title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0149/00 af Brigitte Langenhagen (PPE-DE) til Kommissionen. Områder med adskilt trafik, fortolkning af kollisionsforebyggelsesreglerne i Tyskebugt.

eurovoc_concepts:
Germany
International Maritime Organisation
international waters
interpretation of the law
law of the sea
maritime safety
maritime shipping
maritime surveillance
pleasure craft

text: C 330 E/92 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 N(cid:229)r der indfłres heste fra central- eller łsteurop(cid:230)iske tredjelande til Italien, er stłrstedelen af str(cid:230)kningen tilbagelagt, inden dyrene n(cid:229)r F(cid:230)llesskabets gr(cid:230)nse. Det undersłges stadig, hvorvidt f(cid:230)llesskabslovgivningen om beskyttelse af dyr under transport kan h(cid:229)ndh(cid:230)ves p(cid:229) str(cid:230)kningen inden F(cid:230)llesskabets gr(cid:230)nse. Uanset dette spłrgsm(cid:229)l st(cid:229)r det klart, at bestemmelserne p(cid:229) omr(cid:229)det g(cid:230)lder fuldt ud, n(cid:229)r dyrene har n(cid:229)et F(cid:230)llesskabets gr(cid:230)nser. Der har v(cid:230)ret adskillige kontakter vedrłrende dyrevelf(cid:230)rd til de vigtigste central- og łsteurop(cid:230)iske lande, der er inddraget i transport af levende dyr til F(cid:230)llesskabet, og de p(cid:229)g(cid:230)ldende tredjelandes lovgivning p(cid:229) omr(cid:229)det er blevet fremskaffet. Kommissionen vil overveje p(cid:229) et senere tidspunkt at iv(cid:230)rks(cid:230)tte mere formelle tiltag over for de p(cid:229)g(cid:230)ldende tredjelande. P(cid:229) baggrund heraf og i betragtning af emnets hłje prioritering vil spłrgsm(cid:229)let om transport af dyr, navnlig heste, over lange afstande blive behandlet og analyseret p(cid:229) det andet młde mellem lederne af de veterin(cid:230)re tjenester i de associerede lande, som finder sted den 28. (cid:129) 29. marts 2000. Kommissionen vil desuden ved given lejlighed tage stilling til, hvorvidt der skal indledes en overtr(cid:230)delses- procedure i henhold til artikel 226 (tidl. artikel 169) i EF-traktaten p(cid:229) grund af Italiens manglende h(cid:229)ndh(cid:230)velse af bestemmelserne i dyretransportdirektiverne. (1) EFT L 148 af 30. 6. 1995. (2000/C 330 E/102) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0149/00 af Brigitte Langenhagen (PPE-DE) til Kommissionen (31. januar 2000) Om: Omr(cid:229)der med adskilt trafik, fortolkning af kollisionsforebyggelsesreglerne i Tyskebugt Med hensyn til fortolkningen af kollisionsforebyggelsesreglerne i Tyskebugt er der navnlig i tyske sejl- sportsforeninger opst(cid:229)et irritation over, at der ofte idłmmes błder for overtr(cid:230)delser af reglerne. Er kollisionsforebyggelsesreglerne i omr(cid:229)derne med adskilt trafik i Tyskebugt internationalt aner- 1. kendt? 2. 3. Kontrollerer internationale organisationer, at reglerne overholdes? Er Kommissionen klar over, at disse regler fortolkes forskelligt i de enkelte medlemsstater? Hvilke muligheder ser Kommissionen for at udforme fortolkningen og anvendelsen af kollisions- 4. forebyggelsesreglerne p(cid:229) en ensartet m(cid:229)de p(cid:229) europ(cid:230)isk plan? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (2. marts 2000) Konventionen om internationale słvejsregler (kaldet COLREGs) regulerer alle fartłjers sejlads (inklusive sm(cid:229) b(cid:229)de og lystfartłjer). 1. Kommissionen ved, at der foreg(cid:229)r juridiske drłftelser om kyststaternes egentlige befłjelser hvad ang(cid:229)r navigation i omr(cid:229)der af Tyskebugt, der ligger uden for territorialfarvandene. Den har ikke kendskab til, at der skulle v(cid:230)re s(cid:230)rlige regler for Tyskebugt, som strider imod COLREG-kravene. Det m(cid:229) forventes, at COLREGs anvendes og h(cid:229)ndh(cid:230)ves i Tyskebugt. 