (5) Decreto-Lei N. o 275/99, DiÆro da Repœblica- 23. 7. 99-I, Serie A Nr 170, s. 4588. (6) Kommissionens beslut av den 14 januari 1998, EGT L 173, 18. 6. 1998, s. 32. t(cid:246)rer som leverant(cid:246)rer fr(cid:229)n andra medlemsstater, moti- veras av ett (cid:246)verskuggande allm(cid:228)nt intresse och inte av ekonomiska (cid:246)verv(cid:228)ganden. ¯tg(cid:228)rderna skall vidare vara rimliga i f(cid:246)rh(cid:229)llande till den m(cid:229)ls(cid:228)ttning som efterstr(cid:228)- vas. 4. 1. 2 F(cid:246)rfarandet 22. Kommissionens pr(cid:246)vning b(cid:246)r, s(cid:229)som p(cid:229)pekas i dess tv(cid:229) beslut om flygplatserna i Frankfurt och D(cid:252)sseldorf (8) omfatta f(cid:246)ljande tre punkter: (cid:151) F(cid:246)rekomsten och omfattningen av utrymmes- och kapacitetsbegr(cid:228)nsningar som motiverar undantaget och g(cid:246)r det om(cid:246)jligt att (cid:246)ppna marknaden i den omfattning som f(cid:246)reskrivs i direktivet. Endast utrym- mes- och kapacitetsbegr(cid:228)nsningar f(cid:229)r tas i beak- tande. (cid:151) En l(cid:228)mplig (cid:229)tg(cid:228)rdsplan f(cid:246)r att komma till r(cid:228)tta med dessa begr(cid:228)nsningar. (cid:151) (cid:214)verensst(cid:228)mmelsen med de principer som anges i artikel 9. 2 i direktivet i fr(cid:229)ga om direktivets syfte, kravet att konkurrensen inte f(cid:229)r snedvridas samt (cid:229)tg(cid:228)rdens r(cid:228)ckvidd. Syftet med ett beviljat undantag (cid:228)r inte att generellt ge flygplatsen en extra anpassningsperiod ut(cid:246)ver den som f(cid:246)reskrivs i artikel 1 i direktivet. Undantaget skall g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r flygplatsen att komma till r(cid:228)tta med de s(cid:228)rskilda problem som kan uppst(cid:229) n(cid:228)r marknaden (cid:246)pp- nas. Varje undantag m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r pr(cid:246)vas mot bakgrund av de specifika begr(cid:228)nsningar som (cid:229)beropas som st(cid:246)d f(cid:246)r p(cid:229)st(cid:229)endet att det inte skulle vara m(cid:246)jligt att (cid:246)ppna marknaden inom f(cid:246)reskriven tid. Enligt EG-domstolens r(cid:228)ttspraxis skall varje undantag tolkas strikt och undan- tagets r(cid:228)ckvidd skall best(cid:228)mmas med h(cid:228)nsyn till det efterstr(cid:228)vade syftet (9). Det aktuella undantaget m(cid:229)ste pr(cid:246)vas mot bakgrund av vad som sagts ovan. I enlighet med best(cid:228)mmelserna i artikel 9. 4 i direktivet har kommissionen ing(cid:229)ende granskat de (cid:229)beropade utrymmes- och kapacitetsbegr(cid:228)nsningarna, rimlighet f(cid:246)r det beslut som fattats av de portugisiska myndigheterna med h(cid:228)nsyn till dessa begr(cid:228)nsningar och de (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)reslagits f(cid:246)r att komma till r(cid:228)tta med begr(cid:228)ns- ningarna. Kommissionens unders(cid:246)kning har bland annat grundats p(cid:229) de studier som lagts fram av de portugisiska myndigheterna, p(cid:229) bes(cid:246)ket vid Portos flygplats den 5 november 1999 och p(cid:229) den tekniska studie som kom- missionen l(cid:229)tit f(cid:246)retaget Aerotec genomf(cid:246)ra. Slutligen har kommissionen tagit h(cid:228)nsyn till de kommentarer som flygplatsen och den portugisiska regeringen avgett ang(cid:229)ende kommissionens analys. 23. 24. 25. (7) EG-domstolens dom av den 25 juli 1991, m(cid:229)l C-288/89, Mediawet, Rec. 1991, s. I-4007 och m(cid:229)l C-76/90, S(cid:228)ger mot Dennemeyer, Rec. 1991, I-4221. (8) Se fotnot 6. (9) Se fotnot 7. 14. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 39/77 4. 2 Unders(cid:246)kning av de begr(cid:228)nsningar som angetts av de portugisiska myndigheterna hallen. Denna (cid:246)verbelastning beror p(cid:229) antalet flygningar och inte p(cid:229) antalet akt(cid:246)rer. Det (cid:228)r s(cid:229)ledes inte n(cid:246)dv(cid:228)n- digt att permanent tilldela diskarna till vissa flygbolag. 28. 29. 30. 26. 27. Portos flygplats f(cid:246)rfogar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:246)ver en termi- nalbyggnad med rektangul(cid:228)r form och har en anm(cid:228)ld kapacitet om 3 miljoner passagerare. Med 2,7 miljoner passagerare 1997 kommer denna kapacitetsgr(cid:228)ns snart att n(cid:229)s. Flygplatsen genomg(cid:229)r en betydande tillv(cid:228)xt som kommer g(cid:246)ra det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att utarbeta en ambiti(cid:246)s utbyggnadsplan. Eftersom det (cid:228)r en flygplats som betj(cid:228)- nar semesterorter m(cid:229)ste den ta hand om en mycket kon- centrerad trafik under perioderna med h(cid:246)gtrafik. Termi- nalen (cid:228)r utrustad med 18 incheckningsdiskar, varav sex st(cid:228)ndigt (cid:228)r tilldelade f(cid:246)retaget TAP och tv(cid:229) Portugalia. Dessa tv(cid:229) f(cid:246)retag anv(cid:228)nder dessutom ytterligare diskar vid behov. Dessutom hyr f(cid:246)retagen KLM och GB Air till- f(cid:228)lligt incheckningsdiskar f(cid:246)r sin egenhantering n(cid:228)r de beh(cid:246)ver dem f(cid:246)r sina egna flygningar. Den egenhante- ring som bedrivs av dessa fyra anv(cid:228)ndare motsvarar ungef(cid:228)r 70 % av trafiken. Flygplatsen (cid:228)r inte utrustad med n(cid:229)gra brygganslutningar och alla ombordstigningar sker via rampen. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande utf(cid:246)rs passagerartj(cid:228)nsterna f(cid:246)r tredje man endast av f(cid:246)retaget TAP. Detta f(cid:246)retag anv(cid:228)nder, liksom Portugalia, f(cid:246)rst de diskar som de har blivit till- delade p(cid:229) permanent basis och, vid behov, ytterligare diskar. S(cid:229)ledes skulle ankomsten av en ny tj(cid:228)nstetillhan- dah(cid:229)llare endast p(cid:229)verka den typ av verksamhet som utf(cid:246)rs av TAP, eftersom det (cid:228)r den enda tj(cid:228)nsteleveran- t(cid:246)ren till tredje man. Enligt de portugisiska myndighe- terna utf(cid:246)rs denna verksamhet under f(cid:246)rh(cid:229)llanden som inte (cid:228)r s(cid:228)rskilt tillfredsst(cid:228)llande vid perioder med h(cid:246)gtra- fik och det r(cid:229)der ingen tvekan om att m(cid:228)ttnadsgraden (cid:228)r n(cid:229)dd under vissa tidsperioder. Problemet beror emel- lertid p(cid:229) incheckningshallen, som med sina 500 m2 (cid:228)r alltf(cid:246)r liten f(cid:246)r att under tiderna med h(cid:246)gtrafik kunna ta emot de passagerare som v(cid:228)ntar p(cid:229) att checka in, samt p(cid:229) antalet incheckningsdiskar, och inte p(cid:229) det f(cid:246)retag som bedriver incheckningen, oavsett om det (cid:228)r en av de nuvarande anv(cid:228)ndarna som bedriver egenhantering eller en ny akt(cid:246)r. P(cid:229) Portos flygplats finns det f(cid:246)r de flygningar som han- teras av f(cid:246)retaget TAP, oavsett om det g(cid:228)ller egenhante- ring eller tj(cid:228)nster till tredje man, dessutom ingen gemen- sam incheckning, dvs. incheckning vid vilken som helst av f(cid:246)retagets diskar, vilket (cid:228)r fallet i vissa flygplatser. Diskarna (cid:246)ppnas individuellt f(cid:246)r var och en av de ber(cid:246)rda flygningarna, tv(cid:229) eller t. o. m. tre timmar i f(cid:246)rv(cid:228)g f(cid:246)r charterflygningarna, och passagerarna kan endast checka in vid de best(cid:228)mda diskarna. Det enda undanta- get till detta (cid:228)r TAP:s incheckningsdisk f(cid:246)r aff(cid:228)rsresen(cid:228)- rer. F(cid:246)retaget g(cid:229)r inte vidare med n(cid:228)sta flygning f(cid:246)rr(cid:228)n incheckningen f(cid:246)r den f(cid:246)reg(cid:229)ende flygningen helt och h(cid:229)llet (cid:228)r klar. Incheckningar i sista minuten kan alltid g(cid:246)ras vid disken f(cid:246)r aff(cid:228)rsresen(cid:228)rer. Om diskarna (cid:246)pp- nas per flygning, vilket (cid:228)r fallet nu, har kvaliteten p(cid:229) de marktj(cid:228)nstakt(cid:246)rer som st(cid:229)r bakom diskarna i princip ingen inverkan p(cid:229) (cid:246)verbelastningsniv(cid:229)n i inchecknings- Det (cid:228)r emellertid n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att unders(cid:246)ka om (cid:246)ver- lappningen i praktiken skulle kunna inneb(cid:228)ra s(cid:228)rskilda sv(cid:229)righeter med tanke p(cid:229) de nya akt(cid:246)rerna. Detta borde normalt sett inte vara fallet eftersom alla flygningar f(cid:246)r vilka tj(cid:228)nster tillhandah(cid:229)lls till tredje man hanteras av TAP som s(cid:229)ledes under vissa tider hanterar sina egna flygplan genom egenhantering samtidigt som det tillhan- dah(cid:229)ller tj(cid:228)nster (cid:229)t tredje man vid andra diskar. Anv(cid:228)n- dandet av dessa diskar f(cid:246)r samma flygningar men av en annan tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r inneb(cid:228)r i praktiken inga s(cid:228)r- skilda problem. Vad g(cid:228)ller kvaliteten p(cid:229) dessa tj(cid:228)nster, skall man bara ta h(cid:228)nsyn till denna om den p(cid:229)verkar de andra kunderna eller de andra akt(cid:246)rerna. Problemet med sm(cid:229) lokaler (cid:228)r h(cid:228)r oberoende av antalet akt(cid:246)rer vid incheckningen. Vad g(cid:228)ller tj(cid:228)nsterna f(cid:246)r det f(cid:246)retag som ville ut(cid:246)va egenhan- tering ang(cid:229)r detta problem endast f(cid:246)retaget sj(cid:228)lvt efter- som det endast handlar om f(cid:246)retagets egna flygplan. I sin utv(cid:228)rdering skall kommissionen bem(cid:246)da sig om att ta h(cid:228)nsyn till den v(cid:228)rsta situationen f(cid:246)r flygplatsen, dvs. den dag p(cid:229) (cid:229)ret n(cid:228)r det (cid:228)r som mest trafik. F(cid:246)r (cid:229)r 1998 handlade det om den 19 december d(cid:229) antalet passage- rare uppgick till 16 369. Man m(cid:229)ste p(cid:229)minna om att under 1998 var det endast fem dagar som hade en till- str(cid:246)mning p(cid:229) (cid:246)ver 10 000 passagerare. En unders(cid:246)kning av flygtidtabellerna visar att under den mest trafikerade dagen p(cid:229) (cid:229)ret k(cid:228)nde man av en brist p(cid:229) diskar vid 9-tiden och mitt p(cid:229) dagen. Detta problem finns delvis redan idag och ankomsten av en ny akt(cid:246)r kommer inte att ha n(cid:229)gon direkt inverkan under just dessa timmar eftersom det inte finns n(cid:229)gon gemensam incheckning. Dessutom (cid:228)r denna situation ett direkt resultat av det s(cid:228)tt denna best(cid:228)mda tidpunkt. I reglerna f(cid:246)r f(cid:246)rdelning av ankomst- och avg(cid:229)ngstider fastst(cid:228)lls att flygplatsen m(cid:229)ste hantera regulj(cid:228)ra flygningar inom best(cid:228)mda tidsperioder men att flygplatsen f(cid:229)r reglera incheckningstiderna f(cid:246)r charterfly- gen f(cid:246)r att kunna utnyttja incheckningsdiskarna effekti- vare. Alla dessa charterflygningar (cid:228)r i sj(cid:228)lva verket (cid:148)ad hoc(cid:148)-flygningar som godk(cid:228)nns av flygplatsen p(cid:229) indi- viduell bas och f(cid:246)r dessa kan det uppst(cid:228)llas villkor, bl. a. vad g(cid:228)ller incheckningstiderna. En unders(cid:246)kning av flyg- tidtabellerna visar att dessa flygningar kan hanteras under vissa tider p(cid:229) dagen och att en flyttning av dessa charterflygningar till dessa tidsperioder skulle g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att undvika detta problem. Flygplatsen f(cid:229)r s(cid:229)le- des inte (cid:229)beropa ett problem som den kan l(cid:246)sa sj(cid:228)lv. som charterflygningarna hanteras vid 31. Unders(cid:246)kningen av incheckningsdiskarna visar ocks(cid:229) att sex av de arton incheckningsdiskarna st(cid:228)ndigt (cid:228)r till- delade TAP och tv(cid:229) Portugalia. Dessa tv(cid:229) f(cid:246)retag anv(cid:228)n- der ocks(cid:229) andra diskar vid behov vilket (cid:228)ven GB Air 32. 33. 34. 35. 36. 37. L 39/78 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 2. 2000 och KLM g(cid:246)r. R(cid:246)rligheten vid anv(cid:228)ndandet visar att det inte finns n(cid:229)got s(cid:228)rskilt bokf(cid:246)ringsproblem f(cid:246)r det data- system som anv(cid:228)nds och att ankomsten av en ny akt(cid:246)r inte skulle inneb(cid:228)ra n(cid:229)gra problem i detta h(cid:228)nseende. I den akt som lagts fram av de portugisiska myndighe- terna behandlas inte de s(cid:228)rskilda problemen som hand- lar om kontor och rekreationshallar f(cid:246)r personalen. Unders(cid:246)kningen p(cid:229) platsen bekr(cid:228)ftade att utrymme kunde fril(cid:228)ggas i bagagesorteringshallen alldeles bakom incheckningsdiskarna och bredvid den som anv(cid:228)nds av de andra akt(cid:246)rerna. Slutligen har de portugisiska myndigheterna tillk(cid:228)nnagi- vit att de arbeten som planeras f(cid:246)r utvidgningen av ter- minalen inte borde p(cid:229)verka de nuvarande inchecknings- procedurerna. 40. De portugisiska myndigheterna har d(cid:228)rmed inte visat att det (cid:228)r om(cid:246)jligt att (cid:246)ppna marknaden i den grad som kr(cid:228)vs i direktivet. 4. 3 ¯tg(cid:228)rdsplanen I enlighet med best(cid:228)mmelserna i artikel 9. 2 i direktivet har de portugisiska myndigheterna lagt fram en (cid:229)tg(cid:228)rds- plan som syftar till att (cid:246)verkomma de (cid:229)beropade begr(cid:228)nsningarna. ett undantag och det (cid:228)r inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att noggrannare unders(cid:246)ka de (cid:229)tg(cid:228)rder som har lagts fram av flygplatsen f(cid:246)r att komma till r(cid:228)tta med dessa begr(cid:228)nsningar. 39. D(cid:229) det inte finns n(cid:229)gra reella begr(cid:228)nsningar finns det heller ingen anledning att unders(cid:246)ka huruvida undanta- gets omfattning st(cid:229)r i rimlig proportion till dess syfte enligt artikel 9. 2 i direktivet. 5. Sammanfattning Kommissionen konstaterar att Portos flygplats (cid:228)r s(cid:228)rskilt (cid:246)verbelastad under vissa tidsperioder och att man har beslutat om en utvecklingsplan f(cid:246)r att klara denna (cid:246)ver- belastning. Den konstaterar att omr(cid:229)det f(cid:246)r incheckning av bagage (cid:228)r alltf(cid:246)r litet under vissa perioder med h(cid:246)g- trafik och att man endast med stora sv(cid:229)righeter kan klara av det stora antalet passagerare som samtidigt checkar in f(cid:246)r regulj(cid:228)rflygningar och charterflygningar. Eftersom problemet ber(cid:246)r storleken p(cid:229) hallen och inte sj(cid:228)lva incheckningsdiskarna och d(cid:229) en b(cid:228)ttre planl(cid:228)gg- ning av flygningarna kan l(cid:246)sa en del av dessa problem har det emellertid inte varit m(cid:246)jligt att bevisa att en (cid:246)kning av antalet anv(cid:228)ndare som ut(cid:246)var egenhantering skulle medf(cid:246)ra en f(cid:246)rs(cid:228)mring av incheckningsverksam- heten eller att det inte (cid:228)r m(cid:246)jligt att (cid:246)ppna denna f(cid:246)r andra anv(cid:228)ndare i enlighet med artikel 9 i direktivet. ing(cid:229)r Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder i en st(cid:246)rre och mer allm(cid:228)n ombyggnads- och utvidgningsplan f(cid:246)r flygplatsen som kommer att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att klara trafik(cid:246)kningen bl. a. genom skapandet av en ny taxibana och nya upp- st(cid:228)llningsplatser f(cid:246)r- terminalbyggnaden vilket i dubbla antalet v(cid:229)ningar ocks(cid:229) kommer att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att skilja p(cid:229) avg(cid:229)ngs- och ankomstomr(cid:229)dena. flygplanen samt genom att f(cid:246)r Vad g(cid:228)ller de marktj(cid:228)nster som ber(cid:246)rs av detta undan- tag, planeras att antalet incheckningsdiskar skall dubble- ras f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt ut(cid:246)ka incheckningsomr(cid:229)det, att en ny avg(cid:229)ngsterminal f(cid:246)r bagaget skapas vilket kommer att m(cid:246)jligg(cid:246)ra att 100 % av bagaget (cid:148)screenas(cid:148) samt att fem gater med landg(cid:229)ngar som (cid:228)r anpassningsbara f(cid:246)r samtliga typer av flygplan skapas. Enligt de portugisiska myndigheterna borde dessa (cid:229)tg(cid:228)rder g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att klara trafik(cid:246)kningen och komma till r(cid:228)tta med de (cid:229)bero- pade begr(cid:228)nsningarna. Dessutom borde de till(cid:229)ta att marknaden f(cid:246)r marktj(cid:228)nster (cid:246)ppnas 2001 i enlighet med de best(cid:228)mmelser som fastst(cid:228)lls genom artikel 1. 2 i direktivet. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Det beslut om undantag som beviljats flygplatsen Francisco Sa Cameiro de Porto p(cid:229) grundval av artikel 9. 1 c i direktivet, och som anm(cid:228)ldes till kommissionen den 11 oktober 1999, uppfyl- ler inte villkoren i artikel 9 i direktivet. F(cid:246)ljaktligen kan Portu- gal inte till(cid:228)mpa detta beslut. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal. Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 10 januari 2000. 38. De begr(cid:228)nsningar som har (cid:229)beropats av de portugisiska myndigheterna verkar emellertid inte vara bevisade i den mening som avses i artikel 9 i direktivet f(cid:246)r att motivera P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Loyola DE PALACIO Vice ordf(cid:246)rande


