title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2559/99 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen. Fartygsflaggor.

text: C 330 E/22 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 I syfte att f(cid:246)rb(cid:228)ttra m(cid:246)jligheterna f(cid:246)r (cid:229)tervinning i gemenskapen har kommissionen antagit ett meddelande om (cid:229)tervinningsindustrins konkurrenskraft (3). Till f(cid:246)ljd av det meddelandet inr(cid:228)ttades (cid:229)r 1999 ett (cid:229)tervin- ningsforum. Forumet har till uppgift att unders(cid:246)ka de viktigaste faktorerna som p(cid:229)verkar (cid:229)tervinnings- industrins konkurrenskraft, och att finna den l(cid:228)mpligaste kombinationen av (cid:229)tg(cid:228)rder som kan vidtas f(cid:246)r att fr(cid:228)mja (cid:229)tervinningen. Forumet kommer att vara f(cid:228)rdigt i b(cid:246)rjan av (cid:229)r 2000. Den 10 januari 2000 antog kommissionen sin rapport till r(cid:229)det och Europaparlamentet om genom- f(cid:246)randet av gemenskapens avfallslagstiftning (cid:129) r(cid:229)dets direktiv 75/442/EEG om avfall, (cid:228)ndrat genom direktiv 91/692/EEG, direktiv 91/689/EEG om farligt avfall, direktiv 75/439/EEG om spilloljor, (cid:228)ndrat genom direktiv 87/101/EEG och direktiv 86/278/EEG om avloppsslam f(cid:246)r perioden (1995 (cid:129) 1997) (4). Utg(cid:229)ende fr(cid:229)n de uppgifter som samlas in i enlighet med direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall (5) (cid:228)r procentandelarna (cid:229)tervunnet hush(cid:229)llsavfall av den sammanlagda m(cid:228)ngden producerat hush(cid:229)lls- avfall f(cid:246)ljande i de olika medlemsstaterna: Belgien 39 % (cid:129) Danmark 28 % (cid:129) Tyskland 30 % (cid:129) Grekland 7 % (cid:129) Spanien 16 % (cid:129) Frankrike 6 % (cid:129) Irland 8 % (cid:129) Luxemburg 7 % (cid:129) Nederl(cid:228)nderna 44 % (cid:129) (cid:214)sterrike 43 % (cid:129) Finland 17 % (cid:129) Sverige 16 % (cid:129) F(cid:246)renade kungariket 7 % (cid:129) Gemenskapsgenomsnitt 15 %. F(cid:246)r Portugal och Italien f(cid:246)religger inga uppgifter. (1) EGT L 365, 31. 12. 1994. (2) EGT L 182, 16. 7. 1999. (3) KOM(1998) 463 slutlig. (4) KOM(1999) 752 slutlig. (5) EGT L 194, 25. 7. 1975. (2000/C 330 E/023) SKRIFTLIG FR¯GA E-2559/99 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (11 januari 2000) ˜mne: Fartygsflaggor Kan kommissionen redog(cid:246)ra f(cid:246)r de olika medlemsstaternas viktigaste krav f(cid:246)r att till(cid:229)ta att ett fartyg seglar under deras respektive flagga? Kan kommissionen bekr(cid:228)fta att b(cid:229)de Grekland och Italien (och kanske fler medlemsstater) kr(cid:228)ver att rederiet m(cid:229)ste anst(cid:228)lla personal fr(cid:229)n landet i fr(cid:229)ga? Kan kommissionen ange om detta (cid:246)verensst(cid:228)mmer med de best(cid:228)mmelser om icke-diskriminering och fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r arbetskraft, som skall g(cid:228)lla f(cid:246)r Europeiska unionens medborgare? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 mars 2000) De viktigaste kraven fr(cid:229)n medlemsstaternas sida f(cid:246)r att ett fartyg skall f(cid:229) f(cid:246)ra dess flagg g(cid:228)ller (cid:228)gande och fartygsledning, tekniska specifikationer, s(cid:228)kerhet och kaptenens och (cid:246)verstyrmannens nationalitet. Kraven (cid:228)r inte harmoniserade p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) och varierar ganska mycket mellan medlemsstaterna. N(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:228)gande och fartygsledning inneb(cid:228)r de flesta medlemsstaternas best(cid:228)mmelser om fartygsregistrering att en viss andel av fartyget (oftast minst 50 %) skall (cid:228)gas av gemenskapsmedborgare eller f(cid:246)retag i gemenskapen, och att fartyget skall ledas fr(cid:229)n medlemsstatens territorium. Vissa medlemsstater kr(cid:228)ver att de tekniska specifikationerna och s(cid:228)kerheten f(cid:246)r fartyget noteras i registret, och andra kr(cid:228)ver att fartyget skall uppfylla s(cid:228)rskilda krav och uppst(cid:228)ller t. ex. (cid:229)ldersgr(cid:228)nser f(cid:246)r vissa typer av fartyg. Slutligen kr(cid:228)ver de flesta medlemsstater att kaptenen och (cid:246)verstyrmannen p(cid:229) fartyget skall vara medborgare i registrerings- staten. Detta strider inte mot gemenskapslagstiftningen, eftersom flaggstaten enligt internationell r(cid:228)tt skall ut(cid:246)va (cid:246)verh(cid:246)ghet p(cid:229) fartyg som (cid:228)r registrerade i staten och f(cid:246)r dess flagg, och denna (cid:246)verh(cid:246)ghet ut(cid:246)vas av kaptenen eller (cid:246)verstyrmannen. Kaptenen ut(cid:246)var (cid:228)ven den offentliga makten ombord, och f(cid:246)r att kunna g(cid:246)ra detta m(cid:229)ste kaptenen vara medborgare i den stat d(cid:228)r fartyget (cid:228)r flaggat. 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/23 I enlighet med detta kr(cid:228)ver grekisk och italiensk lagstiftning att kaptenen och (cid:246)verstyrmannen p(cid:229) fartyg som seglar under deras flagg skall vara grekiska respektive italienska medborgare. Kommissionen kan ocks(cid:229) bekr(cid:228)fta att b(cid:229)da medlemsstaterna kr(cid:228)ver att (cid:228)ven resten av bes(cid:228)ttningen skall vara gemenskapsmed- borgare, de m(cid:229)ste allts(cid:229) inte vara grekiska eller italienska medborgare, och att detta inte strider mot gemenskapslagstiftningen. (2000/C 330 E/024) SKRIFTLIG FR¯GA E-2572/99 fr(cid:229)n Markus Ferber (PPE-DE) till kommissionen (11 januari 2000) ˜mne: Flygbiljettpriser inom EU Flygbiljettpriserna inom EU (cid:228)r skr(cid:228)mmande olika. Inrikesflygningar (cid:228)r v(cid:228)sentligt billigare (cid:228)n j(cid:228)mf(cid:246)rbara flygningar till EU-grannl(cid:228)nder. Exempelvis erbjuder Lufthansa f(cid:246)ljande priser: (cid:129) M(cid:252)nchen-Frankfurt, en timme, 299 DEM. (cid:129) M(cid:252)nchen-D(cid:252)sseldorf, en timme och fem minuter, 448 DEM. (cid:129) M(cid:252)nchen-Wien, en timme, 527 DEM. (cid:129) M(cid:252)nchen-Paris, en timme och tio minuter, 763 DEM. Eftersom de n(cid:228)mnda flygplatserna trafikeras av olika flygbolag, kan det inte handla om olika marknads- priser. Flygplatsavgifterna (cid:228)r med st(cid:246)rsta sannolikhet inte heller s(cid:229) olika. Hur kan man f(cid:246)rklara dessa prisskillnader mellan inrikesflygningar och j(cid:228)mf(cid:246)rbara flygningar till EU- grannl(cid:228)nder? Vad g(cid:246)r kommissionen f(cid:246)r att f(cid:246)rverkliga den inre lufttransportmarknaden? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 mars 2000) I och med att r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2409/92 av den 23 juli 1992 om biljettpriser och tariffer f(cid:246)r lufttrafik (1) tr(cid:228)dde i kraft den 1 januari 1993 avreglerades flygtransporttarifferna inom gemenskapen fullt ut. Priserna best(cid:228)ms d(cid:228)rf(cid:246)r fritt av marknadskrafterna. Prisskillnaden mellan inrikesflyg i medlemsstaterna och andra flyg inom gemenskapen h(cid:229)ller p(cid:229) att utj(cid:228)mnas p(cid:229) grund av trycket fr(cid:229)n nya lufttrafikf(cid:246)retag som kommit in p(cid:229) marknaden och som har l(cid:229)ga driftskostnader. Att priserna fortfarande varierar beror i f(cid:246)rsta hand p(cid:229) skillnader i fr(cid:229)ga om avst(cid:229)nd och trafikvolym. Med (cid:246)kande trafikvolym p(cid:229) en flyglinje minskar i allm(cid:228)nhet driftskostnaden per passagerare. P(cid:229) linjer med h(cid:246)g trafikvolym (cid:228)r dessutom konkurrensen h(cid:229)rdare. Medlemsstaternas inrikesflyg (cid:228)r ofta h(cid:229)rdare trafikerade (cid:228)n andra flyglinjer inom gemenskapen. Enligt f(cid:246)rordning (EEG) nr 2409/92 (cid:228)r det m(cid:246)jligt att upph(cid:228)va ett baspris, om det (cid:228)r orimligt h(cid:246)gt i f(cid:246)rh(cid:229)llande till lufttrafikf(cid:246)retagets p(cid:229) l(cid:229)ng sikt fullt ut f(cid:246)rdelade relevanta kostnader. Det (cid:228)r i f(cid:246)rsta hand medlemsstaternas sak att till(cid:228)mpa denna skyddsbest(cid:228)mmelse. I sin egenskap av f(cid:246)rdragens v(cid:228)ktare (cid:246)ver- vakar kommissionen medlemsstaternas till(cid:228)mpning av det senaste (cid:229)tg(cid:228)rdspaketet f(cid:246)r liberaliseringen av gemenskapens flygtrafik som tr(cid:228)dde i kraft den 1 januari 1993. Kommissionen har redan fattat en rad beslut om beviljande av licenser f(cid:246)r lufttrafikf(cid:246)retag i gemenskapen och s(cid:228)rskilt beslut om marknads- tilltr(cid:228)de. Dessutom (cid:246)vervakar kommissionen till(cid:228)mpningen av gemenskapens konkurrenslagstiftning inom luftfartssektorn f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga skapandet av konkurrenssnedvridande strukturer och f(cid:246)r att inskrida mot f(cid:246)retag som genom avtal och praxis begr(cid:228)nsar konkurrensen eller s(cid:228)tter den ur spel. (1) EGT L 240, 24. 8. 1992


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2601/99 af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen. Test af bekæmpelsesmidler, miljøforvaltning og indvirkning på miljøet.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Netherlands
agricultural situation
competence of the Member States
economic consequence
environmental impact
environmental policy
national law
pesticide
pollution control measures
restriction on competition