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/93 COLREGs gennemfłrelse overv(cid:229)ges ikke af en international organisation. Det er op til fartłjernes 2. flagstater at sikre, at fartłjer under deres flag opfylder reglerne. Kyststater kan overv(cid:229)ge overholdelsen og retsforfłlge skibsfłreren p(cid:229) skibe, der ikke overholder reglerne, i henhold til deres nationale regler, hvis skibet g(cid:229)r i havn. Kommissionen har ikke kendskab til 3. forskelle i medlemsstaternes fortolkning af COLREGs, da reglerne har udviklet sig over en (cid:229)rr(cid:230)kke og deres fortolkning er blevet drłftet og aftalt af Den Internationale Słfartsorganisation IMOs medlemsstater. Kommissionen har derfor ingen begrundelse for et eventuelt behov for EU-harmonisering af 4. COLREGs anvendelse. (2000/C 330 E/103) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0152/00 af Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) til Kommissionen (31. januar 2000) Om: Overskridelse af gr(cid:230)nsev(cid:230)rdien for nitratkoncentrationen i drikkevand i Valencia-regionen i Spanien Ved udgangen af sidste (cid:229)r offentliggjorde vandkontrolmyndighederne under Valencias regionalregering en rapport, hvoraf det fremg(cid:229)r, at drikkevandet i 46 kommuner i Valencia-regionen indeholder mere nitrat end de maksimalt tilladte m(cid:230)ngder, som Den Europ(cid:230)iske Union og Verdenssundhedsorganisationen har fastsat. Dette indeb(cid:230)rer, at over 375. 000 mennesker (10 % af indbyggerne i Valencia-regionen) er udsat for de sundhedsm(cid:230)ssige risici, som er forbundet med et hłjt nitratindhold (navnlig risikoen for at udvikle kr(cid:230)ft hos voksne og blodmangel hos błrn). Hovedkilden til denne form for forurening af drikkevandet er den overdrevne og ukorrekte brug af kv(cid:230)lstofgłdning, som finder sted inden for landbruget i omr(cid:229)det. Regionalregeringen har som reaktion p(cid:229) denne alvorlige situation ikke gjort andet end at udpege i alt 193 kommuner som omr(cid:229)der, der er fłlsomme over for nitratforurening, og dette skridt er ikke blevet fulgt op af nogen anden form for afhj(cid:230)lpende foranstaltning. Hermed er det eneste, regionalregeringen har foretaget sig, at anvende EU- retten p(cid:229) ukorrekt vis, dvs. den har udelukkende besk(cid:230)ftiget sig med de rent formelle aspekter uden at foresl(cid:229) nogen lłsning p(cid:229) problemet. Kan Kommissionen under henvisning til R(cid:229)dets direktiv om kvaliteten af drikkevand (98/83/EF) (1) og R(cid:229)dets direktiv om beskyttelse af vand mod forurening for(cid:229)rsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (91/676/E(cid:216)F) (2) samt det kommende rammedirektiv om vand, som er under vedtagelse, besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: Har den kendskab til denne manglende overholdelse af EU-retten som fłlge af overskridelsen af gr(cid:230)nsev(cid:230)rdierne for nitratkoncentrationen i drikkevand og de risici, dette indeb(cid:230)rer for indbyggerne i Valencia-regionen? Hvilke foranstaltninger har den i bekr(cid:230)ftende fald truffet (cid:129) eller agter den at tr(cid:230)ffe (cid:129) for at beskytte borgernes sundhed p(cid:229) dette omr(cid:229)de? (1) EFT L 330 af 5. 12. 1998, s. 32. (2) EFT L 375 af 31. 12. 1991, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (30. marts 2000) Kommissionen er klar over det problem, som det (cid:230)rede parlamentsmedlem har fremsat, om forurening af drikkevand som fłlge af overskridelse af de maksimalt tilladte m(cid:230)ngder af nitrater. De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Domstol har desuden dłmt Spanien for ikke at have overholdt bestemmel- serne i R(cid:229)dets direktiv 91/676/E(cid:216)F af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening for(cid:229)rsaget af nitrater, der stammer fra landbruget. Domstolen dłmte herunder Spanien for ikke at have udpeget zoner, der anses for s(cid:229)rbare, samt for ikke at have udarbejdet kodekser for godt landmandskab (1)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0183/00 di Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) alla Commissione. Inquinamento delle acque sotterranee in varie regioni della Grecia.