title: Regolamento (CE) n. 57/2000 della Commissione, del 10 gennaio 2000, che sospende il dazio doganale preferenziale e ripristina il dazio della tariffa doganale comune all'importazione di rose a fiore grande originarie di Israele

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
floriculture
import
suspension of customs duties
tariff preference

formats: pdf print

text: 11. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 6/27 REGOLAMENTO (CE) N. 57/2000 DELLA COMMISSIONE del 10 gennaio 2000 che sospende il dazio doganale preferenziale e ripristina il dazio della tariffa doganale comune all'importazione di rose a fiore grande originarie di Israele LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 4088/87 del Consiglio, del 21 dicembre 1987, che stabilisce le condizioni di applicazione dei dazi doganali preferenziali all'importazione di alcuni prodotti Israele, della Giordania, del della floricoltura originari di Marocco e di Cipro, nonché della Cisgiordania e della Striscia di Gaza (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1300/ 97 (2), in particolare l'articolo 5, paragrafo 2, lettera b), (1) (2) considerando che il regolamento (CEE) n. 4088/87 stabi- lisce le condizioni per l'applicazione di un dazio doga- nale preferenziale per le rose a fiore grande, le rose a fiore piccolo, i garofani a fiore singolo (standard) e i garofani a fiore multiplo (spray) entro il limite di contin- tariffari aperti annualmente per l'importazione genti nella Comunità di fiori freschi recisi; considerando che il regolamento (CE) n. 1981/94 del Consiglio (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2530/1999 della Commissione (4), determina l'aper- tura e le modalità di gestione dei contingenti tariffari comunitari per i fiori e i boccioli, tagliati, freschi, origi- nari rispettivamente di Cipro, dell'Egitto, d'Israele, di Malta, del Marocco, della Cisgiordania e della Striscia di Gaza; (4) (5) (6) (7) considerando che il regolamento (CEE) n. 700/88 della Commissione (6), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2062/97 (7) ha precisato le modalità d'applica- zione del regime di cui si tratta; in base alle constatazioni effettuate considerando che, conformemente al disposto dei regolamenti (CEE) n. 4088/87 e (CEE) n. 700/88, si può concludere che le condizioni di cui all'articolo 2, paragrafo 2, del regola- mento (CEE) n. 4088/87 sono soddisfatte per una sospensione del dazio doganale preferenziale per le rose a fiore grande originarie di Israele; che occorre ripristi- nare il dazio della tariffa doganale comune; considerando che il contingente di tali prodotti si rife- risce al periodo dal 1o gennaio al 31 dicembre 2000; che, pertanto, la sospensione del dazio preferenziale e il ripristino del dazio della tariffa doganale comune si applicano al massimo fino alla fine di questo periodo; considerando che nel periodo intercorrente tra due riunioni del comitato di gestione spetta alla Commis- sione adottare tali misure, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 le Per importazioni grande (codice tasso doganale NC ex 0603 10 10) originarie di preferenziale fissato dal regolamento (CE) n. 1981/94 è sospeso e il dazio della tariffa doganale comune è ripristinato. a fiore Israele, rose di il (3) considerando che il regolamento (CE) n. 55/2000 della Commissione (5) ha fissato i prezzi comunitari alla produzione e all'importazione per i garofani e le rose per l'applicazione del regime; Articolo 2 (1) GU L 382 del 31. 12. 1987, pag. 22. (2) GU L 177 del 5. 7. 1997, pag. 1. (3) GU L 199 del 2. 8. 1994, pag. 1. (4) GU L 306 dell'1. 12. 1999, pag. 17. (5) Vedi pagina 23 della presente Gazzetta ufficiale. Il presente regolamento entra in vigore il 12 gennaio 2000. (6) GU L 72 del 18. 3. 1988, pag. 16. (7) GU L 289 del 22. 10. 1997, pag. 1. L 6/28 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 11. 1. 2000 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 10 gennaio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2770/99 van Alima Boumediene-Thiery (Verts/ALE) aan de Raad. Terugname-clausule.