formats: html pdf print

text: C 225 E/180 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (4. februar 2000) Der er ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt indg(cid:229)et et endeligt kompromis om ungdomsprogrammet mellem R(cid:229)det og Parlamentet. Det fłrste młde i forligsudvalget fandt sted den 27. januar 2000 under det portugisiske formandskab. Kommissionen regner med, at det nye program bliver vedtaget. Skulle forligs- proceduren blive afsluttet i lłbet af fłrste kvartal af (cid:229)r 2000, vil der blive gjort alt, hvad der er nłdvendigt, for at programmets kontinuitet sikres. (2000/C 225 E/200) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2601/99 af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen (11. januar 2000) Om: Test af bek(cid:230)mpelsesmidler, miljłforvaltning og indvirkning p(cid:229) miljłet 1. Er Kommissionen bekendt med, at Nederlandene er fłrende i EU med hensyn til reduktion af belastningen af miljłet med giftstoffer, navnlig fra landbruget, da den nederlandske instans for godkendelse af bek(cid:230)mpelsesmidler (College voor toelating bestrijdingsmiddelen, BTB) fra (cid:229)r 2000 har forbudt 42 bek(cid:230)mpelsesmidler, der endnu anvendes inden for landbruget? 2. Er Kommissionen desuden bekendt med, at dette skridt fremad giver det nederlandske landbrug en ringere konkurrenceposition sammenholdt med tilsvarende bedrifter i andre medlemsstater, da forbuddet mod disse 42 bek(cid:230)mpelsesmidler głr det yderst vanskeligt og n(cid:230)sten umuligt for de nederlandske landbrug at dyrke kartofler, blomsterlłg, lłg, gr(cid:230)sfrł, hłr og błnner? Dette medfłrer, at de nederlandske landbrugere, der allerede nu er under stort pres, kommer i en s(cid:229) vanskelig situation, at det kan fłre til fallitter, s(cid:229)ledes at et skridt fremad i stedet bliver til et skridt bagl(cid:230)ns. Kan Kommissionen oplyse, i hvilken udstr(cid:230)kning andre medlemsstater overtager de nederlandske 3. foranstaltninger, og i bekr(cid:230)ftende fald i hvilket tempo? Hvilke foranstaltninger er truffet eller bliver truffet med henblik p(cid:229) at begr(cid:230)nse de negative konse- 4. kvenser af landbrugets giftstoffer (yderligere) overalt i EU, ogs(cid:229) selv om dette m(cid:229) ske p(cid:229) bekostning af yderligere intensivering og v(cid:230)kst inden for landbruget? Er Kommissionen rede til at kombinere aktiviteterne med sigte p(cid:229) reduktion af miljłforureningen 5. med hindring af konkurrenceforvridning ved at arbejde for gennemfłrelse af et direktiv om bek(cid:230)mpelses- midler, der g(cid:230)lder for alle EU-lande, og som er mindst liges(cid:229) strengt som de nug(cid:230)ldende bestemmelser i Nederlandene? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (14. februar 2000) Kommissionen er bekendt med, at Nederlandene for nylig har taget godkendelsen af en r(cid:230)kke aktive 1. stoffer op til overvejelse. R(cid:229)dets direktiv 91/414/E(cid:216)F af 15. juli 1991 om markedsfłring af plantebeskyttelsesmidler (1) 2. fasts(cid:230)tter betingelser for, hvordan medlemsstaterne kan godkende plantebeskyttelsesmidler. Direktivet indeholder bestemmelser om en gradvis evaluering af alle de aktive stoffer, der var p(cid:229) markedet i juli 1993. Denne evaluering er under udarbejdelse. Kommissionen har til hensigt i begyndelsen af (cid:229)r 2000 at vedtage en ny forordning for at fremme evalueringen. 3. Kommissionen har ingen oplysninger om, i hvilket omfang andre medlemsstater har truffet eller vil tr(cid:230)ffe de samme foranstaltninger som Nederlandene. Kommissionen er dog bekendt med, at andre medlemsstater ogs(cid:229) evaluerer godkendelsen af nogle plantebeskyttelsesmidler som fastsat i direktivet. Det błr bem(cid:230)rkes, at de aktive stoffer, som Nederlandene har truffet bestemmelser om, ikke nłdvendigvis allesammen er godkendt i de andre medlemsstater. 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/181 Det (cid:230)rede medlem henvises til svaret under punkt 2 ovenfor. Derudover er Kommissionen i 4. og 5. overensstemmelse med m(cid:229)lene fra det femte handlingsprogram p(cid:229) miljłomr(cid:229)det og den nyligt afsluttede gennemgang samt resultatet af det fler(cid:229)rige projekt, der blev afsluttet i 1998 med forel(cid:230)ggelsen af 6 rapporter, som blev drłftet med de implicerede parter p(cid:229) en workshop i Kommissionsregi, ved at udarbejde en meddelelse til R(cid:229)det og Europa-Parlamentet. Dokumenterne og konklusionerne fra work- shoppen kan ses p(cid:229) Kommissionens websted p(cid:229) adressen; http://europa. eu. int/comm/environment/ppps/ home. htm. (1) EFT L 230 af 19. 8. 1991. (2000/C 225 E/201) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2602/99 af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen (11. januar 2000) Om: Ans(cid:230)ttelsesmuligheder for borgere fra andre EU-lande i den offentlige sektor i Luxembourg Som svar p(cid:229) forespłrgsel nr. E-4067/98 (1) af SØrgio Ribeiro oplyste Kommisisonen den 19. marts 1999, at overtr(cid:230)delsesproceduren mod Luxembourg fortsatte p(cid:229) grundlag af artikel 171 i EF-traktaten. GD V har i anden halvdel af indev(cid:230)rende (cid:229)r oplyst til indvandrerorganisationen CLAE, at der trods den lovgivning, som de luxembourgske myndigheder har vedtaget, stadig konstateres begr(cid:230)nsninger i ans(cid:230)t- telsesmulighederne for borgere fra andre EU-lande. Der er netop udskrevet en udv(cid:230)lgelsesprłve til forskellige job i byen Luxembourg (offentliggjort den 17. november med ansłgningsfrist den 24. december), hvortil der som adgangsbetingelse kr(cid:230)ves luxem- bourgsk statsborgerskab. Kan Kommissionen oplyse, hvordan sagen forholder sig helt nłjagtigt? (1) EFT C 297 af 15. 10. 1999, s. 128. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (17. februar 2000) Kommissionen kan oplyse det (cid:230)rede medlem om, at den har trukket sit słgsm(cid:229)l om traktatbrud tilbage, efter at Luxembourg vedtog loven af 17. maj 1999. Ifłlge loven kan nationalitet s(cid:229)ledes ikke anvendes til at udelukke statsborgere i et EU-land fra stillinger inden for forskning, undervisning, sundhed, landtransport, post og telekommunikation samt vand-, gas- og elforsyning. Det błr bem(cid:230)rkes, at Domstolens dom af 2. juli 1996 (1) kun omfattede de sektorer, som Kommissionen havde begr(cid:230)nset sin overtr(cid:230)delsesprocedure til i overensstemmelse med den s(cid:229)kaldt globale opfattelse, jf. Kommissionen meddelelse 88/C72/02 (2). Hvad ang(cid:229)r stillinger i den centrale eller kommunale forvaltning (som dem, den p(cid:229)g(cid:230)ldende udv(cid:230)lgelses- prłve drejer sig om) er det op til de nationale myndigheder i hvert enkelt tilf(cid:230)lde at vurdere, om EF- traktatens artikel 39, stk. 4 (tidl. artikel 48) finder anvendelse, ud fra de kriterier, Domstolen har fastlagt, og under kontrol af denne og under hensyntagen til de opgaver og det ansvar, som stillingen indeb(cid:230)rer (3). Kommissionen er i f(cid:230)rd med at undersłge forholdene i medlemsstaterne, herunder love og bestemmelser, med hensyn til adgang til stillinger i den offentlige sektor uden for de n(cid:230)vnte sektorer


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2587/99 υποβολή: Marialiese Flemming (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Κυνήγι αποδημητικών πτηνών στην Ιταλία.

eurovoc_concepts:
Italy
bird
directive (EU)
hunting regulations
infringement procedure (EU)
national implementing measure
protection of animal life

text: C 225 E/176 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 1. H Epitroph· gnvri·zei ayth· thn peri·ptvsh; H Epitroph· h·legje ostea·leyro poy eish·xuh apo· thn Elbeti·a; Ea·n nai: Se poio sympe·rasma kate·lhje o 2. e·legxow; 3. 4. Se poia kra·th-me·lh thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw eish·xuh e·vw to 1997 elbetiko· ostea·leyro; Ei·nai gnvsto· pv·w e·ftase ayto· to ostea·leyro ston ky·klo diatrofh·w; Elh·fuhsan me·tra ek me·royw thw Epitroph·w enanti·on thw peraite·rv eisagvgh·w ostea·leyroy apo· thn 5. Elbeti·a; 6. Ei·nai gnvste·w sthn Epitroph· a·llew ana·logew periptv·seiw; Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (14 Febroyari·oy 2000) H Eyrvpai¤kh· Epitroph· den gnvri·zei ta gegono·ta sta opoi·a anafe·retai o k. boyleyth·w kai protei·nei na pragmatopoihuei· epafh· me tiw armo·diew elbetike·w arxe·w v·ste ayte·w na para·sxoyn perisso·terew plhrofori·ew. H Eyrvpai¤kh· Epitroph· ua e·luei se epafh· me ton k. boyleyth· mo·liw la·bei tiw en lo·gv plhrofori·ew. Genika·, oi elbetike·w ygeionomike·w arxe·w parakoloyuoy·n apo· poly· konta· tiw ejeli·jeiw thw koinotikh·w nomouesi·aw kai enta·ssoyn sto ryumistiko· toyw plai·sio orisme·new apo· tiw apofa·seiw poy egkri·nontai apo· ta kra·th me·lh. Vw ek toy·toy, apo· to Ma·io toy 1996, eish·gagan sto nomouetiko· toyw plai·sio prodiagrafe·w anti·stoixew me ayte·w poy proble·pontai apo· thn apo·fash 96/449/EK thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w thw 18hw Ioyli·oy 1996 peri· enallaktikv·n systhma·tvn uermikh·w epejergasi·aw gia thn epejergasi·a zvikv·n apoblh·tvn me skopo· thn adranopoi·hsh tvn pauogo·nvn parago·ntvn thw spoggv·doyw egkefalopa·ueiaw (1) (poy antikatasta·uhke apo· thn apo·fash 1999/534/EK toy Symboyli·oy, thw 19hw Ioyli·oy 1999, gia th lh·ch me·trvn poy efarmo·zontai sthn epejergasi·a orisme·nvn zvikv·n apoblh·tvn gia thn prostasi·a apo· tiw metadotike·w spoggv·deiw egkefalopa·ueiew, kai thn tropopoi·hsh thw apo·fashw 97/735/EK thw Epitroph·w (2)) h opoi·a kauo·rize ta ela·xista krith·ria tvn systhma·tvn epejergasi·aw poy pre·pei na efarmo·zontai stiw egkatasta·seiw epejergasi·aw zvikv·n apoblh·tvn (133(cid:176)C, 20 lepta·, 3 Bar). To Grafei·o Trofi·mvn kai Kthniatrikv·n Uema·tvn thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w diejh·gage apostole·w epiuev·rhshw me sto·xo thn ajiolo·ghsh tvn me·trvn poy efarmo·sthkan apo· tiw elbetike·w arxe·w gia ton e·legxo kai thn eja·leich thw spoggv·doyw egkefalopa·ueiaw tvn booeidv·n sthn epikra·teia· toyw. Oi en lo·gv apostole·w den epish·manan anepa·rkeiew se sxe·sh me thn eyrvpai¤kh· nomouesi·a gia th metapoi·hsh tvn zvikv·n apoblh·tvn. To sy·nolo tvn stoixei·vn poy perilamba·nontai stiw ekue·seiw epiuev·rhshw diati·uetai sto koino· apo· to Internet sthn ako·loyuh diey·uynsh: http://europa. eu. int/comm/dg24/health/vi/index_en. html. (1) (2) EE L 184 thw 24. 7. 1996. EE L 204 thw 4. 8. 1999. (2000/C 225 E/194) GRAPTH ERVTHSH E-2587/99 ypobolh·: Marialiese Flemming (PPE-DE) prow thn Epitroph· (11 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Kynh·gi apodhmhtikv·n pthnv·n sthn Itali·a Me thn Odhgi·a 79/409/EOK (1) toy Symboyli·oy sxetika· me th diath·rhsh tvn a·grivn pthnv·n h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh presbey·ei th diath·rhsh o·lvn tvn eidv·n a·grivn pthnv·n, poy endhmoy·n ston eyrvpai¤ko· xv·ro tvn kratv·n melv·n. H Itali·a, a·p o·so gnvri·zv, den e·xei metafe·rei sto esvteriko· thw di·kaio thn Odhgi·a sxetika· me thn prostasi·a tvn poyliv·n. Se merike·w eparxi·ew thw Itali·aw to kynh·gi epitre·petai gia ei·dh poyliv·n poy den katata·ssontai vw uhrey·sima sto para·rthma II thw Odhgi·aw 79/409/EOK (p. x. spi·now, spoyrgi·ti, caro·ni, ko·tsyfaw). Epi·shw askei·tai, gia para·deigma, to kynh·gi me di·xtya, paro·ti to a·ruro 8 thw Odhgi·aw apagorey·ei th xrh·sh o·xi epilektikv·n meuo·dvn kynhgioy·. 8. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 225 E/177 Gnvri·zei h Epitroph· ayto· to gegono·w; Ea·n nai: Poia me·tra e·xei la·bei h Epitroph· kai/h· ua la·bei, gia na epity·xei mi·a metafora· thw Odhgi·aw 79/409/ EOK sthn Itali·a; Ejeta·zei h Epitroph· to endexo·meno na kinh·sei diadikasi·a parabi·ashw tvn synuhkv·n kata· thw Itali·aw; (1) EE L 103 thw 25. 4. 1979, sel. 1. Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Ianoyari·oy 2000) H odhgi·a 79/409/EOK toy Symboyli·oy peri· thw diathrh·sevw tvn agri·vn pthnv·n e·xei metaferuei· sto euniko· di·kaio sthn Itali·a me ton no·mo ariu. 157 thw 11hw Febroyari·oy 1992 peri· prostasi·aw tvn uermo·aimvn agri·vn zv·vn kai peri· uh·raw. Apotelei· no·mo-plai·sio, poy kauori·zei tiw arxe·w ba·sei tvn opoi·vn oi perife·reiew uespi·zoyn leptomerei·w kano·new. Sy·mfvna me to a·ruro 13 toy en lo·gv no·moy, oi kynhgoi· dy·nantai na xrhsimopoioy·n mo·non kynhgetika· o·pla, to·ja kai be·lh h· gera·kia. Opoiesdh·pote kynhgetike·w me·uodoi h· o·pla den epitre·pontai rhta· sto a·ruro ayto· apagorey·ontai. To a·ruro 21 enisxy·ei thn apago·reysh, me th leptomerh· anafora· tvn drasthrio- th·tvn kai meuo·dvn poy apagorey·ontai, symperilambanome·nhw thw uh·raw me di·xtya. (cid:211)son afora· ta ei·dh agri·vn pthnv·n, mporoy·n na uhrey·ontai mo·non ekei·na poy apariumoy·ntai sto para·rthma II thw odhgi·aw, sy·mfvna me thn proanafero·menh italikh· nomouesi·a. Epome·nvw, h sy·llhch prostateyome·nvn eidv·n agri·vn pthnv·n kai h xrh·sh dikty·vn apagorey·ontai genikv·w sthn Itali·a. Vsto·so, to sy·sthma prostasi·aw tvn agri·vn pthnv·n, poy kauori·zetai sthn odhgi·a, epitre·pei orisme·new parekkli·seiw. Sto a·ruro 9 thw odhgi·aw apariumoy·ntai oi apaith·seiw kai oi o·roi ypo· toyw opoi·oyw epitre·pontai parekkli·seiw apo· tiw diata·jeiw thw odhgi·aw. H Epitroph· e·xei epi·gnvsh o·ti h italikh· nomouesi·a den plhroi· ej oloklh·roy toyw o·royw aytoy·w. O tro·pow efarmogh·w toy proanaferome·noy kauestv·tow parekkli·sevn apo· thn odhgi·a sthn Itali·a den ei·nai sy·mfvnow me tiw diata·jeiw toy a·ruroy 9 thw odhgi·aw. En o·cei aytoy·, h Epitroph· apofa·sise, to 1998, na prosfy·gei sto Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio. H Epitroph· e·krine o·ti h Itali·a den ejasfa·lise thn th·rhsh o·lvn tvn o·rvn toy kauestv·tow se orisme·new katasta·seiw stiw opoi·ew epikalei·tai parekkli·seiw, oy·te na ryumi·sei orua· th sy·llhch triv·n eidv·n agri·vn pthnv·n gia xrhsimopoi·hsh vw dolvma·tvn. H ypo·uesh eyri·sketai tv·ra env·pion toy Dikasthri·oy. (2000/C 225 E/195) GRAPTH ERVTHSH E-2589/99 ypobolh·: Richard Corbett (PSE) prow thn Epitroph· (11 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Enhme·rvsh adeiv·n odh·ghshw Dedome·noy o·ti den apaitei·tai ple·on h antallagh· thw a·deiaw odh·ghshw o·tan o ka·toxow metegkaui·statai se a·llo kra·tow me·low, poiew eunike·w arxe·w e·xoyn tv·ra thn eyuy·nh gia thn endexo·menh apaitoy·menh enhme·rvsh thw a·deiaw (p. x. allagh· dieyuy·nsevw katoiki·aw); Gnvri·zei h Epitroph· o·ti to zh·thma ayto· e·xei dhmioyrgh·sei problh·mata, me to kra·tow katoiki·aw na isxyri·zetai o·ti h armodio·thta gia thn enhme·rvsh thw a·deiaw anh·kei sto kra·tow proe·leyshw, kai to kra·tow proe·leyshw na le·gei o·ti armo·dio ei·nai to ne·o kra·tow katoiki·aw; Ea·n nai, ti odhgi·ew ua ei·xe na dv·sei stoyw poli·tew h Epitroph·; Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (31 Ianoyari·oy 2000) H odhgi·a 91/439/EOK thw 29hw Ioyli·oy 1991 gia thn a·deia odh·ghshw (1) proble·pei apokleistikh· nomikh· armodio·thta toy kra·toyw me·loyw thw synh·uoyw katoiki·aw se peri·ptvsh antikata·stashw kai anane·vshw adeiv·n, se peri·ptvsh efarmogh·w tvn eunikv·n diata·jevn toy poinikoy· dikai·oy kai tvn astynomikv·n diata·jevn kai se peri·ptvsh ekoy·siaw antikata·stashw thw a·deiaw. Peraite·rv, h odhgi·a 91/439/EOK proble·pei o·ti to kra·tow me·low thw synh·uoyw katoiki·aw mporei· na efarmo·zei toyw eunikoy·w toy kano·new, gia to dia·sthma isxy·ow thw a·deiaw, epi· o·lvn tvn kato·xvn adeiv·n sthn epikra·teia· toy