eurovoc_concepts:
Greece
Macedonia
Peloponnese
Thessaly
chemical salt
groundwater
infringement of EU law
national implementing measure
pollution from agricultural sources

formats: html pdf print

text: C 46 E/4 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 13. 2. 2001 Questi elementi permetteranno d(cid:146)abbassare progressivamente il livello del rumore a cui la popolazione Ł sottoposta e di migliorarne quindi il livello di salute, secondo le competenze conferite alla Commissione dall(cid:146)articolo 152 (ex articolo 129) del trattato CE. (1) GU L 344 del 6. 12. 1986. (2) GU L 137 del 24. 5. 1986. (3) COM(94) 284 def. (4) COM(96) 540 def. (5) GU C 219 del 30. 7. 1999. (2001/C 46 E/005) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0100/00 di Theresa Zabell (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Sicurezza sociale degli sportivi Pu(cid:242) la Commissione informare il Parlamento europeo sui sistemi di sicurezza sociale esistenti nei vari paesi dell(cid:146)Unione europea per gli sportivi considerati non professionisti ma che comunque praticano sport olimpici e/o di alta competizione? 1. 2. 3. Qual Ł la copertura durante e dopo la pratica sportiva? Quali sono i diritti previsti in caso di invalidit(cid:224) temporanea o permanente? Quali normative europee esistono in materia? Risposta della sig. ra Diamantopoulou a nome della Commissione (7 febbraio 2000) Nel caso di persone che praticano attivit(cid:224) sportive a titolo dilettantistisco, la normativa applicabile Ł quella applicata ai lavoratori dipendenti o autonomi e i contributi vengono versati ai rispettivi regimi nazionali di previdenza sociale secondo le normative dei diversi Stati membri in cui tali persone sono assicurate. Per informazioni sui sistemi di protezione sociale applicati negli Stati membri, la Commissione invita l(cid:146)on. parlamentare a consultare la sua relazione MISSOC (Mutual Information System on Social Protection in the European Union), che puo(cid:146) essere trovata sul sito Europa al seguente indirizzo: http://europa. eu. int/comm/dg05/soc-prot/missoc98 Nel caso di persone praticanti attivit(cid:224) sportive a titolo dilettantistisco che si spostano negli Stati membri, i loro diritti vengono definiti dal regolamento CEE n. 1408/71, modificato dal regolamento (CE) n. 118/97 del Consiglio del 2 dicembre 1996, che modifica e aggiorna il regolamento (CEE) n. 1408/71 relativo all(cid:146)applicazione di regimi di previdenza sociale ai lavoratori dipendenti, ai lavoratori autonomi e ai loro familiari, che si spostano all(cid:146)interno della Comunit(cid:224), nonchØ dal regolamento (CEE) n. 574/72 che stabilisce le modalit(cid:224) d(cid:146)applicazione del regolamento (CEE) n. 1408/71 (1) che copre, fra l(cid:146)altro, anche il rischio d(cid:146)invalidit(cid:224). (1) GU L 28 del 30. 1. 1997. (2001/C 46 E/006) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0183/00 di Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) alla Commissione (31 gennaio 2000) Oggetto: Inquinamento delle acque sotterranee in varie regioni della Grecia Secondo informazioni pubblicate recentemente dalla stampa greca, le acque sotterranee di talune regioni greche, e segnatamente delle pianure della Tessaglia, dell(cid:146)Elide, della Messenia e di Salonicco, presentano concentrazioni di nitrati molto superiori al limite stabilito. 13. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 46 E/5 Pu(cid:242) dire la Commissione se Ł a conoscenza dell(cid:146)inquinamento delle acque sotterranee nelle regioni summenzionate? Pu(cid:242) dire inoltre quali possono essere le conseguenze di una concentrazione di nitrati superiore al limite stabilito? Pu(cid:242) dire infine se la Grecia applica la direttiva comunitaria 91/676/CEE (1) e se ha definito, come tale direttiva prevede, codici di buona pratica agricola e un programma d(cid:146)azione intesi ad evitare l(cid:146)inquinamento da nitrati delle acque sotterranee? (1) GU L 375 del 31. 