eurovoc_concepts:
European Parliament
negotiation of an agreement (EU)
powers of the institutions (EU)
refugee
right of asylum

formats: html pdf print

text: C 280 E/126 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 10. 2000 De Commissie is voornemens steun te verlenen aan projecten op terreinen die zijdelings verband houden met het doel van het programma (verbetering van gerechtelijke samenwerking en kennis van elkaars rechtsstelsels), bijvoorbeeld projecten betreffende de wijze waarop de beklaagde, het slachtoffer en de staat tegen gerechtelijke samenwerking aankijken. Zoals in de verslagen wordt gezegd, wordt bijna 70 % van de projecten door niet-gouvernementele organisaties georganiseerd. (1) Eerste Verslag van de Commissie aan het Parlement en de Raad over de uitvoering van de programma(cid:146)s Grotius, Sherlock, Stop en Oisin (1996-1997) (cid:129) SEC(98) 1048; Tweede Verslag (1998) (cid:129) SEC(1999) 1955. (2000/C 280 E/135) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2770/99 van Alima Boumediene-Thiery (Verts/ALE) aan de Raad (10 januari 2000) Betreft: Terugname-clausule Tijdens zijn bijeenkomst op 3 december jl. heeft de Raad Justitie en Binnenlandse Zaken middels een procedure zonder debat ((cid:132)A(cid:148)-punten) een besluit goedgekeurd over de terugname-clausules in de over- eenkomsten van de Gemeenschap of de gemengde overeenkomsten. Volgens dit besluit moeten dergelijke clausules voortaan verplicht worden opgenomen in alle communautaire overeenkomsten en in de over- eenkomsten tussen de EG, haar lidstaten en derde landen. Kan de Raad de reikwijdte preciseren van dit besluit, dat zonder raadpleging van het Europees Parlement is genomen? Is dit besluit van toepassing op de vigerende overeenkomsten? Heeft dit besluit betrekking op alle handelsoverenkomsten, ook met de landen die geen toereikende garanties bieden op het stuk van de democratie en de grondrechten? Moet hieruit worden afgeleid dat alle landen waarmee de EG onderhandelt of overeenkomsten heeft als veilig worden beschouwd? Is de terugname-clausule verenigbaar met de verplichtingen van de EU en haar lidstaten krachtens de het Vluchtelingenverdrag van GenŁve van 1951 en vooral de toegang tot de asielprocedure en het beginsel van niet-uitzetting? Antwoord (13 maart 2000) 1. Het geachte parlementslid doelt op een besluit van de Raad dat refereert aan de conclusies van de Raad van 4 maart 1996, waarin de Raad is overeengekomen dat de opname in gemengde overeenkomsten van standaardclausules inzake overname, per geval wordt bezien bij de vaststelling van de richtsnoeren voor onderhandelingen over gemengde overeenkomsten. In het betrokken besluit worden deze conclusies aangepast aan de nieuwe situatie zoals die is ontstaan na de inwerkingtreding van het Verdrag van Amsterdamendement Het was namelijk dienstig de in 1996 overeengekomen standaardclausules te herzien om er rekening mee te houden dat de Europese Gemeenschap voortaan gemachtigd is overnameovereen- komsten te sluiten met derde landen. Overeenkomstig dit besluit moeten de herziene standaardclausules worden opgenomen in toekomstige overeenkomsten van de Gemeenschap en in overeenkomsten tussen de Europese Gemeenschap, haar lidstaten en derde landen, voorzover het associatie- of samenwerkingsover- eenkomsten betreft. Vanuit juridisch oogpunt gaat het om onderhandelingsrichtnoeren die op grond van artikel 300, lid 1, VEG door de Raad zijn vastgesteld; deze bepaling voorziet niet in raadpleging van het Europees Parlement. Deze nieuwe richtsnoeren zijn, vanaf de aanneming daarvan, van toepassing op de lopende en toekomstige onderhandelingen. 2. De clausules voorzien niet in een eventuele verplichting tot verwijdering van illegale migranten. Zij bevatten voor de overeenkomstsluitende partijen uitsluitend de verplichting om hun eigen onderdanen over te nemen en overnameovereenkomsten te sluiten die verplichtingen omvatten met betrekking tot de overname van onderdanen van derde landen en van staatlozen. Voor wat de verwijdering van illegale migranten betreft valt het onder de eigen verantwoordelijkheid van elke lidstaat ervoor te zorgen dat verwijdering plaatsvindt in overeenstemming met de verplichtingen uit hoofde van het Verdrag van GenŁve van 28 juli 1951 en het Protocol van 31 januari 1967 betreffende de status van vluchtelingen, en andere verdragen op dit gebied


title: Komission asetus (EY) N:o 58/2000, annettu 10 päivänä tammikuuta 2000, Israelista peräisin olevien pienikukkaisten ruusujen tuonnin etuustullin suspendoimisesta ja yhteisen tullitariffin tullin uudelleen käyttöön ottamisesta

text: 11. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 6/29 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 58/2000, annettu 10 päivänä tammikuuta 2000, Israelista peräisin olevien pienikukkaisten ruusujen tuonnin etuustullin suspendoimisesta ja yhteisen tullitariffin tullin uudelleen käyttöön ottamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon etuustullien soveltamisedellytyksistä tiettyjen Kyproksesta, Israelista, Jordaniasta ja Marokosta sekä Länsiran- nalta ja Gazan alueelta peräisin olevien kukkaviljelytuotteiden tuontiin 21 päivänä joulukuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4088/87 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1300/97 (2), ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan, sekä katsoo, että 4) 5) 6) komission asetuksessa (ETY) N:o 700/88 (6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2062/97 (7), määritellään kyseisen järjestelmän sovelta- mista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, asetusten (ETY) N:o 4088/87 ja (ETY) N:o 700/88 sään- nösten mukaisesti toteutettujen hintanoteerausten perus- teella olisi todettava, että asetuksen (ETY) N:o 4088/87 2 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät etuus- tullin suspendoimiseksi Israelista peräisin olevilta pieni- kukkaisilta ruusuilta; tämän vuoksi yhteisen tullitariffin tulli olisi otettava uudelleen käyttöön, ja kyseisten tuotteiden kiintiö on vahvistettu jaksolle 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 2000; tämän vuoksi etuustullin suspendoimista ja yhteisen tullitariffin tulli uudelleen käyttöön ottamista sovelletaan enintään tämän jakson päättymiseen asti, ja 7) komission on toteutettava nämä toimenpiteet hallinto- komitean kokousten välisenä aikana, 1) 2) asetuksessa (ETY) N:o 4088/87 määritetään suurikuk- kaisten ruusujen, pienikukkaisten ruusujen, suurikuk- kaisten neilikoiden (vakiotyyppi) ja terttuneilikoiden (spraytyyppi) etuustullien soveltamisedellytykset vuosit- tain vahvistettavien tariffikiintiöiden rajoissa tuoreiden leikkokukkien yhteisöön tuontia varten, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1981/94 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2530/1999 (4), säädetään yhteisön tariffikiin- tiön käyttöön ottamisesta Kyproksesta, Egyptistä, Isra- elista, Maltasta, Marokosta, Länsirannalta ja Gazan alueelta peräisin oleville tuoreille leikkokukille ja kukan- nupuille sekä sen hallinnosta, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Israelista peräisin olevien pienikukkaisten ruusujen (CN-koodi (EY) N:o 1981/94 ex 0603 10 10) vahvistettu etuustulli suspendoidaan ja yhteisen tullitariffin mukainen tulli otetaan uudelleen käyttöön. asetuksessa tuonnille 3) komission asetuksessa (EY) N:o 55/2000 (5) vahvistetaan yhteisön tuottaja- ja tuontihinnat neilikoille ja ruusuille järjestelmän soveltamiseksi, 2 artikla (1) EYVL L 382, 31. 12. 1987, s. 22. (2) EYVL L 177, 5. 7. 1997, s. 1. (3) EYVL L 199, 2. 8. 1994, s. 1. (4) EYVL L 306, 1. 12. 1999, s. 17. (5) Ks. tämän virallisen lehden sivu 23. Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä tammikuuta 2000. (6) EYVL L 72, 18. 3. 1988, s. 16. (7) EYVL L 289, 22. 10. 1997, s. 1. L 6/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 1. 2000 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 10 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen


title: Padomes Regula (EK) Nr. 49/2000 (2000. gada 10. janvāris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1139/98 par obligātām tādu sīku ziņu norādēm, kas nav paredzētas Direktīvā 79/112/EEK, uz dažu pārtikas produktu marķējuma, kuri ražoti no ģenētiski modificētiem organismiem