title: PERGUNTA ESCRITA E-2600/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) à Comissão. Participação de Comissários em actividades políticas promovidas pelos partidos ou coligações eleitorais a que pertencem.

eurovoc_concepts:
Italy
President of the Commission
election campaign
freedom of expression
freedom of opinion
political figure
political morality

text: C 225 E/138 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/148) PERGUNTA ESCRITA E-2459/99 apresentada por Antonio Tajani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Raffaele Costa (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE), Enrico Ferri (PPE-DE) e Amalia Sartori (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Incompatibilidade entre as fun(cid:231)ıes do Presidente da Comissªo e a actividade de campanha eleitoral De acordo com a imprensa italiana (artigo de «Il Messagero» de 15. 11. 1999) o Presidente da Comissªo Europeia, Romano Prodi, participou pessoalmente na campanha eleitoral para apoiar o candidato Parisi nas elei(cid:231)ıes que se realizarªo no pr(cid:243)ximo dia 28 de Novembro para eleger o deputado pela circunscri(cid:231)ªo 12 (Bolonha). Se estas informa(cid:231)ıes se confirmarem, poderÆ o Presidente da Comissªo indicar se este seu comportamento nªo viola o Tratado da Uniªo Europeia, em particular o nœmero 2 do artigo 213o (ex-artigo 157o) nos termos do qual: «Os membros da Comissªo exercerªo as suas fun(cid:231)ıes com total independŒncia, no interesse geral da Comunidade. No cumprimento dos seus deveres, nªo solicitarªo nem aceitarªo instru(cid:231)ıes de nenhum Governo ou qualquer outra entidade. Os membros da Comissªo abster-se-ªo de praticar qualquer acto incompat(cid:237)vel com a natureza das suas fun(cid:231)ıes. Os Estados-membros comprometem-se respeitar este princ(cid:237)pio e a nªo procurar influenciar os membros da Comissªo no exerc(cid:237)cio das suas fun(cid:231)ıes»? (2000/C 225 E/149) PERGUNTA ESCRITA E-2600/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (11 de Janeiro de 2000) Objecto: Participa(cid:231)ªo de ComissÆrios em actividades pol(cid:237)ticas promovidas pelos partidos ou coliga(cid:231)ıes eleitorais a que pertencem Considerando que, jÆ no passado, alguns ComissÆrios, nomeadamente Neil Kinnock, Jacques Delors e Emma Bonino, participaram activamente, no decorrer dos respectivos mandatos, em campanhas eleitorais e actividades pol(cid:237)ticas promovidas pelos partidos pol(cid:237)ticos a que pertenciam; considerando que, em 26 de Novembro de 1999, o Presidente da Comissªo, Romano Prodi, participou em Bolonha na manifesta(cid:231)ªo de encerramento da campanha eleitoral do candidato Arturo Parisi, tendo declarado em pleno com(cid:237)cio o seu apoio efectivo ao candidato em questªo, tal como foi relatado no pr(cid:243)prio dia pelas agŒncias noticiosas italianas Ansa, And Kronos, Dire e Agi e, no dia seguinte, por diversos jornais, designadamente o «Resto del Carlino», editado em Bolonha e distribu(cid:237)do em toda a Em(cid:237)lia-Romanha. Nªo considera a Comissªo que seria oportuno que os ComissÆrios se abstivessem, no decorrer dos respectivos mandatos, de participar em actividades pol(cid:237)ticas e campanhas eleitorais promovidas pelos partidos ou coliga(cid:231)ıes eleitorais a que pertencem? Nªo considera igualmente que, ao absterem-se de participar neste tipo de actividades, os ComissÆrios garantiriam o seu papel de representa(cid:231)ªo de todos os candidatos da Uniªo Europeia? (2000/C 225 E/150) PERGUNTA ESCRITA E-2628/99 apresentada por Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) e Gian Gobbo (TDI) (cid:224) Comissªo (12 de Janeiro de 2000) Objecto: Participa(cid:231)ªo do Presidente da Comissªo Romano Prodi na campanha eleitoral em ItÆlia Na sexta-feira 26 de Novembro de 1999, o Presidente da Comissªo Europeia Romano Prodi participou, em Bolonha, no com(cid:237)cio de encerramento da campanha eleitoral do candidato do l(cid:146)Olivier (Centro-esquerda) (cid:224)s elei(cid:231)ıes pol(cid:237)ticas suplementares para a C(cid:226)mara dos Deputados


title: QUESTION ÉCRITE E-2592/99 posée par Daniel Hannan (PPE-DE) à la Commission. Intérêts des commissaires.

eurovoc_concepts:
European Commission
European Commissioner
financial interests of members
political morality
public morality

text: C 225 E/178 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 Seul l(cid:146)(cid:201)tat membre de rØsidence normale peut effectuer toutes les procØdures administratives relevant de la compØtence susmentionnØe, y compris en ce qui concerne la mise (cid:224) jour du permis en raison d(cid:146)Øventuels changements d(cid:146)adresse. L(cid:146)(cid:201)tat membre dØlivrant le permis perd sa compØtence en la matiŁre dŁs lors que l(cid:146)automobiliste Øtablit sa rØsidence normale dans un autre (cid:201)tat membre et l(cid:146)(cid:201)tat membre d(cid:146)accueil est responsable de toute disposition administrative nationale appliquØe au conducteur qui s(cid:146)installe sur son territoire. (1) JO L 237 du 24. 8. 1991. (2000/C 225 E/196) QUESTION (cid:201)CRITE E-2591/99 posØe par Daniel Hannan (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Non-communication de l(cid:146)acquis de Schengen (11 janvier 2000) Une partie de la classe parlementaire britannique craint que le Royaume-Uni n(cid:146)ait souscrit (cid:224) certaines dispositions des accords de Schengen sans Œtre pleinement informØ de l(cid:146)ensemble de l(cid:146)acquis correspondant et, dans tous les cas, avant d(cid:146)avoir pu transfØrer correctement ledit acquis (cid:224) la bibliothŁque de la Chambre des communes. La Commission peut-elle prØciser quels sont les Ølements de l(cid:146)acquis (cid:224) n(cid:146)avoir pas ØtØ rendus publics (cid:224) ce jour parce qu(cid:146)ils conservent le statut de documents (cid:224) diffusion restreinte? RØponse donnØe par M. Vitorino au nom de la Commission (31 janvier 2000) Selon les informations dont dispose la Commission, le Royaume-Uni a re(cid:231)u l(cid:146)intØgralitØ des textes de l(cid:146)ensemble des ØlØments de l(cid:146)acquis de Schengen qui ont ØtØ intØgrØs dans le cadre de l(cid:146)Union. Il convient de rappeler que l(cid:146)article 1 paragraphe 2 de la dØcision du Conseil no 1999/435/CE du 20 mai 1999 relative (cid:224) la dØfinition de l(cid:146)acquis de Schengen en vue de dØterminer, conformØment aux dispositions pertinentes du traitØ CE et du traitØ sur l(cid:146)Union europØenne, la base juridique de chacune des dispositions ou dØcisions qui constituent l(cid:146)acquis (1), dispose que l(cid:146)acquis de Schengen sera publiØ au Journal officiel (cid:224) l(cid:146)exception notamment «des dispositions qui, au moment de l(cid:146)adoption de la prØsente dØcision, sont classØes»confidentielles«par le ComitØ exØcutif de Schengen». Les ØlØments de l(cid:146)acquis de Schengen ont donc ØtØ intØgrØs dans le cadre de l(cid:146)Union avec le classement qui leur avait ØtØ attribuØ par le ComitØ exØcutif. Ce classement lie tous les (cid:201)tats membres. (1) JO L 176 du 10. 7. 1999. (2000/C 225 E/197) QUESTION (cid:201)CRITE E-2592/99 posØe par Daniel Hannan (PPE-DE) (cid:224) la Commission (11 janvier 2000) Objet: IntØrŒts des commissaires Le site de la Commission sur l(cid:146)Internet fait Øtat des intØrŒts dØclarØs par les commissaires prØcØdents. Quand une liste mise (cid:224) jour sera-t-elle publiØe sous une forme qui la rende aisØment accessible? Tous les commissaires coopØreront-ils sans rØserve (cid:224) l(cid:146)Øtablissement d(cid:146)une telle liste? 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/179 RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (25 janvier 2000) Tous les membres de la nouvelle Commission, y compris M. Prodi lui-mŒme, ont fait une dØclaration publique concernant leurs avoirs financiers et autres. Toutes ces informations, qui comportent Øgalement des prØcisions sur les activitØs professionnelles et le patrimoine des Øpoux et Øpouses des commissaires qui pourraient donner lieu (cid:224) des conflits d(cid:146)intØrŒt, sont disponibles sur l(cid:146)Internet depuis le 27 aoßt 1999 (adresse: http://europa. eu. int/comm/commissioners/interests/index_fr. htm). Ces dØclarations ont en outre ØtØ largement diffusØes (cid:224) la presse. (2000/C 225 E/198) QUESTION (cid:201)CRITE E-2595/99 posØe par Daniel Hannan (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Rapport sur la confØrence intergouvernementale (11 janvier 2000) Quel soutien financier et matØriel les autoritØs britanniques et la Commission ont-elles apportØ au groupe «Von Weizs(cid:228)cker (cid:129) Dehaene (cid:129) Simon» pendant que celui-ci rØdigeait son rapport sur la confØrence intergouvernementale? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (25 janvier 2000) La Commission ne dispose pas d(cid:146)informations concernant un soutien financier ou matØriel que le gouvernement britannique aurait Øventuellement fourni au groupe «Von-Weizs(cid:228)cker (cid:129) Dehaene (cid:129) Simon». Afin de prØparer son rapport, le groupe a organisØ quatre rØunions (cid:224) Bruxelles, pour lesquelles la Commission a financØ les frais de dØplacement jusqu(cid:146)(cid:224) Bruxelles, les frais d(cid:146)hØbergement sur place dans certains cas, ainsi que les repas. La Commission a Øgalement pris en charge les honoraires du rapporteur du groupe et fourni un service de secrØtariat. (2000/C 225 E/199) QUESTION (cid:201)CRITE E-2597/99 posØe par Ari Vatanen (PPE-DE) (cid:224) la Commission (11 janvier 2000) Objet: Programme «Jeunesse» de l(cid:146)Union europØenne La Commission a prØsentØ le nouveau programme «Jeunesse» de l(cid:146)Union europØenne qui devait Œtre lancØ au dØbut de l(cid:146)an 2000. Ce programme, qui touche avant tout les jeunes de 15 (cid:224) 25 ans, intŁgre les activitØs des programmes «Jeunesse pour l(cid:146)Europe» et «Service volontaire europØen pour les jeunes» qui expirent (cid:224) la fin de l(cid:146)annØe 1999. Le Parlement a, par ailleurs, prØsentØ en deuxiŁme lecture un budget de 980 millions d(cid:146)euros pour financer ce programme d(cid:146)une durØe de sept ans. Or, le Conseil n(cid:146)a pas approuvØ la position du Parlement, et n(cid:146)entend pas non plus engager la procØdure de conciliation cette annØe. Dans ces circonstances, la dØcision de mettre en (cid:156)uvre ce programme n(cid:146)interviendra donc pas avant la fin de l(cid:146)annØe. Comment la Commission entend-elle assurer la continuitØ des programmes «Jeunesse» de l(cid:146)Union euro- pØenne dans la pØriode sØparant l(cid:146)ØchØance des programmes en cours, au tournant du millØnaire, et le lancement du nouveau programme? Quelles actions la Commission envisage-t-elle pour Øviter que la prØsentation du programme n(cid:146)en reste pas l(cid:224) et pour contribuer (cid:224) sa mise en (cid:156)uvre rapide?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2560/99 υποβολή: Christopher Huhne (ELDR) προς την Επιτροπή. Καθαριότητα των θαλάσσιωνδάτων.