12. 1991, pag. 1. Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m a nome della Commissione (24 marzo 2000) La Commissione Ł al corrente dei problemi dell(cid:146)inquinamento da azoto impiegato nell(cid:146)agricoltura (colture intensive, allevamento del bestiame), che si incontra tanto nelle acque sotterranee che in alcuni laghi, naturali o artificiali e baie chiuse (eutrofizzazione) in Grecia. I nitrati in eccesso nelle acque sotterranee possono avere effetti sulla salute dei bambini, per trasformazione in nitriti nell(cid:146)acqua dei pozzi o nel lattante); si sospetta inoltre che i nitriti producano effetto cancerogeno sistema digestivo (cianosi del reagendo con i succhi gastrici; i nitrati, passando dalle acque sotterranee a quelle di superficie e al mare, favoriscono inoltre l(cid:146)eutrofizzazione (sviluppo nefasto di alghe e plancton). La Grecia ha recepito con notevole ritardo (1997) la direttiva 91/676/CEE del Consiglio, del 12 dicembre 1991, relativa alla protezione delle acque dall(cid:146)inquinamento provocato da nitrati provenienti da fonti agricole, ed ha recentemente (1999) designato sette zone vulnerabili per contaminazione delle acque sotterranee, riconoscendo peraltro che dovrebbero esserne designate altre. In nessuna delle zone designate Ł ancora applicato un programma di azione ufficiale. Si osservi che dal 1995, ai sensi del regolamento (CEE) n. 2078/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo a metodi di produzione agricola compatibili con le esigenze di protezione dell(cid:146)ambiente e con la cura dello spazio naturale (1) si sperimenta in Tessaglia un programma estremamente localizzato (30 000 ha di cotone) di riduzione della concimazione con fertilizzanti azotati, approvato dalla Commissione. I risultati sembrano promettenti e indubbiamente potranno ispirare i futuri programmi di azione per le zone vulnerabili ai nitrati. Avendo rilevato che le misure nazionali comunicate dalle autorit(cid:224) elleniche per l(cid:146)applicazione della direttiva 91/676/CEE non erano conformi alla direttiva medesima, il 22 dicembre 1999 la Commissione ha deciso di adire la Corte di giustizia, sottolineando, fra l(cid:146)altro, la mancanza di codici di buona pratica agricola, l(cid:146)insufficienza del monitoraggio delle acque di superficie in materia di eutrofizzazione e l(cid:146)assenza di programmi di azione nelle zone vulnerabili designate. Si osservi che l(cid:146)applicazione dei codici di buona pratica agricola Ł obbligatoria tanto nelle zone vulnerabili «nitrati» che nelle aree che rientrano nel campo di applicazione del regolamento (CE) n. 1257/1999 del Consiglio, del 17 maggio 1999 sul sostegno allo sviluppo rurale da parte del Fondo europeo agricolo di orientamento e di garanzia (FEAOG) e che modifica e abroga taluni regolamenti (2). (1) GU L 215 del 30. 7. 1992. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999. (2001/C 46 E/007) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0194/00 di Roberta Angelilli (UEN) alla Commissione (4 febbraio 2000) Oggetto: Fondi comunitari non utilizzati Il Procuratore generale della Corte dei conti italiana, Vincenzo Apicella, ha annunciato lo scorso 17 gennaio 2000 nella sua relazione annuale che in Italia nel 1999 non sono stati utilizzati 4. 500 miliardi di fondi europei a causa di lungaggini, omissioni e complessit(cid:224) burocratiche


title: Decizia Comisiei din 31 ianuarie 2000 de modificare a Deciziei 1999/253/CE a Comisiei privind măsurile de protecție referitoare la anumite produse pescărești din sau având originea în Kenya și Tanzania și de modificare a certificatului de sănătate pentru produsele pescărești originare sau provenind din Tanzania [notificată cu numărul C(2000) 211]Text cu relevanță pentru SEE.