eurovoc_concepts:
foodstuff
genetically modified organism
labelling

text: 226 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/24. sēj. 32000R0049 11. 1. 2000. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 6/13 PADOMES REGULA (EK) Nr. 49/2000 (2000. gada 10. janvāris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1139/98 par obligātām tādu sīku ziņu norādēm, kas nav paredzētas Direktīvā 79/112/EEK, uz dažu pārtikas produktu marķējuma, kuri ražoti no ģenētiski modificētiem organismiem EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1978. gada 18. decembra Direktīvu 79/112/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformējumu un reklāmu (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/4/EK (2), un jo īpaši tās 4. panta 2. punktu, tā kā: (1) (2) (3) (4) (5) sīkas Padomes Regulā (EK) Nr. 1139/98 (3) paredzēts obligāti norādīt ziņas, kas nav noteiktas Direktīvā 79/112/EEK, uz tādu pārtikas produktu un to sastāvdaļu marķējuma, kuri ražoti no ģenētiski modificētas sojas (Gly- cine max L. ), uz ko attiecas Komisijas Lēmums 96/281/EK (4), un no ģenētiski modificētas kukurūzas (Zea mays L. ), uz ko attiecas Komisijas Lēmums 97/98/EK (5). Padomes Regulā (EK) Nr. 1139/98 atzīts, ka nevar izslēgt nejaušu pārtikas piesārņojumu ar DNS vai proteīniem, kas rodas no ģenētiskas modifikācijas. Tāpēc Padome brīdī, kad tā pieņēma Padomes Regulu (EK) Nr. 1139/98, aicināja Komisiju izpētīt iespējas noteikt tādu DNS vai proteīnu klātbūtnes minimālās robežas, kas rodas no ģenētiskās modifikācijas, lai ņemtu vērā nejaušā piesār- ņojuma problēmu. Lai arī daži uzņēmumi izvairās izmantot ģenētiski modifi- cētas sojas pupiņas (Glycine max L. ) vai kukurūzu (Zea mays L. ), vai to produktus par savu pārtikas produktu sastāvdaļu avotu, materiāls, kas iegūts no minētajiem ģenētiski modi- ficētajiem organismiem, var tajos atrasties nejauša piesār- ņojuma dēļ, piemēram, audzēšanas, ražas novākšanas, transportēšanas, uzglabāšanas vai pārstrādes laikā. Gadījumos, kad šādu materiālu klātbūtne ir nejauša un pār- stāv tikai mazu daļu no apspriestajām pārtikas produktu sastāvdaļām, uz šo pārtikas produkta sastāvdaļu neattiecas Regulas (EK) Nr. 1139/98 marķēšanas prasības. (6) Lai sasniegtu šo mērķi, jānosaka minimālā robeža nejaušai tāda materiāla klātbūtnei pārtikas produktu sastāvdaļās, (1) OV L 33, 8. 2. 1979. , 1. lpp. (2) OV L 43, 14. 2. 1997. , 21. lpp. (3) OV L 159, 3. 6. 1998. , 4. lpp. (4) OV L 107, 30. 4. 1996. , 10. lpp. (5) OV L 31, 1. 2. 1997. , 69. lpp. kas iegūts no iepriekš minētās ģenētiski modificētās sojas un kukurūzas. (7) Skaidrības labad jānosaka 1 % pielaides robeža. (8) (9) (10) (11) 1 % vērtība vislabāk noder, lai noteiktu pielaides robežu, kas vienlaikus ir zema un ņem vērā nenovēršamo iespēja- mību ražošanas laikā. Noteikšanas metodes jau nodrošina vai arī drīz nodrošinās nepieciešamos līdzekļus šīs vērtības ieviešanai. Tomēr 1 % vērtība jāuzskata par maksimālo, un uzņēmumam tādēļ praksē jācenšas sasniegt zemāko iespē- jamo līmeni minētā materiāla nejaušai klātbūtnei. Jāpaskaidro, ka 1 % vērtībai jābūt pielaides robežai ne tikai tāda materiāla nejaušai klātbūtnei, kas iegūts no iepriekš minētiem ģenētiski modificētiem organismiem, bet arī kombinētai nejaušai šādu materiālu un jebkura cita mate- riāla klātbūtnei, kas laists tirgū saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97 (6) un kas iegūts no citiem ģenētiski modificē- tiem organismiem. Priekšstats par materiāliem, kas iegūti no ģenētiski modifi- cētiem organismiem, jāsaprot kā atsauce uz to katras sastāvdaļas daļu, kura iegūta no ģenētiski modificētiem organismiem. Lai noteiktu, ka šo materiālu klātbūtne ir nejauša, uzņēmē- jiem jāspēj pierādīt kompetentajām iestādēm, ka tie ir vei- kuši vajadzīgos pasākumus, izvairītos no ģenētiski modificētu sojas pupiņu (Glycine max L. ) vai kukurūzas (Zea mays L. ), vai to produktu izmantošanas par avotu, vai vēl jebkuru citu tādu ģenētiski modificētu organismu izman- tošanas par avotu, kuru atvasinātie materiāli ir laisti tirgū saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97. lai (12) Lai atbilstu Direktīvai 79/112/EEK, jāizmanto robeža katras atsevišķas attiecīgās pārtikas preču sastāvdaļas līme- nī. (13) Būtu jāpaskaidro, ka tā pati pieeja jālieto, lai izveidotu to pārtikas preču sastāvdaļu sarakstu, uz ko neattiecas Regu- las (EK) Nr. 1139/98 marķēšanas prasības tādu proteīnu un DNS neesamības dēļ, kas rodas no 1. panta 1. punktā minētās ģenētiskās modifikācijas. (6) OV L 43, 14. 2. 1997. , 1. lpp. 13/24. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 227 (14) Jebkurā gadījumā uz pārtikas preču sastāvdaļām neattiecas Regulas (EK) Nr. 1139/98 marķēšanas prasības, ja nav atro- dams nedz proteīns, nedz DNS, kas rodas no 1. panta 1. punktā minētās ģenētiskās modifikācijas. Šajā sakarā jāpaskaidro, ka šis saraksts nav pilnīgs. (15) Dažos gadījumos pārtikas precēs iekļauta tikai viena sastāv- daļa. Tādēļ jāievieš skaidrība par to, kā šīs pārtikas preces traktēt, lai ieviestu iepriekšminētu sarakstu un piemērotu robežu. (16) Direktīva 79/112/EEK attiecas uz produktiem, ko tādā sta- tusā piegādā ne tikai galapatērētājiem, bet arī vairumtirdz- niecības piegādātājiem. un kas iegūts no citiem ģenētiski modificētiem organis- miem, ir atrodams to pārtikas preču sastāvdaļā vai pār- tikas precēs, kas sastāv no vienas sastāvdaļas, propor- cionāli ne vairāk par 1 % no katras atsevišķās pārtikas preču sastāvdaļas vai pārtikas precēm, kas sastāv no vie- nas sastāvdaļas, ar noteikumu, ka šī klātbūtne ir nejau- ša. Lai konstatētu, ka šā materiāla klātbūtne ir nejauša, uzņēmējiem jāspēj pierādīt kompetentām iestādēm, ka tie ir veikuši atbilstīgus pasākumus, lai izvairītos no ģenētiski modificētu organismu (vai to produktu) izmantošanas, kuri iepriekšējā daļā minēti kā avots. ”; (17) Šajā regulā paredzētie pasākumi atbilst Pastāvīgās pārtikas komitejas atzinumam, b) iestarpina šādu 2. a punktu: IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU REGULU. 1. pants Regulā (EK) Nr. 1139/98 izdara šādus grozījumus: 1. Vārdu “galapatērētājiem” 1. panta 1. punktā aizvieto ar “gala- patērētājiem vai vairumtirdzniecības piegādātājiem”. 2. Šādi groza 2. pantu: a) ar šādu tekstu aizvieto 2. punktu: “2. Uz noteiktiem pārtikas produktiem neattiecas papildu konkrētās marķēšanas prasības, ja: a) nedz proteīni, nedz DNS, kas rodas no 1. panta 1. punktā minētās ģenētiskās modifikācijas, nav atro- dami katrā atsevišķajā pārtikas preču sastāvdaļā vai pār- tikas precēs, kas sastāv no vienas sastāvdaļas; vai “2. a Lai atvieglotu 2. punkta a) apakšpunkta piemēroša- nu, saskaņā ar Direktīvas 79/112/EEK 17. pantā noteikto procedūru jāizveido nepilnīgs pārtikas preču sastāvdaļu saraksts vai tādu pārtikas preču saraksts, kas sastāv no vie- nas sastāvdaļas, kurās nav atrodami nedz proteīni, nedz DNS, kas rodas no 1. panta 1. punktā minētās ģenētiskās modifikācijas, ņemot vērā tehnikas attīstību, Zinātniskās pārtikas komitejas atzinumu un jebkuru citu attiecīgu zinātnisku ieteikumu. ” 2. pants Regulas (EK) Nr. 1139/98 marķēšanas prasības neattiecas uz konkrētām pārtikas precēm, kas jāpiegādā vairumtirdzniecības piegādātājiem, kas ir likumīgi ražotas un marķētas Kopienā vai kas ir likumīgi ievestas Kopienā un laistas brīvā apgrozībā, pirms šī regula stājusies spēkā. statusā tādā 3. pants b) materiāls, kas atvasināts no 1. panta 1. punktā minēta ģenētiski modificēta organisma, kopā ar jebkuru mate- riālu, kas laists tirgū saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97 Šī regula stājas spēkā deviņpadsmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2000. gada 10. janvārī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Erkki LIIKANEN


title: Kommissionens förordning (EG) nr 50/2000 av den 10 januari 2000 om märkning av livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller genetiskt modifierade tillsatser och aromer eller sådana som framställts av genetiskt modifierade organismer

eurovoc_concepts:
flavouring
food additive
foodstuff
genetically modified organism
labelling

text: 11. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 6/15 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 50/2000 av den 10 januari 2000 om märkning av livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller genetiskt modifierade till- satser och aromer eller sådana som framställts av genetiskt modifierade organismer EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets direktiv 79/112/EEG av den 18 december 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstift- ning om märkning, presentation och reklam i fråga om livs- medel (1), senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/4/EG (2), särskilt artikel 4. 2 i detta, och av följande skäl: 1. 2. 3. 4. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/ 97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser (3) omfattar inte tillsatser och aromer som är avsedda att användas i livsmedel om dessa ämnen i fråga om säker- hetsbedömning omfattas av annan gemenskapslagstift- ning, t. ex. rådets direktiv 89/107/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om livsmedelstillsatser som är godkända för användning i livsmedel (4) ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 94/34/ EG (5) eller rådets direktiv 88/388/EEG av den 22 juni 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning livsmedel och om om aromer för ursprungsmaterial sådana av aromer (6), ändrat genom kommissionens direktiv 91/ 71/EEG (7). användning i framställning vid Dessa tillsatser och aromer omfattas inte heller av rådets förordning (EG) nr 1139/98 om obligatoriska uppgifter vid märkning av vissa livsmedel som framställs från genetiskt modifierade organismer utöver de uppgifter som föreskrivs i direktiv 79/112/EEG (8). Genom att de utesluts ur tillämpningsområdena för dessa rättsakter omfattas genetiskt modifierade tillsatser och aromer eller sådana som framställts av genetiskt modifierade organismer och som används som livsme- delsingredienser inte av de särskilda märkningsföre- skrifter som fastställs i artikel 8 i förordning (EG) nr 258/97 eller av märkningsföreskrifterna i artikel 2 i förordning (EG) nr 1139/98. Det är viktigt för konsumenterna att även få information om genetiskt modifierade tillsatser och aromer, eller som framställts genom genmodifiering, på sådana (1) EGT L 33, 8. 2. 1979, s. 1. (2) EGT L 43, 14. 2. 1997, s. 21. (3) EGT L 43, 14. 2. 1997, s. 1. (4) EGT L 40, 11. 2. 1989, s. 27. (5) EGT L 237, 10. 9. 1994, s. 1. (6) EGT L 184, 15. 7. 1988, s. 61. (7) EGT L 42, 15. 2. 1991, s. 25. (8) EGT L 159, 3. 6. 1998, s. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. samma sätt som de redan nu får information om andra ingredienser som innehåller genetiskt modifierade orga- nismer eller som framställts av sådana organismer. Vissa medlemsstater har meddelat att de har för avsikt att på nationell nivå införa märkning som informerar konsumenterna om att tillsatser och eller aromer som har tillverkats av genetiskt modifierade organismer har använts. Sådana bestämmelser kan komma att utgöra nya hinder för handeln inom gemenskapen. I sitt beslut 98/613/EG (9) av den 21 oktober 1998 om en medlemsstats utkast till förordning beträffande märk- ning av livsmedel innehållande genetiskt modifierade till- satser och aromer fastställde kommissionen, i överens- stämmelse med medlemsstaterna, att den mest tillfreds- ställande lösningen vore att införa märkningsföreskrifter på gemenskapsnivå. Mot denna bakgrund skulle det vara lämpligt att göra det obligatoriskt att i märkningen av de berörda livs- medlen ange att de tillsatser eller aromer som använts är genetiskt modifierade organismer eller innehåller sådana organismer, eller har tillverkats av sådana organismer, enligt samma principer som fastställts för märkning av ingredienser bestående av eller innehållande genetiskt modifierade organismer eller framställda av sådana. Bestämmelserna i denna förordning omfattar inte till- satser och aromer som säljs som sådana till den slutliga konsumenten. Särskilda åtgärder bör vidtas för sådana tillsatser och aromer, så att liknande märkningskrav införs även för dessa. näringsvärde samtliga särdrag och egenskaper, I enlighet med det förfarande som anges i artikel 8 i förordning (EG) nr 258/97, är det särskilt nödvändigt att se till att konsumenterna får tillgång till information om livsmedlens t. ex. näringsmässiga sammansättning, effekter, samt för vilken användning de är avsedda, som innebär att livsmedlen och livsmedelsingredienserna i fråga inte längre är jämförbara med existerande livs- medel eller livsmedelsingredienser, och i detta syfte bör tillsatser och aromer som är genetiskt modifierade eller framställda av genetiskt modifierade organismer, och som inte är jämförbara med motsvarande traditionella tillsatser eller aromer, omfattas av märkningskrav. eller (9) EGT L 291, 30. 10. 1998, s. 35. L 6/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 1. 2000 I enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 8 i förordning (EG) nr 258/97 måste märkningskraven grundas på vetenskaplig bedömning. Det är nödvändigt att fastställa tydliga märkningsregler för ovan nämnda produkter vilka möjliggör en tillför- litlig, enkelt reproducerbar och praktiskt genomförbar officiell kontroll. Det är också nödvändigt att säkerställa att märknings- kraven inte blir onödigt betungande, men tillräckligt detaljerade för att förse konsumenterna med nödvändig information. Artikel 2 Utan att det påverkar gemenskapslagstiftningens övriga märk- ningskrav för livsmedel skall märkningen av de livsmedel som avses i denna förordning informera den slutliga konsumenten och storköken a) om alla särdrag och egenskaper hos livsmedlet, i enlighet med artikel 4. 1, t. ex. — sammansättning, — näringsvärde eller näringsmässiga effekter, — den användning för vilken tillsatserna eller aromerna är avsedda, I förordning (EG) nr 1139/98 fastställs kriterierna för när märkning krävs för livsmedel som framställts av genetiskt modifierad majs eller soja. som medför att de angivna tillsatserna eller aromerna inte längre är jämförbara med motsvarande befintliga tillsatser eller aromer, 11. 12. 13. 14. 15. Livsmedelstillsatsernas och livsmedelsaromernas innehåll av proteiner eller DNA som är ett resultat av genetiskt modifiering är idag det kriterium som bäst uppfyller ovannämnda krav. En sådan metod kan komma att omprövas med hänsyn till framtida forskningsrön. 16. Med tanke på den föreslagna åtgärdens räckvidd och effekter är de gemenskapsbestämmelser som införs genom denna förordning inte bara nödvändiga utan också avgörande för att uppnå de fastställda målen. 17. Oavsiktlig kontaminering av tillsatser eller aromämnen med DNA eller protein som uppkommit genom genetisk modifiering kan inte uteslutas, och det är därför lämpligt att undersöka möjligheten att fastställa ett tröskelvärde för att undvika att alla produkter som kontaminerats på detta sätt måste märkas. 18. De åtgärder som avses i denna förordning är förenliga med Ständiga livsmedelskommitténs yttrande. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. I denna förordning fastställs särskilda ytterligare märk- ningskrav för livsmedel och livsmedelsingredienser, avsedda för den slutliga konsumenten eller storkök, som innehåller sådana tillsatser och/eller aromer som avses i punkt 2, (betecknas det följande som ”angivna tillsatser och aromer”). 2. De tillsatser och aromer som avses är — tillsatser som omfattas av direktiv 89/107/EEG och/eller — aromer som är avsedda att användas i livsmedel eller som omfattas av direktiv 88/388/EEG och som innehåller eller består av genetiskt modifierade orga- nismer i enlighet med rådets direktiv 90/220/EEG (1) eller som framställts av sådana organismer. (1) EGT L 117, 8. 5. 1990, s. 15. b) om förekomsten i de angivna tillsatserna eller aromerna av ämnen som inte förekommer i motsvarande befintliga till- satser eller aromer, och som kan ha effekter på vissa be- folkningsgruppers hälsa, c) om förekomsten i de angivna tillsatserna eller aromer av ämnen som inte förekommer i motsvarande befintliga till- satser eller aromer, och mot vilka det kan framföras etiska betänkligheter, d) samt, i enlighet med artikel 4. 2, om förekomsten av en tillsats eller en arom som innehåller eller består av en orga- nism som genomgått genetisk modifiering i enlighet med de tekniker för genetisk modifiering som ingår i den icke uttömmande listan i del 1 i bilaga IA till direktiv 90/ 220/EEG. Artikel 3 De angivna tillsatserna och aromerna anses inte längre vara jämförbara i enlighet med artikel 2 a om en vetenskaplig undersökning som grundar sig på en relevant analys av till- gängliga fakta kan visa att de bedömda egenskaperna skiljer sig från de egenskaper hos de traditionella tillsatserna eller aromerna, varvid hänsyn skall tas till de erkända gränserna för naturliga variationer i fråga om dessa egenskaper. Ett sådant fall kan anses föreligga om en tillsats eller en arom innehåller proteiner och/eller DNA som ett resultat av genetisk modi- fiering. Artikel 4 De särskilda märkningskrav som avses i artikel 2 a är 1. följande: Texten ”framställd av genetiskt modifierad …” skall anges inom parentes omedelbart efter namnet på den berörda tillsatsen eller den berörda aromen i ingrediensförteckningen som regleras enligt artikel 6 i direktiv 79/112/EEG. Alternativt kan denna ordalydelse ingå på ett väl synligt sätt i en fotnot under ingrediensförteckningen, som hänvisar till till- satsen eller aromen i fråga genom en asterisk (*). Märkningen skall göras i ett typsnitt av minst samma storlek som det som använts för ingrediensförteckningen. 11. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 6/17 Vad gäller berörda livsmedel för vilka ingrediensförteckning saknas skall ordalydelsen tydligt anges på livsmedlets märk- ning. Vad gäller berörda livsmedel för vilka ingrediensförteckning saknas, skall ordalydelsen tydligt anges på livsmedlets märk- ning. De särskilda märkningskrav som avses i artikel 2 d är 2. följande: Texten ”genetiskt modifierad” skall anges i ingrediensförteck- ningen omedelbart efter namnet på tillsatsen eller aromen i fråga. Alternativt kan denna ordalydelse ingå på ett väl synligt sätt i en fotnot under ingrediensförteckningen, som hänvisar till till- satsen eller aromen i fråga genom en asterisk (*). Märkningen skall göras i ett typsnitt av minst samma storlek som det som använts för ingrediensförteckningen. Artikel 5 Denna förordning gäller som lagligen tillverkats och märkts i gemenskapen eller lagligen importerats till gemenskapen och övergått till fri omsättning innan denna förordning trätt i kraft. inte för berörda livsmedel Artikel 6 Denna förordning träder i kraft 90 dagar efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 10 januari 2000. På kommissionens vägnar Erkki LIIKANEN Ledamot av kommissionen