eurovoc_concepts:
EU Member State
bathing water
marine pollution

text: C 303 E/80 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 24. 10. 2000 Ei·nai dy·skolh h sy·gkrish tvn shmerinv·n kai mellontikv·n proty·pvn thw Koino·thtaw me ta anti·stoixa pro·typa tvn Hnvme·nvn Politeiv·n h· thw Iapvni·aw. `llew xv·rew yiouetoy·n diaforetiko· ryumo· tvn aporrimma·tvn kai diaforetiko· pedi·o efarmogh·w. Epiple·on, para·metroi o·pvw h kanonikh· periektiko·thta tvn se ojygo·no h· ta diaforetika· mesodiasth·mata metajy· tvn metrh·sevn, periple·koyn tiw prospa·ueiew sy·gkrishw. EE L 365 thw 31. 12. 1994. EE L 163 thw 14. 6. 1989. EE L 203 thw 15. 7. 1989. (1) (2) (3) (4) Anakoinvue·n ty·poy ariu. 13293/99. (2000/C 303 E/071) GRAPTH ERVTHSH E-2560/99 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow thn Epitroph· (11 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Kauario·thta tvn uala·ssivn yda·tvn Ua h·uele parakalv· h Epitroph· na dhmosiey·sei ta teleytai·a stoixei·a sxetika· me thn kauario·thta tvn uala·ssivn yda·tvn sta kyrio·tera paraueristika· ke·ntra thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw, kauv·w kai ta anti·stoixa stoixei·a gia ka·ue ke·ntro kata· ta pe·nte teleytai·a xro·nia; Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (17 Ianoyari·oy 2000) Oi ypoxrev·seiw ypobolh·w eth·siaw ekue·sevw, sy·mfvna me thn odhgi·a 76/160/EOK toy Symboyli·oy thw 8hw Dekembri·oy 1975 peri· thw poio·thtow tvn yda·tvn kolymbh·sevw (1), proy¤ poue·toyn o·ti pragmatopoiei·tai ajiolo·ghsh thw poio·thtaw tvn yda·tvn kolymbh·sevw tvn kratv·n melv·n meta· thn eka·stote kolymbhtikh· peri·odo. H odhgi·a apaitei· na anafe·rontai ta dedome·na sthn Epitroph· e·vw tiw 31 Dekembri·oy apo· thn armo·dia arxh· toy kra·toyw me·loyw. H Epitroph· sylle·gei o·la ayta· ta dedome·na gia thn eth·sia e·kuesh· thw, poy ypoba·lletai prin apo· thn epo·menh kolymbhtikh· peri·odo peri· ta me·sa Mai(cid:138)oy. Epome·nvw, ta dedome·na gia thn kolymbhtikh· peri·odo toy 1999 ua ypoblhuoy·n ton Ma·io toy 2000. Ta teleytai·a diaue·sima dedome·na ei·nai prow to paro·n ekei·na poy aforoy·n thn kolymbhtikh· peri·odo toy 1998. Ta stoixei·a anafora·w thw e·ggrafhw eth·siaw e·kueshw ei·nai: Poio·thta tvn yda·tvn koly·mbhshw (kolymbhtikh· peri·odow 1998), Ma·iow 1999 (cid:129) EUR 18831. Oi plhrofori·ew ayte·w bri·skontai epi·shw sth seli·da internet toy Europa sth diey·uynsh http://europa. eu. int/water/water-bathing/index_html. O a·tlantaw sth seli·da internet paroysia·zei thn kata·stash poio·thtaw ka·ue epime·royw perioxh·w koly·mbhshw apo· to 1992. (1) EE L 31 thw 5. 2. 1976. (2000/C 303 E/072) GRAPTH ERVTHSH E-2609/99 ypobolh·: Mogens Camre (UEN) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Parabi·ash tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn sthn Toyrki·a Sy·mfvna me ta krith·ria thw Kopegxa·ghw toy 1993, proy¤ po·uesh gia thn prosxv·rhsh sthn E. E. ei·nai na se·betai to ypoch·fio kra·tow ta anurv·pina dikaiv·mata kai na prostatey·ei ta dikaiv·mata tvn meionoth·tvn. H Toyrki·a, sy·mfvna me to ch·fisma toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy thw 6hw Dekembri·oy 1999, ape·xei poly· ako·ma apo· th symmo·rfvsh prow ta krith·ria ayta·. H epi·shmh politikh· thw Toyrki·aw apagorey·ei ka·ue xristianikh·, urhskeytikh· drasthrio·thta kai o xristianiko·w kauedriko·w nao·w thw giaw Sofi·aw ejakoloyuei· na kate·xetai apo· moysoylma·- noyw. Ta proanaferue·nta apoteloy·n kata·fvrh parabi·ash tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn kai antibai·noyn safv·w prow ta krith·ria thw Kopegxa·ghw. Mporei· loipo·n h Epitroph· na dieykrini·sei, sto plai·sio thw shmerinh·w synergasi·aw, poioy·w o·royw ue·tei vw prow thn Toyrki·a;


title: Geld, Finanzen und der Euro : Statistiken. 10/99.,Money, Finance and the Euro : statistics. 10/99.,Monnaie, finances et l'euro : statistiques. 10/99.

eurovoc_concepts:
European Monetary System
money
statistics


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2597/99 von Ari Vatanen (PPE-DE) an die Kommission. EU-Programm Jugend.

eurovoc_concepts: conciliation procedure (part of ordinary legislative procedure)

text: 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/179 Antwort von Herrn Prodi Im Namen der Kommission (25. Januar 2000) S(cid:228)mtliche Mitglieder der neuen Kommission einschlie(cid:223)lich Herrn Prodi haben eine (cid:246)ffentliche Erkl(cid:228)rung bez(cid:252)glich ihrer finanziellen Interessen abgegeben. Diese Informationen und weitere Angaben zu beruflicher T(cid:228)tigkeit und Verm(cid:246)gen der Ehegatten der Kommissionsmitglieder, die zu Interessenkonflikten Anla(cid:223) geben k(cid:246)nnten, sind seit dem 27. August 1999 im Internet verf(cid:252)gbar. (Adresse: http://europa. eu. int/comm/ commissioners/interests/index_de. htm). Diese Erkl(cid:228)rungen wurden au(cid:223)erdem an die Presse verteilt. (2000/C 225 E/198) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2595/99 von Daniel Hannan (PPE-DE) an die Kommission (11. Januar 2000) Betrifft: Unterst(cid:252)tzung f(cid:252)r den Bericht (cid:252)ber die Regierungskonferenz Welcher Art war die finanzielle und materielle Unterst(cid:252)tzung, die a) von der britischen Regierung und b) von der Kommission f(cid:252)r die von Weizs(cid:228)cker-Dehaene-Simon-Gruppe w(cid:228)hrend der Ausarbeitung ihres Berichts (cid:252)ber die Regierungskonferenz gew(cid:228)hrt wurde? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (25. Januar 2000) Der Kommission liegen keine Informationen (cid:252)ber eine etwaige finanzielle oder materielle Unterst(cid:252)tzung der Gruppe Von Weizs(cid:228)cker (cid:129) Dehaene (cid:129) Simon durch die britische Regierung vor. F(cid:252)r die Ausarbeitung ihres Berichts hat die Gruppe in Br(cid:252)ssel vier Sitzungen abgehalten. Hierf(cid:252)r hat die Kommission die Reisekosten nach Br(cid:252)ssel, die Hotelkosten in Br(cid:252)ssel, sofern erforderlich, und die f(cid:252)r den Berichterstatter der Gruppe gezahlt und Mahlzeiten gezahlt. Au(cid:223)erdem hat sie das Entgelt organisatorische Unterst(cid:252)tzung gew(cid:228)hrt. (2000/C 225 E/199) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2597/99 von Ari Vatanen (PPE-DE) an die Kommission (11. Januar 2000) Betrifft: EU-Programm (cid:132)Jugend(cid:147) Die Kommission hat einen Vorschlag f(cid:252)r ein neues Programm (cid:132)Jugend(cid:147) vorgelegt, das Anfang 2000 anlaufen sollte. Das vorgeschlagene Programm ist haupts(cid:228)chlich f(cid:252)r Jugendliche im Alter von 15 bis 25 Jahren gedacht und verbindet die Aktivit(cid:228)ten der Ende 1999 auslaufenden Programme Jugend f(cid:252)r Europa und Europ(cid:228)ischer Freiwilligendienst f(cid:252)r Jugendliche. Das Parlament hat in seiner zweiten Lesung f(cid:252)r das Programm eine Mittelausstattung von 980 Millionen Euro w(cid:228)hrend sieben Jahren vorgeschlagen. Der Rat in diesem Jahr ein hat den Standpunkt des Parlaments nicht gebilligt und beabsichtigt auch nicht, Vermittlungsverfahren einzuleiten. Somit kann ein Beschlu(cid:223) (cid:252)ber das Programm nicht rechtzeitig vor dem Jahreswechsel zustande kommen. Wie gedenkt die Kommission die Kontinuit(cid:228)t der Programme zugunsten Jugendlicher in der Zeit zu gew(cid:228)hrleisten, in der die derzeitigen Programme Ende 1999 ausgelaufen sind und das neue Programm noch nicht angelaufen ist? Wie will die Kommission das Scheitern des Vorschlags (cid:252)ber das Programm verhindern und eine schnelle Verabschiedung unterst(cid:252)tzen? C 225 E/180 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission (4. Februar 2000) Bis jetzt ist noch kein endg(cid:252)ltiger Kompromi(cid:223) zwischen Rat und Parlament zum Programm (cid:132)Jugend(cid:147) zustande gekommen. Der Vermittlungsausschu(cid:223) ist erstmals am 27. Januar 2000 unter portugiesischer Pr(cid:228)sidentschaft zusammengetreten. Die Kommission ist zuversichtlich, da(cid:223) das neue Programm verab- schiedet wird. Soweit die Vermittlung im ersten Quartal 2000 abgeschlossen werden kann, wird alles daf(cid:252)r getan, da(cid:223) die Kontinuit(cid:228)t des Programms gew(cid:228)hrleistet bleibt. (2000/C 225 E/200) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2601/99 von Erik Meijer (GUE/NGL) an die Kommission (11. Januar 2000) Betrifft: Pr(cid:252)fung von Sch(cid:228)dlingsbek(cid:228)mpfungsmitteln auf ihre Auswirkungen f(cid:252)r den Umweltschutz und die Belastbarkeit der Umwelt 1. Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) die Niederlande in der EU eine Vorreiterrolle bei der Verringerung der Umweltbelastung durch Giftstoffe in der Landwirtschaft innehaben, da das CTB (College voor toelating bestrijdingsmiddelen) in den Niederlanden ab dem Jahr 2000 42 Sch(cid:228)dlingsbek(cid:228)mpfungsmittel verbietet, die jetzt noch in der Landwirtschaft verwendet werden? 2. Ist der Kommission gleichzeitig bekannt, da(cid:223) dieser Schritt voraus eine nachteilige Wettbewerbsposi- tion der niederl(cid:228)ndischen Landwirtschaft gegen(cid:252)ber vergleichbaren Unternehmen in anderen Mitglied- staaten der EU zur Folge hat, da durch das Verbot dieser 42 Substanzen insbesondere der Anbau von Kartoffeln, Blumenzwiebeln, Zwiebeln, Grassamen, Flachs und Bohnen f(cid:252)r den niederl(cid:228)ndischen Agrar- sektor sehr schwierig oder sogar unm(cid:246)glich wird? Das hei(cid:223)t, da(cid:223) die niederl(cid:228)ndischen Landwirte, die bereits jetzt unter gro(cid:223)em Druck stehen, in eine derart schwierige Situation geraten, da(cid:223) dies zu Bankrotten f(cid:252)hrt, so da(cid:223) aus einem Schritt voraus ein Schritt zur(cid:252)ck werden kann? Kann die Kommission mitteilen, 3. Ma(cid:223)nahmen (cid:252)bernehmen, und falls ja, in welchem Tempo? in welchem Ma(cid:223)e andere Mitgliedstaaten die niederl(cid:228)ndischen 4. Welche Ma(cid:223)nahmen wurden oder werden ergriffen, um in der gesamten EU die negativen Aus- wirkungen von Giftstoffen in der Landwirtschaft (weiter) zu beschr(cid:228)nken, auch wenn diese auf Kosten einer weiteren Intensivierung und Vergr(cid:246)(cid:223)erung der Betriebsfl(cid:228)chen im Agrarbereich gehen m(cid:252)ssen? Ist die Kommission bereit, die Bestrebungen zur Verringerung der Umweltverschmutzung und die 5. Bek(cid:228)mpfung der Wettbewerbsverzerrung miteinander zu kombinieren, indem sie auf die Einf(cid:252)hrung einer f(cid:252)r alle EU-L(cid:228)nder geltenden Richtlinie (cid:252)ber Sch(cid:228)dlingsbek(cid:228)mpfungsmittel hinwirkt, die zumindest ebenso strikt ist wie die bereits in den Niederlanden geltenden Regelungen? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (14. Februar 2000) Der Kommission ist bekannt, da(cid:223) die Niederlande vor kurzem die Genehmigung einer Reihe von 1. Wirkstoffen gepr(cid:252)ft haben. 2. Die Richtlinie 91/414/EWG des Rates vom 15. Juli 1999 (cid:252)ber das Inverkehrbringen von Pflanzen- schutzmitteln (1) legt die Bedingungen fest, unter denen die Mitgliedstaaten Genehmigungen f(cid:252)r Pflanzen- schutzmittel erteilen k(cid:246)nnen. Diese Richtlinie sieht eine stufenweise Neubewertung aller Wirkstoffe vor, die im Juli 1993 auf dem Markt waren. Diese Neubewertung l(cid:228)uft zur Zeit. Die Kommission beabsichtigt Anfang 2000 eine neue Verordnung zur Beschleunigung dieser (cid:220)berpr(cid:252)fung zu verabschieden. Der Kommission liegen keine Informationen vor, in welchem Umfang andere Mitgliedstaaten die 3. gleichen Ma(cid:223)nahmen wie die Niederlande ergriffen haben oder ergreifen werden. Die Kommission ist sich der Tatsache bewu(cid:223)t, da(cid:223) andere Mitgliedstaaten ebenfalls die Zulassung bestimmter Pflanzenschutzmittel gem(cid:228)(cid:223) den Vorschriften der Richtlinie (cid:252)berpr(cid:252)fen. Es ist darauf hinzuweisen, da(cid:223) die Wirkstoffe, mit denen sich die Niederlande befa(cid:223)t haben, nicht alle zwangsl(cid:228)ufig in allen anderen Mitgliedstaaten zuge- lassen sind