eurovoc_concepts:
Kenya
Tanzania
fishery product
health certificate
health control
originating product

formats: pdf print xhtml

text: 03/vol. 30 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 307 32000D0127 L 36/43 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 11. 2. 2000 DECIZIA COMISIEI din 31 ianuarie 2000 de modificare a Deciziei 1999/253/CE a Comisiei privind măsurile de protecție referitoare la anumite produse pescăreș(cid:13)ti din sau având originea în Kenya ș(cid:13)i Tanzania ș(cid:13)i de modificare a certificatului de sănătate pentru produsele pescăreș(cid:13)ti originare sau provenind din Tanzania [notificată cu numărul C(2000) 211] (Text cu relevanță pentru SEE) (2000/127/CE) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Directiva 97/78/CE a Consiliului din 18 decem- brie 1997 de stabilire a principiilor de bază ale organizării con- troalelor veterinare pentru produsele care provin din țări terțe ș(cid:13)i sunt introduse în Comunitate (1), în special articolul 22 alinea- tul (6), întrucât: (1) (2) (3) (4) sectorul Ca urmare a unor cazuri de otrăvire a peș(cid:13)tilor din lacul Victoria, otrăvire suspectată a fi cauzată de prezența pesticidelor în apa lacului Victoria ș(cid:13)i de practici incorecte în adoptă Decizia 1999/253/CE (2). Această decizie prevede posibilitatea de a fi revizuită în urma primirii informațiilor cu privire la evo- luția situației ș(cid:13)i a garanțiilor date de autoritățile competente din Kenya ș(cid:13)i Tanzania. pescuitului, Comisia Ținând seama de rezultatele unei vizite de inspectare ș(cid:13)i de garanțiile date de autoritățile oficiale din Tanzania, se pro- pune modificarea Deciziei 1999/253/CE pentru a permite importurile de produse pescăreș(cid:13)ti pescuite în lacul Victoria ș(cid:13)i care provin sau sunt originare din Tanzania. Este necesar ca produsele pescăreș(cid:13)ti pescuite în lacul Victoria să facă obiectul unor controale corespunzătoare destinate să garanteze că acestea sunt într-o stare bună de sănătate; aceste controale trebuie să poată depista, în spe- cial, prezența pesticidelor. În consecință, este necesar să se adauge o mențiune specială privind controlul corespunză- tor în certificatul de sănătate care însoțeș(cid:13)te produsele pes- căreș(cid:13)ti importate din Tanzania ș(cid:13)i stabilit prin Decizia 98/422/CE a Comisiei (3). Cu toate acestea, este necesar să se acorde mai mult timp autorităților din Kenya pentru a pune în aplicare măsurile în vederea garantării siguranței adecvate de control importurile produselor consecință, pescăreș(cid:13)ti. În (1) (2) (3) JO L 24, 30. 1. 1998, p. 9. JO L 98, 13. 4. 1999, p. 15. JO L 190, 4. 7. 1998, p. 71. produselor pescăreș(cid:13)ti pescuite în lacul Victoria ș(cid:13)i care pro- vin sau sunt originare din Kenya ar trebui să rămână sus- pendate. (5) Întrucât măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent veterinar, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 Decizia 1999/253/CE se modifică după cum urmează: 1. Articolul 1 se înlocuieș(cid:13)te cu următorul text: „Articolul 1 Prezenta decizie se aplică produselor pescăreș(cid:13)ti proaspete, congelate sau prelucrate, pescuite în lacul Victoria ș(cid:13)i care provin sau sunt originare din Kenya. Prezenta decizie nu se aplică produselor pescăreș(cid:13)ti pescuite din mare. ” 2. Articolul 4 se înlocuieș(cid:13)te cu următorul text: „Articolul 4 Prezenta decizie este revizuită în urma informațiilor primite privind evoluția situației ș(cid:13)i a garanțiilor date de autoritatea competentă din Kenya cu privire la siguranța produselor pescăreș(cid:13)ti”. Articolul 2 Punctul IV din certificatul de sănătate stabilit în anexa la Decizia 98/422/CE ș(cid:13)i care însoțeș(cid:13)te loturile de produse pescăreș(cid:13)ti care sunt expediate sau originare din Tanzania ș(cid:13)i pescuite din lacul Victoria trebuie completat cu textul următor: „- Inspectorul oficial certifică prin prezenta că produsele pescă- reș(cid:13)ti specificate mai sus au fost produse în baza unui sistem de controale de monitorizare stabilit în capitolul V punctul II. 3. B din anexa la Directiva 91/493/CEE ș(cid:13)i că rezultatele acestor controale sunt satisfăcătoare. ” 308 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 30 Statele membre modifică măsurile pe care le aplică schimburilor pentru a le armoniza cu prezenta decizie. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta. Articolul 3 Articolul 4 Prezenta decizie se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, 31 ianuarie 2000. Pentru Comisie David BYRNE Membru al Comisiei