title: Verordening (EG) nr. 53/2000 van de Commissie van 10 januari 2000 tot vaststelling, voor het verkoopseizoen 1998/1999, van het definitieve steunbedrag voor sinaasappelen

eurovoc_concepts:
citrus fruit
marketing year
production aid

text: L 6/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 1. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 53/2000 VAN DE COMMISSIE van 10 januari 2000 tot vaststelling, voor het verkoopseizoen 1998/1999, van het definitieve steunbedrag voor sinaasappelen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 2202/96 van de Raad van 28 oktober 1996 tot invoering van een steunregeling voor telers van bepaalde citrussoorten (1), gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 858/1999 (2), en met name op artikel 6, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) Bij artikel 5, lid 1, van Verordening (EG) nr. 2202/96 is een verwerkingsdrempel voor sinaasappelen vastgesteld die gelijk is aan 1 189 000 ton. In lid 2 van dat artikel is bepaald dat voor elk verkoopseizoen de overschrijding van de drempel wordt beoordeeld op basis van het gemiddelde van de hoeveelheden die in de laatste drie lopende verkoopseizoenen, met verkoopseizoen, met steun zijn verwerkt. In lid 3 van dat artikel is bepaald dat, wanneer een overschrijding is geconstateerd, het steunbedrag dat voor het lopende verkoopseizoen is vastgesteld in de bijlage bij de genoemde verordening, wordt verminderd met 1 % per tranche van 11 890 ton waarmee de drempel is over- schreden. inbegrip van het De lidstaten hebben overeenkomstig artikel 22, lid 1, onder b), van Verordening (EG) nr. 1169/97 van de Commissie van 26 juni 1997 houdende uitvoeringsbe- palingen van Verordening (EG) nr. 2202/96 van de Raad tot invoering van een steunregeling voor telers van bepaalde citrussoorten (3), laatstelijk gewijzigd bij Veror- dening (EG) nr. 1082/1999 (4), mededeling gedaan van de in het verkoopseizoen 1998/1999 voor verwerking in het kader van Verordening (EG) nr. 2202/96 gele- verde hoeveelheden sinaasappelen. Op grond van deze gegevens en van de in de verkoopseizoenen 1996/1997 en 1997/1998 met steun verwerkte hoeveelheden is geconstateerd dat de verwerkingsdrempel is over- schreden met 381 106 ton. Bijgevolg moeten de in de bijlage bij Verordening (EG) nr. 2202/96 vastgestelde steunbedragen voor sinaasappelen voor het verkoopsei- zoen 1998/1999 worden verlaagd met 32 %. (3) De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor groenten en fruit, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor het verkoopseizoen 1998/1999 worden de steunbedragen voor sinaasappelen die in de onderscheiden tabellen van de bijlage bij Verordening (EG) nr. 2202/96 zijn vastgesteld, verlaagd met 32 %. Bij de betaling van deze steun wordt rekening gehouden met het steunvoorschot dat reeds overeenkomstig artikel 15 van Verordening (EG) nr. 1169/97 is betaald. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de derde dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 10 januari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 297 van 21. 11. 1996, blz. 49. (2) PB L 108 van 27. 4. 1999, blz. 8. (3) PB L 169 van 27. 6. 1997, blz. 15. (4) PB L 131 van 27. 5. 1999, blz. 24


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2818/99 von Pietro-Paolo Mennea (ELDR) an den Rat. Erlaß gemeinschaftlicher Strafrechtsbestimmungen gegen Doping.

eurovoc_concepts:
European social policy
performance drugs

text: C 303 E/116 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/113) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2818/99 von Pietro-Paolo Mennea (ELDR) an den Rat (10. Januar 2000) Betrifft: Erla(cid:223) gemeinschaftlicher Strafrechtsbestimmungen gegen Doping Die Gei(cid:223)el des Doping greift im Profi- und im Amateursport und leider auch unter den j(cid:252)ngeren Athleten immer weiter um sich. Der st(cid:228)ndige Mi(cid:223)brauch von Arzneimitteln f(cid:252)hrt zu schweren Gesundheitssch(cid:228)den und zu einer erheblichen Sch(cid:228)digung der k(cid:246)rperlichen Unversehrtheit der Sporttreibenden. Die Athleten und alle, die sich dopen, sind gro(cid:223)en Gefahren ausgesetzt. In all den letzten Jahren hat sich die f(cid:252)r die die verschiedenen Sportverb(cid:228)nde und nationalen und (cid:220)berwachung des Dopings im Sport, internationalen Sportorganisationen durch ihre Sportgerichte zust(cid:228)ndig sind, in keiner Weise auf die Bek(cid:228)mpfung dieses Ph(cid:228)nomens ausgewirkt. In zahlreichen F(cid:228)llen von Doping im Sport sind immer wieder die ordentlichen Gerichte der verschiedenen Mitgliedstaaten t(cid:228)tig geworden. Das Problem des Dopings im Sport nimmt ein beunruhigendes Ausma(cid:223) an, weshalb eine gemeinsame rechtliche Regelung f(cid:252)r alle Mitgliedstaaten gefunden werden mu(cid:223). Der Rat wird deshalb ersucht, sich gem(cid:228)(cid:223) seinen Befugnissen f(cid:252)r den Erla(cid:223) gemeinschaftlicher Straf- rechtsbestimmungen einzusetzen, deren allgemeine Grunds(cid:228)tze f(cid:252)r alle Mitgliedstaaten verbindlich ange- nommen werden m(cid:252)ssen. Antwort (10. /11. April 2000) Der Rat ist sich des durch Doping im Sport verursachten Problems bewu(cid:223)t und mi(cid:223)t ihm gro(cid:223)e Bedeutung bei. Der Rat ist bislang mit keiner entsprechenden Initiative befa(cid:223)t worden. (2000/C 303 E/114) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2819/99 von Helle Thorning-Schmidt (PSE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: WTO-Streit zwischen Frankreich und Kanada (cid:252)ber das Verbot von Asbest Welche Informationen besitzt die Kommission (cid:252)ber die Ergebnisse des WTO-Streits zwischen Frankreich und Kanada betreffend das franz(cid:246)sische Verbot von Asbest und was hat die Kommission in dieser Angelegenheit unternommen? Antwort von Herrn Lamy im Namen der Kommission (4. Februar 2000) Die am 25. November 1998 auf Antrag Kanadas gegen die Gemeinschaft eingesetzte Sondergruppe der Welthandelsorganisation (WTO) betreffend das Verbot Frankreichs, Asbest und asbesthaltige Erzeugnisse einzuf(cid:252)hren, hat ihre Arbeiten nicht abgeschlossen. So haben die einschl(cid:228)gigen (cid:228)u(cid:223)erst komplizierten wissenschaftlichen Angaben eine erhebliche Verz(cid:246)gerung verursacht. Das Treffen zwischen der Sonder- gruppe und den Sachverst(cid:228)ndigen sowie die zweite Unterredung haben erst im Januar 2000 stattgefunden, so da(cid:223) der Bericht der Sondergruppe nicht vor Mai zu erwarten ist. Diese Verz(cid:246)gerung beweist jedoch die Qualit(cid:228)t der in diesem Streitfall von der Gemeinschaft vorgelegten wissenschaftlichen Nachweise. Wegen der erheblichen Gefahren f(cid:252)r die Gesundheit erschienen in dieser Hinsicht ganz besondere Anstrengungen erforderlich


title: Verordening (EG) nr. 49/2000 van de Commissie van 10 januari 2000 houdende wijziging van Verordening (EG) nr. 1139/98 van de Raad betreffende de verplichte opneming in de etikettering van bepaalde met genetisch gemodificeerde organismen geproduceerde levensmiddelen van andere gegevens dan die waarin Richtlijn 79/112/EEG voorziet