title: QUESTION ÉCRITE P-2670/99 posée par Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) à la Commission. Démission du directeur général de la DG Emploi et affaires sociales.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European Commissioner
European social policy
termination of employment

text: C 280 E/100 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/102) QUESTION (cid:201)CRITE P-2670/99 posØe par Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: DØmission du directeur gØnØral de la DG Emploi et affaires sociales (11 janvier 2000) Selon nos informations, le directeur gØnØral de la DG Emploi et affaires sociales vient de prØsenter sa dØmission. La Commission pourrait-elle donner des informations sur les raisons de cette dØmission ainsi que sur l(cid:146)impact qu(cid:146)elle aura sur la dØfinition de sa position pendant les prØparatifs du Conseil europØen de Lisbonne sur «l(cid:146)Emploi et la compØtitivitØ en Europe»? RØponse donnØe par M. Kinnock au nom de la Commission (24 janvier 2000) Allan Larsson, directeur gØnØral de la DG Emploi et affaires sociales, n(cid:146)a pas prØsentØ sa dØmission. Il a annoncØ son intention dans le courant de l(cid:146)annØe de quitter la Commission, comme il en a le droit, aprŁs avoir passØ cinq ans (cid:224) ce poste. La Commission travaille (cid:224) la prØparation du Conseil europØen de Lisbonne. Tous les services apportent normalement leur contribution. (2000/C 280 E/103) QUESTION (cid:201)CRITE E-2676/99 posØe par Malcolm Harbour (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Aides d(cid:146)(cid:201)tat (cid:224) l(cid:146)industrie automobile (12 janvier 2000) La Commission a indiquØ que les aides d(cid:146)(cid:201)tat (cid:224) l(cid:146)industrie automobile feront l(cid:146)objet d(cid:146)une Øtude spØcifique. (cid:192) quelle date cette Øtude sera-t-elle terminØe et comment la Commission pourra-t-elle garantir que les entreprises du secteur automobile qui souhaitent Øtablir de nouvelles unitØs dans l(cid:146)Union europØenne ne seront pas dØsavantagØes sur le plan de la concurrence par rapport aux offres d(cid:146)aides Ømanant de pays tiers, les incitant (cid:224) transfØrer leurs activitØs en dehors de l(cid:146)Union? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (8 fØvrier 2000) La Commission a instaurØ en 1989 un encadrement communautaire des aides d(cid:146)(cid:201)tat dans le secteur automobile (ci-aprŁs dØnommØ «l(cid:146)encadrement automobile»), avec le double objectif d(cid:146)assurer la transpa- rence des flux d(cid:146)aide et d(cid:146)imposer une discipline stricte dans l(cid:146)octroi de ces aides, pour limiter au maximum les distorsions de concurrence. L(cid:146)encadrement actuel est entrØ en vigueur le 1er janvier 1998 pour une durØe de 3 ans. Il prØvoit qu(cid:146)(cid:224) l(cid:146)issue de cette pØriode, la Commission examinera sa prorogation Øventuelle, en particulier au regard de l(cid:146)Øtat d(cid:146)avancement de l(cid:146)encadrement multisectoriel. La Commission a rØcemment commencØ (cid:224) examiner l(cid:146)Øvolution future de l(cid:146)encadrement automobile. Une entreprise de conseil indØpendante a ØtØ engagØe pour lui prŒter assistance. Des discussions approfondies auront lieu avec les (cid:201)tats membres et les reprØsentants du secteur automobile. La Commission devrait Œtre en mesure d(cid:146)adopter une dØcision finale sur l(cid:146)avenir de l(cid:146)encadrement automobile en juillet 2000. En ce qui concerne la concurrence dØloyale pratiquØe par des pays tiers qui offrent des rØgimes d(cid:146)aide dans le but d(cid:146)obtenir un transfert d(cid:146)activitØs vers leur territoire, des cas rØcents montrent que souvent, quand un constructeur automobile cherche un site d(cid:146)implantation pour un projet d(cid:146)investissement (dont les marchØs cibles se trouvent en Europe occidentale), deux possibilitØs se prØsentent: soit investit dans la CommunautØ, soit il crØe de nouvelles usines dans les pays candidats. il


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2695/99 från Ilka Schröder (Verts/ALE) till kommissionen. Kärnkraftsprogram i Marocko.

eurovoc_concepts:
Morocco
Spain
energy policy
energy transport
nuclear power station
nuclear research
research body

text: C 225 E/194 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Svar fr(cid:229)n G(cid:252)nter Verheugen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (18 januari 2000) Gemenskapens regelverk inneh(cid:229)ller inga best(cid:228)mmelser om omvandling av arrende, som beviljats i samband med privatisering, till full (cid:228)gander(cid:228)tt. Framf(cid:246)r allt finns inga best(cid:228)mmelser om detta i artikel 157 (f. d. artikel 130) i EG-f(cid:246)rdraget, och fr(cid:229)gan omfattas d(cid:228)rf(cid:246)r inte av anslutningsf(cid:246)rhandlingarna. Kommissionen kan f(cid:246)ljaktligen inte ge fr(cid:229)gest(cid:228)llaren n(cid:229)gra upplysningar om detta. I samband med det f(cid:246)rhandlingskapitel som g(cid:228)ller industripolitik betonade Europeiska unionen emellertid vikten av att gemenskapens industripolitiska principer, grundade p(cid:229) (cid:246)ppna och konkurrensutsatta markna- der, efterlevs. I detta avseende har Europeiska unionen noterat Polens f(cid:246)rklaring om att artikel 157 i EG- f(cid:246)rdraget kommer att till(cid:228)mpas i praktiken och att privatisering och omstrukturering av industrin i enlighet med dessa principer kommer att ske. Kommissionen kommer under f(cid:246)rhandlingarnas lopp att (cid:246)vervaka Polens framsteg n(cid:228)r det g(cid:228)ller privatisering och omstrukturering av industrin. (2000/C 225 E/219) SKRIFTLIG FR¯GA P-2695/99 fr(cid:229)n Ilka Schr(cid:246)der (Verts/ALE) till kommissionen (11 januari 2000) ˜mne: K(cid:228)rnkraftsprogram i Marocko I sitt svar p(cid:229) fr(cid:229)ga H-0570/99 (1) om k(cid:228)rnkraftsprogrammet i Marocko och elkablen mellan Spanien och Marocko, uppgav kommissionen att det inte finns n(cid:229)got samband mellan det marockanska programmet och elkabeln. Kommissionen understr(cid:246)k att den m(cid:228)ngd elkraft som kan transporteras genom kablen (cid:228)r lika stor som den energim(cid:228)ngd som skulle kunna produceras av ett stort k(cid:228)rnkraftverk. Men vad (cid:228)r ett stort k(cid:228)rnkraftverk enligt kommissionen? Menar man kanske en medelstor anl(cid:228)ggning? I sitt svar sade (cid:228)ven kommissionen att anv(cid:228)ndningen av k(cid:228)rnkraft endast skulle accepteras d(cid:229) s(cid:228)kerhets- niv(cid:229)n var s(cid:229) h(cid:246)g som de internationella reglerna kr(cid:228)ver. Hur kan kommissionen garantera och kontrollera att k(cid:228)rnkraftsproduktionen i Marocko h(cid:229)ller en viss s(cid:228)kerhetsniv(cid:229)? M(cid:229)let med elkablen (cid:228)r enligt kommissionen att Marocko skall till ett mycket konkurrenskraftigt pris under sommarm(cid:229)naderna. Hur kan man d(cid:229) motivera att den gasledning som g(cid:229)r tv(cid:228)rs genom Marocko och f(cid:246)rser Spanien med gas fr(cid:229)n Algeriet inte anv(cid:228)nds f(cid:246)r att t(cid:228)cka Marockos energibehov under sommarm(cid:229)naderna, utan att man hellre (cid:246)verf(cid:246)r energi fr(cid:229)n Spanien till Marocko? f(cid:246)rses med energi Den marockanska regeringen sammantr(cid:228)ffade 1995 med det franska atomenergicentret (CEA) och andra franska f(cid:246)retag och organ f(cid:246)r att planera uppbyggnad av ett centrum f(cid:246)r k(cid:228)rnforskning i Maamora. Hur g(cid:229)r det med uppbyggnaden av detta centrum? Vilka (cid:228)r dess forskningm(cid:229)l? ˜r m(cid:229)len b(cid:229)de av civilt och milit(cid:228)rt slag? Vilka europeiska regeringar och f(cid:246)retag (cid:228)r knutna till projektet? Anser kommissionen att programmet f(cid:246)r k(cid:228)rnkraftsutbyggnad kan inneb(cid:228)ra n(cid:229)gon fara f(cid:246)r stabiliteten i omr(cid:229)det, s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller V(cid:228)stsahara, d(cid:228)r man just nu inv(cid:228)ntar en folkomr(cid:246)stning? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har kommissionen vidtagit eller t(cid:228)nker kommissionen vidta f(cid:246)r att resultatet av folkomr(cid:246)stningen i V(cid:228)stsahara skall accepteras och situationen hanteras fredligt? (1) Europaparlamentets debatter (november 1999). Svar fr(cid:229)n Christopher Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 februari 2000) I sitt svar p(cid:229) parlamentsledamotens muntliga fr(cid:229)ga H-570/99 vid fr(cid:229)gestunden under sessionen i november 1999 (1) betr(cid:228)ffande kapaciteten hos elf(cid:246)rbindelsen mellan Marocko och Spanien f(cid:246)rklarade kommissionen 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/195 att den m(cid:228)ngd el som kan (cid:246)verf(cid:246)ras via denna kabel (ca 750 megawatt (MW)) motsvarar produktionen vid en st(cid:246)rre elkraftsanl(cid:228)ggning. Kommissionen betonade att effekten av denna elf(cid:246)rbindelse talar emot byggandet av en k(cid:228)rnkraftsanl(cid:228)ggning, eftersom det g(cid:229)r att (cid:246)verf(cid:246)ra el via denna kabel fr(cid:229)n Spanien till Marocko och att det s(cid:229)ledes vore oekonomiskt att bygga en k(cid:228)rnkraftsanl(cid:228)ggning med motsvarande produktionskapacitet. Kapaciteten hos en k(cid:228)rnkraftsanl(cid:228)ggning (cid:228)r vanligtvis minst 600 MW. Mycket (cid:148)stora(cid:148) k(cid:228)rnkraftsanl(cid:228)gg- ningar har en kapacitet p(cid:229) minst 1000 MW. Givetvis m(cid:229)ste det kunna garanteras att s(cid:228)kerhetsnormerna helt och h(cid:229)llet uppfylls vid en k(cid:228)rnkraftsan- l(cid:228)ggning. Det (cid:228)r det internationella atomenergiorganets (IAEA) uppgift att se till. Den myndighet som ansvarar f(cid:246)r s(cid:228)kerheten vid de franska k(cid:228)nkraftsanl(cid:228)ggningarna bidrar dessutom med sin sakkunskap. Genom denna f(cid:246)rbindelse kan den tillg(cid:228)ngliga kapaciteten utnyttjas p(cid:229) b(cid:228)ttre s(cid:228)tt. Om en k(cid:228)rnkraftsan- l(cid:228)ggning byggdes i Marocko, skulle det inte vara kommissionens sak att ut(cid:246)va den kontroll som (cid:229)ligger andra organ. N(cid:228)r det g(cid:228)ller anv(cid:228)ndningen av gas f(cid:246)refaller f(cid:246)rhandlingar vara ig(cid:229)ng mellan Marocko och Algeriet om att tillhandah(cid:229)lla gas f(cid:246)r att t(cid:228)cka Marockos ber(cid:228)knade energibehov i framtiden. Det f(cid:246)refaller mycket riktigt som om den franska regeringen medverkar i detta projekt vid sidan av den marockanska regeringen. K(cid:228)rnforskningscentrumet i Ma(cid:226)moura (cid:228)r inget hemligt projekt. De inledande anl(cid:228)ggningsarbetena i detta projekt p(cid:229)b(cid:246)rjades i augusti 1999 och det (cid:228)r meningen att det vid detta centrum uteslutande skall bedrivas forskning om civil anv(cid:228)ndning, bl. a. p(cid:229) h(cid:228)lsov(cid:229)rds- och livsmedels- omr(cid:229)dena. Kommissionen har givetvis ingen beh(cid:246)righet vad g(cid:228)ller detta projekt och kan s(cid:229)ledes inte besvara parlamentsledamotens fr(cid:229)gor betr(cid:228)ffande enskilda delar i detta. Kommissionen har alltid st(cid:246)tt F(cid:246)renta nationernas anstr(cid:228)ngningar i syfte att (cid:229)stadkomma en folkomr(cid:246)st- ning i V(cid:228)stsahara. Kommissionen avser att i framtiden inta samma politiska h(cid:229)llning eller st(cid:246)dja varje annan (cid:229)tg(cid:228)rd som F(cid:246)renta nationernas organ beslutar att vidta med sikte p(cid:229) att (cid:229)stadkomma en fredlig l(cid:246)sning p(cid:229) fr(cid:229)gan om V(cid:228)stsahara. (1) Europarlamentets debatter (november 1999). (2000/C 225 E/220) SKRIFTLIG FR¯GA P-2697/99 fr(cid:229)n Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE) till r(cid:229)det (3 januari 2000) ˜mne: F(cid:246)rteckning (cid:246)ver d(cid:246)dsd(cid:246)mda EU-medborgare Kan r(cid:229)det l(cid:228)mna upplysningar om antal, identitet, r(cid:228)ttslig situation, f(cid:228)ngelsef(cid:246)rh(cid:229)llanden och personlig samt familjem(cid:228)ssig situation n(cid:228)r det g(cid:228)ller EU-medborgare som d(cid:246)mts till d(cid:246)den p(cid:229) andra st(cid:228)llen i v(cid:228)rlden? Finns det n(cid:229)gon f(cid:246)rteckning (cid:246)ver dessa personer, och i s(cid:229) fall kan r(cid:229)det (cid:246)vers(cid:228)nda denna till mig och till Europaparlamentet? Om en s(cid:229)dan f(cid:246)rteckning inte finns, anser inte r(cid:229)det att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att utf(cid:246)ra en systematisk kontroll av dessa fall? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder anser r(cid:229)det att man b(cid:246)r vidta f(cid:246)r att avhj(cid:228)lpa denna brist p(cid:229) information? Svar (28 februari 2000) R(cid:229)det f(cid:246)rfogar inte (cid:246)ver s(cid:229)dana upplysningar som beg(cid:228)rs om EU-medborgare som d(cid:246)mts till d(cid:246)den i tredje land. Europeiska unionen, som kraftfullt verkar f(cid:246)r ett universellt avskaffande av d(cid:246)dsstraffet, v(cid:228)nder sig ofta, s(cid:228)rskilt p(cid:229) initiativ av r(cid:229)det, av medlemsstaterna och/eller r(cid:229)dets ordf(cid:246)randeskap, till s(cid:229)dana tredje l(cid:228)nder som ber(cid:246)rs f(cid:246)r att beg(cid:228)ra att d(cid:246)dsstraff inte utd(cid:246)ms eller verkst(cid:228)lls


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2688/99 af Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) til Kommissionen. Kompatibilitet mellem præferenceaftalerne mellem EU og AVS-staterne med WTO.

eurovoc_concepts:
ACP-EU Convention
World Trade Organisation
common commercial policy
tariff negotiations

text: C 303 E/90 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Antonio Vitorino (27. marts 2000) Kommissionen minder om, at Det ekstraordin(cid:230)re Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999 fastslog, at »Den Europ(cid:230)iske Union skal sikre en retf(cid:230)rdig behandling af tredjelandsstatsborgere, som opholder sig lovligt p(cid:229) medlemsstaternes omr(cid:229)de. En mere effektiv integrationspolitik błr sigte mod at indrłmme dem rettigheder og pligter, der kan sidestilles med dem, der g(cid:230)lder for EU-borgere. Den błr ogs(cid:229) fremme ikke-forskelsbehandling i det łkonomiske, sociale og kulturelle liv og udforme foranstalt- ninger til bek(cid:230)mpelse af racisme og fremmedhad« (1). Kommissionen understreger, at indvandrere fra tredjelande ikke udgłr en ensartet gruppe. Der er faktisk tale om en gruppe, der kan opdeles efter retsstilling, varigheden af deres ophold p(cid:229) EU(cid:146)s omr(cid:229)de, hjemland og den łkonomiske og sociale situation. Enhver sammenblanding, der tager sigte p(cid:229) at stemple »indvan- drere« som en risikogruppe hvad ang(cid:229)r spredning af smitsomme sygdomme, m(cid:229) derfor p(cid:229) det bestemteste afvises. Kommissionen har til hensigt i lłbet af (cid:229)ret at freml(cid:230)gge en rapport om indvandrernes sundhedstilstand. Det sker inden for rammerne af udarbejdelsen af rapporter om sundhedstilstanden i EU, der enten vedrłrer sundhedstilstanden for hele befolkningen eller for s(cid:230)rlige befolkningsgrupper. Form(cid:229)let med denne rapport er at udlede nogle generelle tendenser om sundhedstilstanden for indvandrere fra tredjelande, der har bop(cid:230)l i medlemsstaterne. Sundhedskontrollen med indvandrere fra tredjelande, der lovligt tager ophold i medlemsstaterne, er p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt reguleret af medlemsstaternes nationale lovgivninger. Kommissionen har ikke til hensigt at finansiere ad hoc-strukturer til gennemfłrelse af helbredsundersłgelser ved gr(cid:230)nseovergangene. Hvad ang(cid:229)r adgangen til de nationale sundhedsv(cid:230)sener minder Kommissionen om forslaget til forord- ning (2) om at udvide anvendelsesomr(cid:229)det for R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger p(cid:229) arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for F(cid:230)llesskabet, til ogs(cid:229) at omfatte tredjelandsstatsborgere (3). Hensigten med dette forslag er v(cid:230)sentligst at sikre, at tredjelandsstatsborgere, der har lovlig bop(cid:230)l i EU, og som er d(cid:230)kket af en social sikringsordning i en medlemsstat, p(cid:229) samme m(cid:229)de som EU-borgere ikke mister deres rettigheder, n(cid:229)r de rejser inden for EU, og at de omfattes af EU-reglerne om samordning af de sociale sikringsordninger, der bl. a. indeholder et s(cid:230)rligt kapitel om ydelser i forbindelse med sygdom og barsel. Kommissionen henleder desuden det (cid:230)rede medlems opm(cid:230)rksomhed p(cid:229) forslaget til direktiv om gennem- fłrelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (4). Ifłlge dette forslag kan medlemsstaterne hverken direkte eller indirekte diskriminere p(cid:229) grund af race eller etnisk oprindelse og heller ikke med hensyn til social beskyttelse eller sikring. Forslaget skal ses i forbindelse med den generelle ramme for gennemfłrelsen af EF-traktatens artikel 13 (tidligere artikel 6 A). Der p(cid:229)g(cid:229)r i łjeblikket forhandlinger om dette forslag i R(cid:229)det og Europa-Parlamentet. (1) Punkt 18 i konklusionerne fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d. (2) EFT C 6 af 10. 1. 1998. (3) EFT L 149 af 5. 7. 1971. (4) KOM(1999) 566 endelig udg. (2000/C 303 E/082) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2688/99 af Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) til Kommissionen (11. januar 2000) Om: Kompatibilitet mellem pr(cid:230)ferenceaftalerne mellem EU og AVS-staterne med WTO Den nye stedfortr(cid:230)dende generaldirektłr i WTO, Miguel Rodr(cid:237)guez Mendoza, har ifłlge en beretning i Agence Europe af 1. 12. 1999 imłdeg(cid:229)et Kommissionens argument, hvorefter en LomØ-dispensation kun havde en chance, hvis AVS-staterne godkendte de af EU foresl(cid:229)ede pr(cid:230)ferenceaftaler. 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/91 Rodr(cid:237)guez Mendoza blev citeret med fłlgende udtalelse: »at WTO absolut tillader de handelspr(cid:230)ferencer, som industrilandene yder udviklingslandene« og han bestred eftertrykkeligt, at der i WTO fandtes Øn eneste bestemmelse, som foreskrev omdannelsen af disse aftaler til frihandelsaftaler. Kan Kommissionen tage stilling til udtalelserne fra den stedfortr(cid:230)dende WTO-generaldirektłr og samtidig oplyse: 1. Om den agter at (cid:230)ndre sin forhandlingsposition for en LomØ-fłlgeaftale i overensstemmelse hermed og ikke l(cid:230)ngere at insistere p(cid:229) skabelsen af regionale frihandelsaftaler; 2. om den i betragtning af den kendsgerning, at LomØ-aftalen udlłber den 28. februar 2000, allerede har indgivet anmodning hos WTO om en forl(cid:230)ngelse af dispensationen og i ben(cid:230)gtende fald, hvorfor ikke; 3. om og i hvor stort omfang der i de forlłbne (cid:229)r har fundet en dialog sted med de kompetente WTO- organer om post-LomØ-forhandlingerne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Poul Nielson (3. februar 2000) Den erkl(cid:230)ring, der er tillagt vicegeneraldirektłren for Verdenshandelsorganisationen (WTO) er vildledende. Der er ganske vist ikke nogen enkelt WTO-regel, der kr(cid:230)ver, at pr(cid:230)ferenceaftaler omdannes til fri- handelsaftaler. For s(cid:229) vidt er erkl(cid:230)ringen korrekt, og Kommissionen har da heller aldrig p(cid:229)st(cid:229)et det modsatte. Det er ogs(cid:229) en kendsgerning, at WTO(cid:146)s regler (cid:229)bner mulighed for, at de industrialiserede lande indrłmmer handelspr(cid:230)ferencer til udviklingslande. Ogs(cid:229) her er erkl(cid:230)ringen korrekt, men det skal tilfłjes, at dette kun er tilf(cid:230)ldet, s(cid:229) l(cid:230)nge disse handelspr(cid:230)ferencer ikke skaber en diskriminering mellem udviklingslande, der befinder sig p(cid:229) samme sociale og łkonomiske udviklingsniveau. De nuv(cid:230)rende, ikke-gensidige handels- pr(cid:230)ferencer, der indrłmmes landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene), hvorved der skabes en diskriminering mellem udviklingslande udelukkende p(cid:229) geografisk grundlag, er uforenelige med bestemmelserne i WTO. De kan kun opretholdes, hvis der gives dispensation. I denne forbindelse har der siden EF/AVS-ministermłdet i marts 1999 i Dakar v(cid:230)ret en aftale om, at de nuv(cid:230)rende, ikke-gensidige handelspr(cid:230)ferencer ikke kan opretholdes uendeligt. Der vil derfor blive anmodet om dispensation for at forts(cid:230)tte med de eksisterende pr(cid:230)ferencer. Ved udgangen af den periode vil der blive indfłrt nye arrangementer, som skulle v(cid:230)re fuldt forenelige med WTO-bestemmelserne. P(cid:229) EF/AVS- ministermłdet i december blev der ogs(cid:229) truffet beslutning om at udarbejde en formel anmodning om dispensation, som vil blive forelagt WTO, s(cid:229) snart den tekst, der beskriver den foresl(cid:229)ede handelsordning, der skal v(cid:230)re i kraft i den forberedende periode, har f(cid:229)et sin endelig udformning i lłbet af de kommende uger. Kommissionen har altid indtaget det standpunkt, at et klart og ubetinget tilsagn om efter en forberedende periode at indfłre en ny WTO-forenelig handelsordning i betydelig grad ville forłge chancerne for at opn(cid:229) en ny dispensation. Dette standpunkt er blevet bekr(cid:230)ftet i en lang r(cid:230)kke kontakter, som Kommissionen har haft under forhandlingerne med WTO-sekretariatet. Den erkl(cid:230)ring, der till(cid:230)gges WTO(cid:146)s vicegeneral- direktłr, er ikke i modstrid med dette standpunkt. (2000/C 303 E/083) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2691/99 af Pernille Frahm (GUE/NGL) til Kommissionen (11. januar 2000) Om: FN(cid:146)s flygtningekonvention Tammerfors-erkl(cid:230)ringen understregede, at R(cid:229)det l(cid:230)gger v(cid:230)gt p(cid:229), at FN(cid:146)s flygtningekonvention i sin helhed bliver grundl(cid:230)ggende for EU(cid:146)s flygtninge- og asylpolitik. Vil Kommissionen bekr(cid:230)fte, at denne beslutning indeb(cid:230)rer, at EU-medlemslande er forpligtet behandle en anmodning om asyl uanset asylsłgerens oprindelsesland? til at


title: PREGUNTA ESCRITA E-2554/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisión. Incineradoras.