text: 11. 1. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 6/13 VERORDENING (EG) Nr. 49/2000 VAN DE COMMISSIE van 10 januari 2000 houdende wĳziging van Verordening (EG) nr. 1139/98 van de Raad betreffende de verplichte opneming in de etikettering van bepaalde met genetisch gemodificeerde organismen geproduceerde levensmiddelen van andere gegevens dan die waarin Richtlĳn 79/112/EEG voorziet DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Richtlĳn 79/112/EEG van de Raad van 18 december 1978 betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake etikettering en presentatie van levensmid- delen bestemd voor de eindverbruiker alsmede inzake de daar- voor gemaakte reclame (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Richtlĳn 97/ 4/EG van het Europees Parlement en de Raad (2), inzonderheid op artikel 4, lid 2, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) (4) In Verordening (EG) nr. 1139/98 van de Raad (3) wordt bepaald dat in de etikettering van voedingsmiddelen en voedselingrediënten die zĳn vervaardigd uit genetisch gemodificeerde soja die valt onder Beschikking 96/ 281/EG van de Commissie (4) (Glycine max L. ) en gene- tisch gemodificeerde maïs die valt onder Beschikking 97/98/EG van de Commissie (5) (Zea mays L. ) bepaalde andere gegevens dienen te worden vermeld dan die waarin Richtlĳn 79/112/EEG voorziet. In Verordening (EG) nr. 1139/98 wordt erkend dat onvoorziene verontreiniging van voedingsmiddelen met DNA of eiwit dat bĳ genetische modificatie is ontstaan, niet kan worden uitgesloten. De Raad heeft derhalve bĳ de vaststelling van Verorde- ning (EG) nr. 1139/98 van de Commissie verzocht om, teneinde rekening te houden met het probleem van onvoorziene verontreiniging, de uitvoerbaarheid te onderzoeken van de vaststelling van de minimis drem- pelwaarden voor de aanwezigheid van DNA of eiwit dat bĳ genetische modificatie is ontstaan. Ondanks het feit dat sommige exploitanten het gebruik van genetisch gemodificeerde sojabonen (Glycine max L. ) of maïs (Zea mays L. ) of bestanddelen daarvan als grondstof voor hun voedselingrediënten vermĳden, kan daarin van genoemde genetisch gemodificeerde orga- nismen afkomstig materiaal aanwezig zĳn ten gevolge van onvoorziene verontreiniging tĳdens bĳvoorbeeld de teelt, de oogst, het vervoer, de opslag en de verwerking. (5) Wanneer de aanwezigheid van dit materiaal onvoorzien is en slechts een klein gedeelte van het desbetreffende ingrediënt betreft, dienen voor een dergelĳk voedselin- grediënt niet de etiketteringsvoorschriften van Verorde- ning (EG) nr. 1139/98 te gelden. (6) Met het oog op de verwezenlĳking van deze doelstelling dient een de minimis drempelwaarde te worden vastge- steld voor de onvoorziene aanwezigheid in voedsel- (1) PB L 33 van 8. 2. 1979, blz. 1. (2) PB L 43 van 14. 2. 1997, blz. 21. (3) PB L 159 van 3. 6. 1998, blz. 4. (4) PB L 107 van 30. 4. 1996, blz. 10. (5) PB L 31 van 1. 2. 1997, blz. 69. (7) (8) (9) ingrediënten van materiaal dat afkomstig is genoemde genetisch gemodificeerde soja en maïs. van Met het oog op de duidelĳkheid dient een drempel- waarde in de vorm van één percentage te worden vastge- steld. Een waarde van 1 % is het meest geschikt voor de vast- stelling van een tolerantieniveau dat zowel laag blĳft als rekening houdt met de noodzakelĳke uitvoerbaarheid bĳ het doorlopen van de productieketen. Detectiemethoden die zorgen voor het nodige gereedschap voor de invoe- ring van deze waarde, zĳn reeds beschikbaar of zullen binnenkort beschikbaar komen. De waarde van 1 % dient echter wel als maximum te worden beschouwd en de exploitanten dienen derhalve te streven naar het laagst mogelĳke niveau voor de onvoorziene aanwezig- heid van genoemd materiaal in de praktĳk. Er dient duidelĳk te worden gesteld dat deze waarde van 1 % niet alleen het tolerantieniveau is voor de onvoor- ziene aanwezigheid van materiaal dat afkomstig is van bovengenoemde genetisch gemodificeerde organismen, maar ook voor de gecombineerde onvoorziene aanwe- zigheid van dit materiaal en elk ander materiaal dat overeenkomstig Verordening (EG) nr. 258/97 van het Europees Parlement en de Raad (6) in de handel wordt gebracht en afkomstig is van andere genetisch gemodifi- ceerde organismen. (10) Het begrip materiaal dat afkomstig is van genetisch gemodificeerde organismen moet worden begrepen als betrekking hebbend op dat deel van elk ingrediënt dat afgeleid is van de genetisch gemodificeerde organismen. (11) Om aan te tonen dat de aanwezigheid van dit materiaal onvoorzien is, moeten de exploitanten in staat zĳn bewĳsmateriaal te verstrekken om de bevoegde instan- ties ervan te overtuigen dat zĳ passende maatregelen te hebben genomen om het gebruik als grondstof vermĳden van genetisch gemodificeerde sojabonen (Glycine max L. ) of maïs (Zea mays L. ) of enige andere genetisch gemodificeerde organismen waarvan materiaal afkomstig is dat overeenkomstig Verordening (EG) nr. is gebracht, of bestanddelen 258/97 in de handel daarvan. (12) Met het oog op de verenigbaarheid met Richtlĳn 79/ 112/EEG dient de drempelwaarde op het niveau van elk voedselingrediënt afzonderlĳk te worden toegepast. (13) Er dient duidelĳk te worden gesteld dat dezelfde aanpak dient te worden gevolgd voor de vaststelling van een lĳst van voedselingrediënten waarvoor de etiketteringsvoor- schriften van Verordening (EG) nr. 1139/98 niet gelden vanwege de afwezigheid van eiwit of DNA dat afkomstig is van de genetische modificatie zoals gespecificeerd in artikel 1, lid 1, van deze verordening. (6) PB L 43 van 14. 2. 1997, blz. 1. L 6/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 1. 2000 (14) De etiketteringsvoorschriften van Verordening (EG) nr. 1139/98 gelden in elk geval niet voor voedsel- ingrediënten wanneer daarin noch eiwit noch DNA dat afkomstig is van de genetische modificatie zoals gespeci- ficeerd in artikel 1, lid 1, aanwezig is. In het licht hiervan dient duidelĳk te worden gesteld dat een dergelĳke lĳst niet uitputtend is. (15) In sommige gevallen bestaan voedingsmiddelen uit slechts één ingrediënt. Derhalve dient duidelĳk te worden aangegeven hoe deze voedingsmiddelen met het oog op de vaststelling van bovengenoemde lĳst en voor de toepassing van de drempelwaarde dienen te worden beschouwd. (16) Richtlĳn 79/112/EEG is van toepassing op producten die als zodanig niet alleen aan de eindverbruiker maar ook aan instellingen worden geleverd. (17) De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Permanent Comité voor levensmiddelen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Verordening (EG) nr. 1139/98 wordt als volgt gewĳzigd: 1. In artikel 1, lid 1, wordt „aan de eindverbruiker” vervangen door „aan de eindverbruiker of aan instellingen”. 2. Artikel 2 wordt als volgt gewĳzigd: a) Lid 2 wordt vervangen door: De specifieke aanvullende „2. etiketteringsvoor- schriften zĳn niet van toepassing op de gespecificeerde voedingsmiddelen wanneer: a) noch eiwit noch DNA dat afkomstig is van de geneti- sche modificatie zoals gespecificeerd in artikel 1, lid in hun afzonderlĳk beschouwde 1, aanwezig is voedselingrediënten of in het voedingsmiddel dat uit één ingrediënt bestaat, of b) materiaal dat afkomstig is van de in artikel 1, lid 1, bedoelde organismen, gecombineerd met enig materiaal dat overeenkomstig gemodificeerde genetisch Verordening (EG) nr. 258/97 in de handel is gebracht en afkomstig is van andere genetisch gemodificeerde organismen, in hun voedselingrediënten of de voedingsmiddelen die uit één ingrediënt bestaan aanwezig is in een gehalte van niet meer dan 1 % van de afzonderlĳk beschouwde voedselingrediënten of het uit één ingrediënt bestaande voedingsmiddel, mits deze aanwezigheid onvoorzien is. Om aan te tonen dat de aanwezigheid van dit mate- riaal onvoorzien is, moeten de exploitanten bewĳsma- teriaal kunnen verstrekken om de bevoegde instanties ervan te overtuigen dat zĳ passende maatregelen hebben genomen om het gebruik van de in het voor- gaande lid bedoelde genetisch gemodificeerde orga- nismen (of bestanddelen daarvan) als grondstof te vermĳden. ”. b) Het volgende lid 2 bis wordt ingevoegd: „2 bis. Teneinde de toepassing van lid 2, onder a), te vergemakkelĳken wordt een niet-uitputtende lĳst van voedselingrediënten of voedingsmiddelen die uit één ingrediënt bestaan waarin noch eiwit noch DNA dat afkomstig is van de genetische modificatie zoals gespeci- ficeerd in artikel 1, lid 1, aanwezig is, opgesteld volgens de procedure van artikel 17 van Richtlĳn 79/112/EEG, waarbĳ rekening wordt gehouden met technische ontwikkelingen, het advies van het Wetenschappelĳk Comité voor de menselĳke voeding en eventuele andere relevante wetenschappelĳke adviezen. ”. Artikel 2 De etiketteringsvoorschriften van Verordening (EG) nr. 1139/ 98 zĳn niet van toepassing op als zodanig aan instellingen te leveren gespecificeerde voedingsmiddelen die, voordat deze verordening van kracht is geworden, overeenkomstig de bestaande regelgeving in de Gemeenschap zĳn geproduceerd en geëtiketteerd of overeenkomstig de bestaande regelgeving in de Gemeenschap zĳn ingevoerd en in de handel gebracht. Artikel 3 Deze verordening treedt in werking op de negentigste dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 10 januari 2000. Voor de Commissie Erkki LIIKANEN Lid van de Commissie


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-2818/99 υποβολή: Pietro-Paolo Mennea (ELDR) προς το Συμβούλιο. Δημοσίευση ποινικού κοινοτικού κανονισμού κατά του ντόπινγκ.

text: C 303 E/116 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/113) GRAPTH ERVTHSH P-2818/99 ypobolh·: Pietro-Paolo Mennea (ELDR) prow to Symboy·lio (10 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: ∆ηµοσι΄ευση ποινικου΄ κοινοτικου΄ κανονισµου΄ κατα΄ του ντο΄πινγκ Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη την ο΄λο και µεγαλυ΄τερη εξα΄πλωση της πληγη΄ς του ντο΄πινγκ η οποι΄α πλη΄ττει τον κο΄σµο του αθλητισµου΄ σε επαγγελµατικο΄ και ερασιτεχνικο΄ επι΄πεδο και δυστυχω΄ς, τους νεο΄τερους αθλητε΄ς• ε΄χοντας υπο΄ψη τη συνεχη΄ κατα΄χρηση φαρµα΄κων που προκαλει΄ σοβαρε΄ς βλα΄βες στην υγει΄α και στη σωµατικη΄ ακεραιο΄τητα εκει΄νων που ασκου΄ν αθλητικε΄ς δραστηριο΄τητες• ε΄χοντας υπο΄ψη τους σοβαρου΄ς κινδυ΄νους που διατρε΄χουν οι αθλητε΄ς και ο΄λοι εκει΄νοι που χρησιµοποιου΄ν τα φα΄ρµακα αυτα΄• ε΄χοντας υπο΄ψη ο΄τι ο΄λα αυτα΄ τα χρο΄νια η επαγρυ΄πνηση σχετικα΄ µε το ντο΄πινγκ στον τοµε΄α του αθλητισµου΄, η οποι΄α ε΄χει ανατεθει΄ στις δια΄φορες αθλητικε΄ς οµοσπονδι΄ες και εθνικου΄ς ο΄πως και διεθνει΄ς αθλητικου΄ς οργανισµου΄ς µε΄σω των οργανισµω΄ν αθλητικη΄ς δικαιοσυ΄νης, ουδε΄ν αποτε΄λεσµα ει΄χε στην καταπολε΄µηση του φαινοµε΄νου αυτου΄• ε΄χοντας υπο΄ψη τη συχνη΄ παρε΄µβαση της τακτικη΄ς δικαιοσυ΄νης των διαφο΄ρων κρατω΄ν µελω΄ν σε πολλε΄ς υποθε΄σεις αθλητικου΄ ντο΄πινγκ• ε΄χοντας υπο΄ψη τις ανησυχητικε΄ς διαστα΄σεις που λαµβα΄νει το προ΄βληµα του ντο΄πινγκ σε αθλητικο΄ πλαι΄σιο και την ανα΄γκη εξευ΄ρεσης µιας κοινη΄ς για ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη κανονιστικη΄ς λυ΄σης. Ζητει΄ται απο΄ το Συµβου΄λιο, συ΄µφωνα µε τις εξουσι΄ες του, να προωθη΄σει τη δηµοσι΄ευση ενο΄ς ποινικου΄ κοινοτικου΄ κανονισµου΄, οι γενικε΄ς αρχε΄ς του οποι΄ου θα πρε΄πει να υιοθετηθου΄ν και να καταστου΄ν δεσµευτικε΄ς για ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη. Apa·nthsh (10/11 Aprili·oy 2000) Το Συµβου΄λιο γνωρι΄ζει το προ΄βληµα της φαρµακοδιε΄γερσης το οποι΄ο αντιµετωπι΄ζει ο τοµε΄ας του αθλητισµου΄, και αποδι΄δει εξαιρετικη΄ σηµασι΄α σα΄υτο΄ το προ΄βληµα. ∆εν ε΄χει υποβληθει΄ στο Συµβου΄λιο καµι΄α σχετικη΄ πρωτοβουλι΄α. (2000/C 303 E/114) GRAPTH ERVTHSH E-2819/99 ypobolh·: Helle Thorning-Schmidt (PSE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Η υπο΄θεση της απαγο΄ρευσης του αµι΄αντου που εκκρεµει΄ σε επι΄πεδο ΠΟΕ µεταξυ΄ της Γαλλι΄ας και του Καναδα΄ Ποιες πληροφορι΄ες θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να παρα΄σχει ο΄σον αφορα΄ την ε΄κβαση της υπο΄θεσης που εκκρεµει΄ σε επι΄πεδο ΠΟΕ µεταξυ΄ της Γαλλι΄ας και του Καναδα΄ σχετικα΄ µε τη γαλλικη΄ απαγο΄ρευση του αµι΄αντου; Ποια µε΄τρα προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να λα΄βει ο΄σον αφορα΄ την υπο΄θεση αυτη΄; Apa·nthsh toy k. Lamy ej ono·matow thw Epitroph·w (4 Febroyari·oy 2000) Η ειδικη΄ οµα΄δα του Παγκο΄σµιου Οργανισµου΄ Εµπορι΄ου (ΠΟΕ), που συστα΄θηκε στις 25 Νοεµβρι΄ου 1998 ε΄ναντι της Κοινο΄τητας µετα΄ απο΄ αι΄τηµα του Καναδα΄ και προκειµε΄νου να εξετα΄σει την απαγο΄ρευση της εισαγωγη΄ς αµια΄ντου και προι¤ο΄ντων που περιε΄χουν αµι΄αντο την οποι΄α ε΄θεσε σε εφαρµογη΄ η Γαλλι΄α, δεν ε΄χει ακο΄µη ολοκληρω΄σει τις εργασι΄ες της. Η πολυπλοκο΄τητα των υποβληθε΄ντων επιστηµονικω΄ν δεδοµε΄νων προκα΄λεσε σηµαντικη΄ καθυστε΄ρηση. Συγκεκριµε΄να, το΄σο η συνα΄ντηση µεταξυ΄ της ειδικη΄ς οµα΄δας και των εµπειρογνωµο΄νων ο΄σο και η δευ΄τερη ακρο΄αση πραγµατοποιη΄θηκαν µο΄λις τον Ιανουα΄ριο του 2000, οπο΄τε η ε΄κθεση της ειδικη΄ς οµα΄δας δεν µπορει΄ να αναµε΄νεται πριν τον Μα΄ιο. Εντου΄τοις, αυτη΄ η καθυστε΄ρηση µαρτυρει΄ την ποιο΄τητα των επιστηµονικω΄ν στοιχει΄ων που υπε΄βαλε η Κοινο΄τητα στο πλαι΄σιο της συγκεκριµε΄νης διαφορα΄ς. Πρα΄γµατι, θεωρη΄θηκε ο΄τι στην προκειµε΄νη περι΄πτωση θα πρε΄πει να καταβληθει΄ ιδιαι΄τερη προσπα΄θεια, λο΄γω της ενδεχο΄µενης παρουσι΄ας σηµαντικω΄ν κινδυ΄νων για την υγει΄α των πολιτω΄ν


title: Propuesta de Directiva del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se modifican las Directivas 85/611/CEE, 92/49/CEE, 92/96/CEE y 93/22/CEE del Consejo en lo relativo al intercambio de información con terceros países

eurovoc_concepts:
confidentiality
credit institution
exchange of information
financial institution
third country

text: 26. 4. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 116 E/61 Propuesta de Directiva del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se modifican las Direc- tivas 85/611/CEE, 92/49/CEE, 92/96/CEE y 93/22/CEE del Consejo en lo relativo al intercambio de informaci(cid:243)n con terceros pa(cid:237)ses (2000/C 116 E/13) (Texto pertinente a efectos del EEE) COM(1999) 748 final (cid:151) 2000/0014(COD) (Presentada por la Comisi(cid:243)n el 10 de enero de 2000) EL PARLAMENTO EUROPEO Y EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA, HAN ADOPTADO LA PRESENTE DIRECTIVA: Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y en particular la primera y tercera frases del apartado 2 de su art(cid:237)culo 47, El apartado 4 del art(cid:237)culo 50 de la Directiva 85/611/CEE se sustituirÆ por el texto siguiente: Art(cid:237)culo 1 Vista la propuesta de la Comisi(cid:243)n, Visto el dictamen del ComitØ Econ(cid:243)mico y Social, De conformidad con el procedimiento previsto en el art(cid:237)culo 251 del Tratado, (1) Considerando las que Directivas 85/611/CEE (1), 92/49/CEE (2), 92/96/CEE (3) y 93/22/CEE (4) del Consejo permiten el intercambio de informaci(cid:243)n entre las autorida- des competentes y otras autoridades u (cid:243)rganos ya sea de un mismo Estado miembro o de distintos Estados miembros. Las citadas Directivas permiten asimismo la celebraci(cid:243)n, por parte de los Estados miembros, de acuerdos de coo- peraci(cid:243)n con vistas al intercambio de informaci(cid:243)n con las autoridades competentes de terceros pa(cid:237)ses. (2) Considerando que, por motivos de coherencia con la Di- rectiva 98/33/CE (5), dicha autorizaci(cid:243)n para celebrar acuer- dos de intercambio de informaci(cid:243)n con terceros pa(cid:237)ses deber(cid:237)a hacerse extensiva al intercambio con otras autori- dades u (cid:243)rganos de los citados pa(cid:237)ses, siempre que la in- formaci(cid:243)n facilitada estØ cubierta por garant(cid:237)as adecuadas de secreto profesional. (3) Considerando que la Directiva 85/611/CEE, 92/49/CEE, 93/22/CEE deben modificarse consecuentemente. la Directiva 92/96/CEE y la Directiva la Directiva (1) DO L 375 de 31. 12. 1985, p. 3. Directiva cuya œltima modificaci(cid:243)n la constituye la Directiva del Parlamento Europeo y del Consejo 95/26/EC (DO L 168 de 18. 7. 1995, p. 7). (2) DO L 228 de 11. 8. 1992, p. 1. Directiva cuya œltima modificaci(cid:243)n la constituye la Directiva 95/26/EC. (3) DO L 360 de 9. 12. 1992, p. 1. Directiva cuya œltima modificaci(cid:243)n la constituye la Directiva 95/26/EC. (4) DO L 141 de 11. 6. 1993, p. 27. Directiva cuya œltima modificaci(cid:243)n la constituye la Directiva del Parlamento Europeo y del Consejo 97/9/EC (DO L 84 de 26. 3. 1997, p. 22). (5) DO L 204 de 21. 7. 1998, p. 29. Los Estados miembros œnicamente podrÆn celebrar «4. acuerdos de cooperaci(cid:243)n con vistas al intercambio de informaci(cid:243)n con las autoridades competentes de terceros pa(cid:237)ses o con las autoridades u (cid:243)rganos de esos pa(cid:237)ses, segœn se definen en los apartados 6 y 7, si la informaci(cid:243)n comunicada queda protegida por garant(cid:237)as de secreto pro- fesional al menos equivalentes a las contempladas en el presente art(cid:237)culo. Dicho intercambio de informaci(cid:243)n de- berÆ tener por objeto contribuir al cumplimiento de la labor de supervisi(cid:243)n de las autoridades u (cid:243)rganos men- cionados. Cuando la informaci(cid:243)n tenga su origen en otro Estado miembro, no podrÆ ser revelada sin la conformidad ex- presa de las autoridades competentes que la hayan facili- tado y, en su caso, œnicamente con la finalidad para la que dichas autoridades hayan dado su conformidad. » Art(cid:237)culo 2 El apartado 3 del art(cid:237)culo 16 de la Directiva 92/49/CEE, el apartado 3 del art(cid:237)culo 15 de la Directiva 92/96/CEE y el apartado 3 del art(cid:237)culo 25 de la Directiva 93/22/CEE se susti- tuirÆn por el texto siguiente: Los Estados miembros œnicamente podrÆn celebrar «3. acuerdos de cooperaci(cid:243)n con vistas al intercambio de informaci(cid:243)n con las autoridades competentes de terceros pa(cid:237)ses o con las autoridades u (cid:243)rganos de estos pa(cid:237)ses, segœn se definen en los apartados 5 y 5a, si la informa- ci(cid:243)n comunicada queda protegida por garant(cid:237)as de secreto profesional al menos equivalentes a las contempladas en el presente art(cid:237)culo. Dicho intercambio de informaci(cid:243)n de- berÆ tener por objeto contribuir al cumplimiento de la labor de supervisi(cid:243)n de las autoridades u (cid:243)rganos men- cionados. Cuando la informaci(cid:243)n tenga su origen en otro Estado miembro, no podrÆ ser revelada sin la conformidad ex- presa de las autoridades competentes que la hayan facili- tado y, en su caso, œnicamente con la finalidad para la que dichas autoridades hayan dado su conformidad. » C 116 E/62 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 26. 4. 2000 Art(cid:237)culo 3 1. Los Estados miembros pondrÆn en vigor las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas necesarias para dar cumplimiento a lo dispuesto en la presente Directiva en un plazo no superior a veinticuatro meses a partir de su publica- ci(cid:243)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. InformarÆn de ello inmediatamente a la Comisi(cid:243)n. Cuando los Estados miembros adopten dichas medidas, Østas contendrÆn una referencia a la presente Directiva o irÆn acom- paæadas de tal referencia en su publicaci(cid:243)n oficial. Los Estados miembros establecerÆn las modalidades de la mencionada refe- rencia. Los Estados miembros comunicarÆn a la Comisi(cid:243)n el 2. texto de las disposiciones bÆsicas de Derecho interno que adop- ten en el Æmbito regulado por la presente Directiva. Art(cid:237)culo 4 La presente Directiva entrarÆ en vigor el d(cid:237)a de su publicaci(cid:243)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Art(cid:237)culo 5 Los destinatarios de la presente Directiva son los Estados miembros