eurovoc_concepts:
Japan
United States
environmental standard
legal basis
waste incineration

text: 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/79 ¿C(cid:243)mo procederÆ la Comisi(cid:243)n contra este nuevo intento de imponer una restricci(cid:243)n proteccionista del comercio mundial en v(cid:237)speras de la Ronda del Milenio de la OMC? ¿C(cid:243)mo velarÆ sobre todo en las negociaciones en curso con los candidatos a la adhesi(cid:243)n por que se entienda y aplique el principio del libre comercio? Respuesta del Sr. Lamy en nombre de la Comisi(cid:243)n (24 de enero de 2000) La Comisi(cid:243)n toma nota de las bien conocidas preocupaciones de Su Seæor(cid:237)a con respecto al proceso de protecci(cid:243)n de las variedades de cerveza. En las actuales conversaciones que se estÆn llevando a cabo en el marco del Acuerdo de la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio (OMC) sobre aspectos de los derechos de propriedad intelectual relacionados con el comercio (acuerdo ADPIC [TRIPs]) para el establecimiento del llamado registro multilateral destinado a la protecci(cid:243)n de los vinos y las bebidas espirituosas, la Comisi(cid:243)n estÆ considerando igualmente proponer una ampliaci(cid:243)n del acuerdo, especialmente a otros productos agr(cid:237)colas y alimenticios. El registro multilateral deberÆ basarse en el acuerdo ADPIC y, por lo tanto, deberÆ respetar todas sus disposiciones, lo que implica que los miembros de la OMC no tendrÆn que proteger las indicaciones geogrÆficas acerca de las que quede demostrado que son idØnticas a los tØrminos usuales que se les atribuyan en el lenguaje comœn. Por lo tanto, los miembros de la OMC no tendrÆn que proteger las llamadas denominaciones genØricas que remitan a cierto mØtodo de producci(cid:243)n en lugar de a una indicaci(cid:243)n geogrÆfica. Esta disposici(cid:243)n esencial no serÆ modificada en el futuro registro, ya que (cid:129)en lo que respecta a denominaciones geogrÆficas(cid:129) cualquier miembro de la OMC afectado por el cambio podr(cid:237)a oponer su objeci(cid:243)n. As(cid:237) pues, europeos, sin distorsionar por ello el libre comercio de productos con denominaciones genØricas. las actuales conversaciones conducirÆn a una mayor protecci(cid:243)n de los titulares de licencias (2000/C 303 E/070) PREGUNTA ESCRITA E-2554/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (11 de enero de 2000) Asunto: Incineradoras ¿Podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n si existen normas de la UE sobre las emisiones y otros estÆndares medioam- bientales para las plantas incineradoras de residuos? ¿C(cid:243)mo se comparan con las que estÆn en vigor en los Estados Unidos y en el Jap(cid:243)n? Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (9 de febrero de 2000) Existen en la actualidad tres disposiciones legislativas comunitarias tendentes a limitar las emisiones procedentes de las instalaciones de incineraci(cid:243)n. Se trata de la Directiva 94/67/CE del Consejo, de 16 de diciembre de 1994, relativa a la incineraci(cid:243)n de residuos peligrosos (1), de la Directiva 89/369/CEE del Consejo, de 8 de junio de 1989, relativa a la prevenci(cid:243)n de la contaminaci(cid:243)n atmosfØrica procedente de nuevas instalaciones de incineraci(cid:243)n de residuos municipales (2) y de la Directiva 89/429/CEE del Consejo, de 21 de junio de 1989, relativa a la reducci(cid:243)n de la contaminaci(cid:243)n atmosfØrica procedente de instalaciones existentes de incineraci(cid:243)n de residuos municipales (3). En el futuro, estas tres disposiciones serÆn derogadas y sustituidas por una œnica directiva, que fijarÆ valores l(cid:237)mite de emisi(cid:243)n para todos los agentes contaminantes que proceda. El Consejo adopt(cid:243) una posici(cid:243)n comœn (4) con vistas a la adopci(cid:243)n de una Directiva relativa a la incineraci(cid:243)n el 25 de noviembre de 1999. La segunda lectura tendrÆ lugar en marzo de 2000 y la adopci(cid:243)n definitiva se espera para el otoæo de 2000. Los valores l(cid:237)mite de emisi(cid:243)n propuestos serÆn de aplicaci(cid:243)n en las instalaciones ya existentes a los cinco aæos de adoptada la Directiva, es decir probablemente hacia el otoæo de 2005. C 303 E/80 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 Es dif(cid:237)cil comparar las normas actuales y futuras de la Comunidad con las de Estados Unidos o Jap(cid:243)n. Otros pa(cid:237)ses utilizan definiciones diferentes de residuo y el Æmbito de aplicaci(cid:243)n no es el mismo. AdemÆs, complican la comparaci(cid:243)n parÆmetros tales como el contenido en ox(cid:237)geno estÆndar de los gases emitidos o los diferentes intervalos de medida. (1) DO L 365 de 31. 12. 1994. (2) DO L 163 de 14. 6. 1989. (3) DO L 203 de 15. 7. 1989. (4) Comunicado de prensa no 13293/99. (2000/C 303 E/071) PREGUNTA ESCRITA E-2560/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (11 de enero de 2000) Asunto: Pureza de las aguas marinas ¿Podr(cid:237)a publicar la Comisi(cid:243)n las cifras mÆs recientes de que dispone respecto a la pureza de las aguas marinas en las principales zonas de playa de la Uni(cid:243)n Europea, junto con las cifras equivalentes para cada zona a lo largo de los œltimos cinco aæos? Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (17 de enero de 2000) Las obligaciones anuales de informaci(cid:243)n en virtud de la Directiva 76/160/CEE del Consejo, de 8 de diciembre de 1975, relativa a la calidad de las aguas de baæo (1) incluyen la realizaci(cid:243)n de una evaluaci(cid:243)n sobre la calidad de las aguas de baæo de los Estados miembros tras cada temporada de baæo. La Directiva exige que la autoridad responsable de cada Estado miembro comunique los datos correspon- dientes a la Comisi(cid:243)n antes del 31 de diciembre. La Comisi(cid:243)n recopila todos estos datos para su informe anual, que presenta antes de la temporada de baæo siguiente, a mediados del mes de mayo. Por consiguiente, los datos sobre la temporada de baæo de 1999 se presentarÆn en mayo del aæo 2000. Los œltimos datos disponibles son los correspondientes a la temporada de baæo de 1998. Las referencias de publicaci(cid:243)n son las siguientes: «Calidad de las aguas de baæo (temporada de baæo de 1998), mayo de 1999 (cid:129) EUR 18831». Esta informaci(cid:243)n tambiØn figura en el sitio Europa de Internet, en la direcci(cid:243)n http://europa. eu. int/water/water-bathing/index_html. El atlas que all(cid:237) se presenta indica el nivel de calidad de cada zona de baæo desde 1992. (1) DO L 31 de 5. 2. 1976. (2000/C 303 E/072) PREGUNTA ESCRITA E-2609/99 de Mogens Camre (UEN) a la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Asunto: Violaci(cid:243)n de los derechos humanos en Turqu(cid:237)a De acuerdo con los criterios de Copenhague de 1993, para pertenecer a la UE, un pa(cid:237)s debe cumplir la condici(cid:243)n de respetar los derechos humanos y proteger a las minor(cid:237)as. De conformidad con la resoluci(cid:243)n del Parlamento Europeo de 6 de octubre de 1999, Turqu(cid:237)a sigue estando muy lejos de cumplir estos criterios. La pol(cid:237)tica oficial de Turqu(cid:237)a implica una prohibici(cid:243)n de las actividades religiosas de los cristianos y la bas(cid:237)lica cristiana de Santa Sof(cid:237)a sigue ocupada por los musulmanes. Esta clara violaci(cid:243)n de los derechos humanos se encuentra en evidente contradicci(cid:243)n con los criterios de Copenhague y, por lo tanto, ser(cid:237)a interesante conocer las exigencias que la Comisi(cid:243)n impone a Turqu(cid:237)a en el marco de la actual cooperaci(cid:243)n


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-2695/99 di Ilka Schröder (Verts/ALE) alla Commissione. Programma nucleare in Marocco.

text: C 225 E/194 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 Risposta data dal sig. Verheugen in nome della Commissione (18 gennaio 2000) La questione della trasformazione del diritto di usufrutto, che viene garantito nel processo di privatizza- zione, in un pieno diritto di propriet(cid:224) non fa parte dell(cid:146)acquis. In particolare, essa non Ł contemplata all(cid:146)articolo 157 (ex articolo 130) del Trattato CE e non viene quindi trattata nei negoziati di adesione. Per tale motivo, la Commissione non Ł in grado di informare l(cid:146)onorevole parlamentare sull(cid:146)argomento. l(cid:146)Unione europea ha sottolineato Tuttavia, nell(cid:146)ambito del capitolo «Politica industriale» dei negoziati, l(cid:146)importanza di rispettare i principi della politica industriale comunitaria, basata su mercati aperti e competitivi. A tale proposito, l(cid:146)Unione europea ha apprezzato la volont(cid:224) della Polonia di applicare efficacemente l(cid:146)articolo 157 del Trattato CE, organizzando la privatizzazione e la ristrutturazione indu- striale in conformit(cid:224) di tali principi. Per tutta la durata del negoziato la Commissione controller(cid:224) e valuter(cid:224) i progressi compiuti dalla Polonia nella privatizzazione e ristrutturazione dell(cid:146)industria del paese. (2000/C 225 E/219) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2695/99 di Ilka Schr(cid:246)der (Verts/ALE) alla Commissione (11 gennaio 2000) Oggetto: Programma nucleare in Marocco Nella sua risposta all(cid:146)interrogazione H-0570/99 (1) concernente il programma nucleare in Marocco e l(cid:146)interconnessione elettrica Spagna-Marocco, la Commissione ha affermato che non esiste alcuna relazione tra i programmi di sviluppo nucleare del Marocco e l(cid:146)interconnessione elettrica via cavo, sottolineando tuttavia che la quantit(cid:224) di energia che detta interconnessione pu(cid:242) trasportare equivale a quella che potrebbe essere prodotta da una «centrale importante». Che cosa intende la Commissione per «centrale importante»? Si riferisce eventualmente ad una centrale nucleare di medie dimensioni? Nella medesima risposta, la Commissione aggiunge che il ricorso all(cid:146)energia nucleare sarebbe accettabile soltanto qualora fosse garantito un elevato livello di sicurezza, corrispondente alle norme internazionali. Come pu(cid:242) la Commissione garantire e controllare il livello di sicurezza nucleare della produzione di energia nucleare del Marocco? L(cid:146)obiettivo dell(cid:146)interconnessione elettrica via cavo consiste, secondo la Commissione, nel consentire al Marocco di rifornirsi di energia ad un prezzo assai competitivo durante il periodo estivo. Come si pu(cid:242) allora giustificare il fatto che il gasdotto che attraversa il Marocco e rifornisce la Spagna di gas algerino non venga utilizzato per soddisfare il fabbisogno energetico estivo del Marocco, senza dover ricorrere ad un trasferimento di energia dalla Spagna a questo paese? Nel 1995 il governo marocchino ha tenuto una riunione con il Centro per l(cid:146)energia atomica francese (CEA), assieme ad altri organismi ed imprese francesi, allo scopo di programmare la costruzione di un Centro di ricerca nucleare a Maamora. Qual Ł lo stato di avanzamento della costruzione di tale Centro? Quali sono gli obiettivi della ricerca condotta dal medesimo? Gli obiettivi che il Centro si prefigge comprendono anche lo sviluppo di energia nucleare per scopi civili nonchØ militari? Quali sono le imprese e i governi europei associati al progetto di tale Centro? In quale misura la Commissione ravvisa (cid:129) in un programma di espansione nucleare del Marocco (cid:129) un pericolo per la stabilit(cid:224) della regione, in particolare per quanto riguarda il Sahara occidentale, in questo delicato momento di attesa di un referendum? Quali azioni ha intrapreso e intende intraprendere la Commissione per favorire una gestione pacifica e l(cid:146)accettazione dei risultati del referendum nel Sahara occidentale? (1) Discussioni del Parlamento europeo (novembre 1999). Risposta data dal sig. Patten a nome della Commissione (2 febbraio 2000) Nella risposta all(cid:146)interrogazione orale H-570/99 formulata dall(cid:146)onorevole parlamentare durante l(cid:146)ora delle interrogazioni della sessione di novembre 1999 (1), riguardante la capacit(cid:224) di trasporto energetico 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/195 dell(cid:146)interconnessione elettrica Marocco-Spagna, la Commissione ha precisato che la quantit(cid:224) di energia che tale linea pu(cid:242) trasportare (dell(cid:146)ordine di 750 megawatt (MW)) equivale a quella che potrebbe essere prodotta da una «centrale importante». La Commissione ha sottolineato che l(cid:146)impatto di tale linea elettrica contrasta con la costruzione di una centrale nucleare: dato che l(cid:146)interconnessione consente di trasportare elettricit(cid:224) dalla Spagna al Marocco, l(cid:146)eventuale costruzione di una centrale nucleare con una capacit(cid:224) di produzione equivalente sarebbe antieconomica. In generale, una centrale nucleare ha una capacit(cid:224) di almeno 600 MW. Le centrali nucleari piø grandi hanno una capacit(cid:224) di 1000 MW ed oltre. ¨ chiaro che una centrale nucleare deve ricevere ogni massima garanzia in materia di rispetto delle norme di sicurezza. Tale compito spetta all(cid:146)AIEA (Agenzia internazionale per l(cid:146)energia atomica). Ovviamente, anche la Direzione per la sicurezza degli impianti nucleari in Francia contribuisce con il suo know how. L(cid:146)interconnessione consente un migliore impiego delle capacit(cid:224) disponibili. Non spetterebbe comunque alla Commissione, qualora venisse installata una centrale in Marocco, esercitare i controlli demandati ad altri organismi. Quanto all(cid:146)utilizzazione del gas, sarebbero in corso negoziati tra il Marocco e l(cid:146)Algeria al fine di utilizzare il gas per soddisfare in futuro il previsto fabbisogno energetico del Marocco. Il governo francese sarebbe effettivamente associato al governo marocchino nel progetto in questione. Il progetto del centro di ricerca nucleare di Maamora non Ł un progetto riservato. lavori di costruzione del centro (cid:129) destinato esclusivamente alla ricerca per applicazioni civili, segnatamente nei settori sanitario e alimentare (cid:129), sono stati avviati nell(cid:146)agosto 1999. Dato che il progetto non rientra nelle sue competenze, la Commissione non Ł in grado di rispondere alle domande dell(cid:146)onorevole parlamentare sui particolari del progetto. I primi La Commissione ha sempre sostenuto l(cid:146)impegno delle Nazioni Unite a favore di una soluzione referendaria nel Sahara occidentale. Essa intende continuare a seguire la medesima linea politica o qualsiasi altra azione decisa dagli organi delle Nazioni Unite per giungere a una soluzione pacifica della questione del Sahara occidentale. (1) Discussioni del Parlamento europeo (novembre 1999). (2000/C 225 E/220) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2697/99 di Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE) al Consiglio (3 gennaio 2000) Oggetto: Censimento dei cittadini dell(cid:146)Unione europea condannati a morte Conosce il Consiglio il numero, l(cid:146)identit(cid:224), la situazione giuridica, le condizioni di detenzione e la situazione personale e familiare dei cittadini degli Stati membri dell(cid:146)Unione europea condannati a morte nel resto del mondo? Ha compilato un censimento di queste persone? Se la risposta Ł affermativa, pu(cid:242) trasmetterlo all(cid:146)interrogante e al Parlamento europeo? Se non dispone di tali informazioni, non ritiene necessario avviare azioni volte a istituire un controllo sistematico di questi casi? Quali azioni stima opportuno intraprendere per porre rimedio a questa mancanza d(cid:146)informazione? Risposta (28 febbraio 2000) Il Consiglio non dispone delle informazioni richieste sul censimento dei cittadini dell(cid:146)Unione europea condannati a morte in paesi terzi. L(cid:146)Unione europea, che attua con fermezza a favore dell(cid:146)abolizione universale della pena di morte, interviene regolarmente presso i paesi terzi interessati per evitare l(cid:146)applicazione o l(cid:146)esecuzione della pena di morte, facendo seguito segnatamente alle iniziative prese in tal senso, in sede di Consiglio, dai membri e/o dalla Presidenza del medesimo


title: Animal production : half-yearly statistics 2/1999.,Production animale : statistiques semestrielles 2/1999.,Tierische Ergeugung : halb-jährliche Statistiken 2/1999.