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 49/2000 της Επιτροπής, της 10ης Ιανουαρίου 2000, περί τροποποιήσεως του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1139/98 του Συμβουλίου για την υποχρεωτική αναγραφή στοιχείων, επιπλέον των προβλεπόμενων στην οδηγία 79/112/ΕΟΚ, στην επισήμανση ορισμένων τροφίμων που παράγονται από γενετικώς τροποποιημένους οργανισμούς

text: 11. 1. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 6/13 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 49/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 10ης Ιανουαρίου 2000 περί τροποποιήσεως του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1139/98 του Συµβουλίου για την υποχρεωτική αναγραφή στοιχείων, επιπλέον των προβλεπόµενων στην οδηγία 79/112/ΕΟΚ, στην επισήµανση ορισµένων τροφίµων που παράγονται από γενετικώς τροποποιηµένους οργανισµούς Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, την οδηγία 79/112/ΕΟΚ του Συµβουλίου, της 18ης ∆εκεµβρίου 1978, περί προσεγγίσεως των νοµοθεσιών των κρατών µελών σχε- τικά µε την επισήµανση, παρουσίαση και διαφήµιση των τρο- φίµων (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από την οδηγία 97/4/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συµβουλίου (2), και ιδίως το άρθρο 4 παράγραφος 2, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) (4) (5) µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1139/98 του Συµβουλίου (3) θεσπιζόταν η υποχρέωση για ειδική πρόσθετη επισήµανση τροφίµων και συστατικών τροφίµων που παράγονται από γενετικώς τροποποιηµένη σόγια (Clycine max L. ) της από- φασης 96/281/ΕΚ της Επιτροπής (4) και από γενετικώς τρο- ποποιηµένο αραβόσιτο (Ζea mays L. ) της απόφασης 97/ 98/ΕΚ (5), µε αναγραφή πληροφοριών άλλων από εκείνες που προβλέπονται στην οδηγία 79/112//ΕΟΚ της Επι- τροπής· σύµφωνα µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1139/98, δεν πρέπει να αποκλείεται η τυχαία πρόσµειξη τροφίµων µε DNA ή µε πρωτεΐνη που έχουν προκύψει µε γενετική τροποποίηση· συνεπώς, εκδίδοντας τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1139/98, το Συµβούλιο καλούσε την Επιτροπή να εξετάσει τη σκοπι- µότητα καθορισµού κατώτατων ορίων για την παρουσία DNA ή πρωτεΐνης που έχουν προκύψει µε γενετική τροπο- ποίηση, ώστε να ληφθεί υπόψη το πρόβληµα της τυχαίας πρόσµειξης· παρά το γεγονός ότι κάποιες επιχειρήσεις αποφεύγουν να χρησιµοποιούν γενετικώς τροποποιηµένη σόγια (Clycine max L. ) ή γενετικώς τροποποιηµένο αραβόσιτο (Ζea mays L. ) ή προϊόντα αυτών ως συστατικά των τροφίµων που παράγουν, ενδέχεται να ανευρίσκεται στα τελευταία υλικό προερχόµενο από τους εν λόγω γενετικώς τροποποιηµένους οργανισµούς ως αποτέλεσµα τυχαίας πρόσµειξης κατά τα στάδια π. χ. της καλλιέργειας, της συγκοµιδής, της µεταφοράς, της αποθή- κευσης και της µεταποίησης· σε περιπτώσεις κατά τις οποίες η παρουσία τέτοιου υλικού είναι τυχαία και ανέρχεται σε µικρό µόνο ποσοστό του εκάστοτε θεωρούµενου συστατικού ενός είδους διατροφής, για το εν λόγω συστατικό δεν πρέπει να ισχύουν οι απαιτή- σεις επισήµανσης του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1139/98· (1) ΕΕ L 33 της 8. 2. 1979, σ. 1. (2) ΕΕ L 43 της 14. 2. 1997, σ. 21. (3) ΕΕ L 159 της 3. 6. 1998, σ. 4. (4) ΕΕ L 107 της 30. 4. 1996, σ. 10. (5) ΕΕ L 31 της 1. 2. 1997, σ. 69. (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) προς τούτο είναι ανάγκη να καθοριστεί µια ελάχιστη τιµή σε ό,τι αφορά την τυχαία παρουσία υλικού προερχόµενου από τους ανωτέρω γενετικώς τροποποιηµένους οργανισµούς σε συστατικά ειδών διατροφής· για λόγους σαφήνειας, ενδείκνυται ο καθορισµός µιας ελά- χιστης τιµής η οποία να εκφράζεται ως ενιαία εκατοστιαία τιµή· το ποσοστό 1 % εξυπηρετεί µε τον καλύτερο τρόπο την επιδίωξη καθορισµού µιας στάθµης ανοχής, αφού όχι µόνο είναι χαµηλό αλλά και εφαρµόσιµο, πράγµα απαραίτητο στην αλυσίδα παραγωγής. Οι υπάρχουσες µέθοδοι ανί- χνευσης παρέχουν ήδη, ή σύντοµα θα εξασφαλίσουν, τα εργαλεία που χρειάζονται για την εφαρµογή του ποσοστού αυτού. Ωστόσο το ποσοστό 1 % πρέπει να θεωρείται ως µέγιστο, και οι επιχειρήσεις να επιδιώκουν συνεπώς στην πράξη τις χαµηλότερες δυνατές τιµές για την τυχαία παρου- σία του εν λόγω υλικού· ενδείκνυται να γίνει σαφές ότι το ποσοστό 1 % πρέπει να αποτελεί τη στάθµη ανοχής όχι µόνο για την τυχαία παρου- σία υλικού προερχόµενου από τους προαναφερόµενους γενετικώς τροποποιηµένους οργανισµούς, αλλά και για τυχόν συνδυασµούς τέτοιου υλικού σε άλλο υλικό διακινού- µενο στην αγορά δυνάµει του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 258/ 97 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συµβουλίου (6), και προερχόµενο από άλλους γενετικώς τροποποιηµένους οργανισµούς· ως υλικό προερχόµενο από τους γενετικώς τροποποιηµένους οργανισµούς νοείται το τµήµα κάθε συστατικού που προέρ- χεται από τους γενετικώς τροποποιηµένους οργανισµούς· ως απόδειξη του ότι η παρουσία του υλικού είναι τυχαία, οι επιχειρήσεις πρέπει να είναι σε θέση να πείσουν βάσει στοι- χείων τις αρµόδιες αρχές ότι έλαβαν τα κατάλληλα µέτρα ώστε να αποφύγουν να χρησιµοποιήσουν ως πηγή γενετικώς τροποποιηµένη σόγια (Clycine max L. ) ή αραβόσιτο (Ζea mays L. ) ή άλλους πρόσθετους γενετικώς τροποποιηµένους οργανισµούς, υλικό προερχόµενο από τους οποίους έχει διατεθεί στην αγορά δυνάµει των διατάξεων του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 258/97, ή προϊόντα αυτών· για να υπάρχει συνέπεια µε την οδηγία 79/112/ΕΟΚ, ενδεί- κνυται η εφαρµογή της ελάχιστης τιµής για το µεµονωµένως θεωρούµενο συστατικό ενός είδους διατροφής· πρέπει να γίνει σαφές ότι ίδια θα είναι η προσέγγιση προκει- µένου να καταρτιστεί πίνακας µε τα συστατικά τροφίµων τα µη υπαγόµενα στις απαιτήσεις επισήµανσης του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1139/98 λόγω απουσίας πρωτεΐνης και DNA που προκύπτουν µε γενετική τροποποίηση κατά την έννοια των διατάξεων του άρθρου 1 παράγραφος 1· (6) ΕΕ L 43 της 14. 2. 1997, σ. 1. L 6/14 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 11. 1. 2000 (14) (15) (16) (17) σε κάθε περίπτωση, τα συστατικά τροφίµων δεν υπάγονται στις απαιτήσεις επισήµανσης του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1139/98 όταν δεν περιέχουν ούτε πρωτεΐνη ούτε DNA που έχουν προκύψει µε γενετική τροποποίηση κατά την έννοια των διατάξεων του άρθρου 1 παράγραφος 1. Με το δεδο- µένο αυτό, είναι σκόπιµο να διευκρινιστεί ότι ένας τέτοιος κατάλογος δεν είναι εξαντλητικός· υπάρχουν τρόφιµα που περιέχουν ένα µόνο συστατικό· απαι- τείται συνεπώς, να γίνει σαφές πως πρέπει να θεωρούνται αυτά τα τρόφιµα για τις ανάγκες κατάρτισης του ως άνω πίνακα και την εφαρµογή του ελάχιστου ποσοστού· η οδηγία 79/112/ΕΟΚ ισχύει για προϊόντα προοριζόµενα να παραδοθούν ως τέτοια τόσο στον τελικό καταναλωτή όσο και σε µονάδες οµαδικής εστίασης· τα προβλεπόµενα στον παρόντα κανονισµό µέτρα είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της µόνιµης επιτροπής τροφίµων, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 1139/98 τροποποιείται ως εξής: 1. Στο άρθρο 1 παράγραφος 1, η διατύπωση «στον τελικό κατα- ναλωτή» αντικαθίσταται από τη διατύπωση «στον τελικό κατα- ναλωτή ή στις µονάδες οµαδικής εστίασης». 2. Το άρθρο 2 τροποποιείται ως εξής: α) Το κείµενο της παραγράφου 2 αντικαθίσταται από το ακό- Για τα συγκεκριµένα τρόφιµα δεν ισχύουν οι απαιτή- λουθο κείµενο: «2. σεις ειδικής πρόσθετης επισήµανσης: α) όταν στα συστατικά τους, µεµονωµένως θεωρούµενα, ή σε τρόφιµα αποτελούµενα από ένα µόνο συστατικό δεν απαντά ούτε πρωτεΐνη ούτε DNA που έχουν προκύψει µε γενετική τροποποίηση κατά την έννοια των διατάξεων του άρθρου 1 παράγραφος 1, ή δυνάµει του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 258/97 και προερχό- µενο από άλλους γενετικώς τροποποιηµένους οργανι- σµούς, απαντά σε συστατικά τροφίµων τους ή σε τρόφιµα ενός µόνο συστατικού σε ποσοστό όχι µεγαλύτερο από 1 % επί ενός εκάστου των συστατικών ή επί προϊόντος που αποτελείται από ένα µόνο συστατικό, αρκεί η παρου- σία του εν λόγω υλικού να είναι τυχαία. Ως απόδειξη του ότι η παρουσία του υλικού είναι τυχαία, οι επιχειρήσεις πρέπει να είναι σε θέση να πείσουν βάσει στοιχείων τις αρµόδιες αρχές ότι έλαβαν τα κατάλληλα µέτρα ώστε να αποφύγουν να χρησιµοποιήσουν ως πηγή γενετικώς τροποποιηµένους οργανισµούς (ή προϊόντα αυτών) του προηγούµενου εδαφίου. » β) Παρεµβάλλεται η ακόλουθη παράγραφος 2α: «2α. Για τις ανάγκες εφαρµογής των διατάξεων της παρα- γράφου 2 στοιχείο α), καταρτίζεται µη εξαντλητικός πίνακας συστατικών τροφίµων ή τροφίµων ενός µόνο συστατικού, στα οποία δεν απαντά ούτε πρωτεΐνη ούτε DΝΑ που έχουν προκύψει µε γενετική τροποποίηση κατά την έννοια του άρθρου 1 παράγραφος 1, βάσει της διαδικασίας του άρθρου 17 της οδηγίας 79/112/ΕΟΚ και µε συνεκτίµηση των τε- χνικών, εξελίξεων, της γνώµης της επιστηµονικής επιτροπής τροφίµων και κάθε άλλης συναφούς επιστηµονικής πληρο- φορίας. » Άρθρο 2 Οι απαιτήσεις για την επισήµανση που προβλέπονται στον κανονι- σµό (ΕΚ) αριθ. 1139/98 δεν ισχύουν στην περίπτωση συγκεκρι- µένων τροφίµων που προορίζονται να διατεθούν, ως έχουν, σε φορείς µαζικής αίτησης και έχουν παρασκευασθεί και επισηµανθεί νοµίµως στο εσωτερικό της Κοινότητας ή έχουν εισαχθεί νοµίµως στην Κοινότητα και έχουν κυκλοφορήσει ελεύθερα, πριν αρχίσει να ισχύει ο παρών κανονισµός. Άρθρο 3 β) όταν υλικό που έχει παραχθεί από τους γενετικώς τροπο- ποιηµένους οργανισµούς του άρθρου 1 παράγραφος 1 µαζί µε τυχόν άλλο υλικό διακινούµενο στην αγορά Ο παρών κανονισµός τίθεται σε ισχύ 90 ηµέρες µετά τη δηµο- σίευσή του στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοι- νοτήτων. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 10 Ιανουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Erkki LIIKANEN Μέλος της Επιτροπής