eurovoc_concepts:
agricultural statistics
animal production


title: WRITTEN QUESTION E-2554/99 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission. Incinerators.

text: 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/79 to bring about a protectionist How does the Commission intend to oppose this renewed attempt restriction on world trade on the eve of the WTO Millennium Round? How does it intend to ensure, particularly in the current negotiations with the candidate countries, that the principle of free trade is understood and enforced? Answer given by Mr Lamy on behalf of the Commission (24 January 2000) The Commission notes the well-known concerns expressed by the Honourable Member concerning advance protection of beer varieties. In the current discussions within the World trade organization (WTO) Agreement on trade-related aspects of intellectual property rights (TRIPs agreement) concerning the establishment of a so-called multilateral register for the protection of wines and spirits, the Commission is also considering the proposal of an increase of protectable subject matters in order to include other agricultural and foodstuff products A multilateral register will have to be based on the TRIPs agreement and, thus, has to fully respect the provisions contained therein. This implies that WTO members do not have to grant protection for geographical indications with respect to goods if it is demonstrated that the relevant indication is identical with the term customary in common language. Consequently, WTO members do not have to grant protection to these so-called generic names which might relate to a certain production method rather than to a geographical indication. The future register will not change this essential provision since (cid:129) as far as a geographical name is concerned (cid:129) the matter could be challenged through an objection by the WTO member concerned. The discussions will, necessarily distorting free trade in products with generic names. therefore, lead to an enhanced protection for European right-holders without (2000/C 303 E/070) WRITTEN QUESTION E-2554/99 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission (11 January 2000) Subject: Incinerators Would the Commission please outline whether there are EU emission and other environmental standards for waste incinerators, and how these compare with those in force in the United States and Japan? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (9 February 2000) There are currently three pieces of Community legislation aimed at limiting emissions from incineration plants. These are Council Directive 94/67/EC of 16 December 1994 on the incineration of hazardous waste (1), Council Directive 89/369/EEC of 8 June 1989 on the prevention of air pollution from new municipal waste incineration plants (2) and Council Directive 89/429/EEC of 21 June 1989 on the reduction of air pollution from existing municipal waste-incineration plants (3). In future, all three pieces of legislation will be repealed and replaced by a single directive, which will set emission limit values for all relevant pollutants. The Council adopted a common position (4) on the future directive on incineration on 25 November 1999. The second reading will take place in March 2000 and the final adoption is expected for autumn 2000. The proposed emission limit values will become applicable to existing plants five years after the adoption of the directive, that is to say probably in autumn 2005. C 303 E/80 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 It is difficult to compare the existing and future standards of the Community with those of the United States or Japan. Other countries apply a different definition of waste and a different scope of application. Moreover, settings such as standard oxygen contents of flue gas or different measurement intervals complicate a comparison. (1) OJ L 365, 31. 12. 1994. (2) OJ L 163, 14. 6. 1989. (3) OJ L 203, 15. 7. 1989. (4) Press Release No 13293/99. (2000/C 303 E/071) WRITTEN QUESTION E-2560/99 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission (11 January 2000) Subject: Sea water cleanliness Would the Commission please publish the latest available figures showing the cleanliness of sea water at the principal European Union coastal resorts, together with the equivalent figures for each resort for each of the last five years? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (17 January 2000) The annual reporting obligations under Council Directive 76/160/EEC of 8 December 1975 concerning the quality of bathing water (1) imply that a quality assessment of Member States(cid:146) bathing waters is made after each bathing season. The Directive requires that the data be reported to the Commission by 31 December by the responsible authority of the Member State. The Commission collects all these data for its annual report that is presented before the next bathing season around mid-May. The data on the 1999 bathing season will therefore be presented in May 2000. The latest available data are at the moment those of the 1998 bathing season. The references of the annual paper report are: Quality of bathing water (1998 bathing season), May 1999 (cid:129) EUR 18831. This information can also be found on the Europa internet site at http://europa. eu. int/water/water-bathing/ index_html. The atlas on the internet site gives the quality status of each individual bathing area since 1992. (1) OJ L 31, 5. 2. 1976. (2000/C 303 E/072) WRITTEN QUESTION E-2609/99 by Mogens Camre (UEN) to the Commission (12 January 2000) Subject: Breaches of human rights in Turkey The Copenhagen criteria of 1993 require countries wishing to become members of the EU to guarantee human rights and respect and protect minorities. According to Parliament(cid:146)s Resolution of 6 October 1999 Turkey is still far away from meeting these criteria. For example, official Turkish policy includes a prohibition on Christian religious activities and the Christian cathedral of Hagia Sophia is still under Muslim occupation. These clear breaches of human rights openly flout the Copenhagen criteria and it would therefore be interesting to know what demands the Commission makes on Turkey in the course of their present collaboration. Under Article 28 of the Association Agreement Turkey receives aid from the European Union. Will the Commission therefore describe the demands it makes in the course of its relations with Turkey regarding Turkey(cid:146)s treatment of its Christian minority?


title: PERGUNTA ESCRITA E-2596/99 apresentada por Daniel Hannan (PPE-DE) à Comissão. Autores do Corpus Juris.

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/79 O Governo brit(cid:226)nico interpreta esta disposi(cid:231)ªo como incluindo os resultados de tais consultas (Relat(cid:243)rio oficial, 25 de Outubro de 1999, coluna 738). EstÆ todo o Conselho de acordo, ou tŒm os Estados-membros prÆticas diferentes em matØria de confidencialidade, ou nªo, dos resultados destas consultas? Na segunda hip(cid:243)tese, que prÆticas? Existe alguma lista de armas que sªo exportadas por um segundo Estado-membro ap(cid:243)s o primeiro ter recusado uma licen(cid:231)a de exporta(cid:231)ªo? Resposta (13 de Mar(cid:231)o de 2000) Compete aos Estados-membros decidir sobre a interpreta(cid:231)ªo a dar (cid:224)s disposi(cid:231)ıes em matØria de confidencialidade previstas no c(cid:243)digo de conduta, tendo em conta que, em caso de recusa, as notifica(cid:231)ıes a fazer nos termos do c(cid:243)digo deverªo permanecer confidenciais e que deve ser respeitado o carÆcter estritamente bilateral do processo de consulta. Nªo compete ao Conselho pronunciar-se sobre as prÆticas seguidas pelos Estados-membros neste dom(cid:237)nio. (2000/C 280 E/081) PERGUNTA ESCRITA E-2596/99 apresentada por Daniel Hannan (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (11 de Janeiro de 2000) Objecto: Autores do Corpus Juris O Corpus Juris era um «livro verde» que, manifestamente, nªo reflectia a posi(cid:231)ªo oficial da Comissªo. Algum dos autores dos documentos defende as posi(cid:231)ıes oficiais das Comunidades Europeias? Algum deles tem influŒncia sobre o curso das pol(cid:237)ticas? Resposta de Michaele Schreyer em nome da Comissªo (7 de Fevereiro de 2000) O Corpus Juris (1) nªo Ø um livro verde nem um documento da Comissªo. Trata-se de um estudo que foi feito a pedido do Parlamento, sob a Øgide da Comissªo. O relat(cid:243)rio de s(cid:237)ntese sobre a evolu(cid:231)ªo deste estudo, de Setembro de 1999, foi transmitido informalmente (cid:224) comissªo do controlo or(cid:231)amental do Parlamento (2). A prepara(cid:231)ªo do Corpus Juris foi confiada a um grupo de oito investigadores independentes, nªo tendo nenhum deles exercidos fun(cid:231)ıes oficiais nas Comunidades durante a realiza(cid:231)ªo do estudo. AtravØs das ideias desenvolvidas no Corpus Juris e do relat(cid:243)rio acima referido, a Comissªo tenciona, tal como o pr(cid:243)prio Parlamento, prosseguir a reflexªo das institui(cid:231)ıes no que diz respeito a eventuais propostas de altera(cid:231)ıes a n(cid:237)vel institucional, nomeadamente na perspectiva da ConferŒncia Intergoverna- mental. (1) Corpus Juris que contØm disposi(cid:231)ıes penais para a protec(cid:231)ªo dos interesses financeiros da Uniªo Europeia, Ed. Economica 1997. (2) Necessidade, legitimidade e viabilidade do Corpus Juris


title: PREGUNTA ESCRITA E-2591/99 de Daniel Hannan (PPE-DE) a la Comisión. Retención del acervo de Schengen.

eurovoc_concepts:
Community acquis
Schengen Agreement
United Kingdom
dissemination of EU information
legal basis

text: C 225 E/178 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 S(cid:243)lo el Estado miembro de residencia habitual podrÆ llevar a cabo los procedimientos administrativos correspondientes a los aspectos mencionados mÆs arriba y, por lo tanto, a la renovaci(cid:243)n del permiso o a eventuales cambios de domicilio. El Estado miembro de expedici(cid:243)n pierde sus competencias, en lo que al permiso de conducci(cid:243)n se refiere, cuando el conductor establece su residencia habitual en otro Estado miembro, y el Estado miembro de acogida es responsable de las disposiciones administrativas nacionales que aplica al conductor que ha fijado su residencia habitual en su territorio. (1) DO L 237 de 24. 8. 1991. (2000/C 225 E/196) PREGUNTA ESCRITA E-2591/99 de Daniel Hannan (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (11 de enero de 2000) Asunto: Retenci(cid:243)n del acervo de Schengen Se ha producido, en algunos sectores en Westminster, considerable inquietud porque el Reino Unido ha optado por participar en algunos elementos del Acuerdo de Schengen sin tener pleno conocimiento de la totalidad del acervo y, ciertamente, antes de haber podido depositar de forma coherente dicho acervo en la Biblioteca de la CÆmara de los Comunes. ¿Puede la Comisi(cid:243)n seæalar quØ elementos del acervo no han sido publicados hasta la fecha porque conservan su clasificaci(cid:243)n de seguridad y siguen siendo documentos restringidos? Respuesta del Comisario Vitorino en nombre de la Comisi(cid:243)n (31 de enero de 2000) Segœn la informaci(cid:243)n de la que dispone la Comisi(cid:243)n, el Reino Unido recibi(cid:243) la integridad de los textos del conjunto de elementos del acervo de Schengen integrados en el marco de la Uni(cid:243)n. Conviene recordar que el apartado 2 del art(cid:237)culo 1 de la Decisi(cid:243)n del Consejo 1999/435/CE, de 20 de mayo de 1999, sobre la definici(cid:243)n del Acuerdo de Schengen a efectos de determinar, de conformidad con las disposiciones pertinentes del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y del Tratado de la Uni(cid:243)n Europea, la base jur(cid:237)dica de cada una de las disposiciones o decisiones que constituyen dicho acervo (1), dispone que el acervo de Schengen se publicarÆ en el Diario Oficial a excepci(cid:243)n de «las disposiciones (. ) que en el momento de la adopci(cid:243)n de la presente Decisi(cid:243)n estØn calificadas de «confidenciales» por el ComitØ Ejecutivo de Schengen». As(cid:237) pues, los elementos del acervo de Schengen se integraron en el marco de la Uni(cid:243)n con la calificaci(cid:243)n que les asign(cid:243) el ComitØ Ejecutivo. Esta calificaci(cid:243)n vincula a todos los Estados miembros. (1) DO L 176 de 10. 7. 1999. (2000/C 225 E/197) PREGUNTA ESCRITA E-2592/99 de Daniel Hannan (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (11 de enero de 2000) Asunto: Intereses de los Comisarios En el sitio Internet de la Comisi(cid:243)n se facilita una lista de los intereses declarados de la pasada Comisi(cid:243)n. ¿CuÆndo se publicarÆ en forma accesible la lista actualizada? ¿Se contarÆ con la plena colaboraci(cid:243)n de todos los Comisarios?