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0202/00 esittäjä(t): Dominique Souchet (UEN) komissiolle. Saint Pierren ja Miquelonin vastaiset tullitoimet.

eurovoc_concepts:
Saint Pierre and Miquelon
common tariff policy

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/199 T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen ilmi(cid:246), jota arvostelin, on mik(cid:228)li mahdollista viel(cid:228)kin pahentunut niin, ett(cid:228) er(cid:228)(cid:228)t ohjelmat, joissa ei ole ollut tai joissa on ollut vain v(cid:228)h(cid:228)n mainoksia, ovat muuttuneet yhdeksi mainosten tulvaksi. Voiko komissio ilmoittaa, mik(cid:228) on ollut runsas vuosi sitten ilmoitettujen tutkimusten tulos ja aikooko se toteuttaa joitakin toimenpiteit(cid:228), jotta edell(cid:228) mainittua direktiivi(cid:228) noudatettaisiin Espanjassa. (1) (2) EYVL C 207, 21. 7. 1999, s. 138. EYVL L 298, 17. 10. 1989, s. 23. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2000) Parhaillaan on k(cid:228)ynniss(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) mukainen j(cid:228)senyysvelvoitteiden laiminly(cid:246)nti(cid:228) koskeva menettely Espanjaa vastaan sen j(cid:228)tetty(cid:228) noudattamatta televisio ilman rajoja -direktiivin mainostamista koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) (televisiotoimintaa koskevien j(cid:228)senvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten yhteensovittamisesta annettu neuvoston direktiivi 552/89/ ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 30. kes(cid:228)kuuta 1997 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivill(cid:228) 97/36/EY). (2000/C 280 E/233) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0202/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Dominique Souchet (UEN) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Saint Pierren ja Miquelonin vastaiset tullitoimet Petostentorjunnan koordinointiyksik(cid:246)n tekem(cid:228)n tutkimuksen mukaan tietyille eurooppalaisille tulliviras- toille on annettu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys kielt(cid:228)yty(cid:228) hyv(cid:228)ksym(cid:228)st(cid:228) Saint Pierren ja Miquelonin paikallishallintoalueen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 91/482/ETY (1)101 artiklan mukaisesti antamia tuotteiden tulleista vapaaseen liikkeeseen laske- mista koskevia todistuksia. jotka Voisiko komissio t(cid:228)sment(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) kyseisess(cid:228) tapauksessa niiden tulliselvitystoimien m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)(cid:228), koskevat tuotteita, joita ei ole kokonaan tai osittain vapautettu tai niiden osalta ei ole saatu korvausta maksetuista tulleista tai vaikutukseltaan vastaavista maksuista? Aikooko komissio keskeytt(cid:228)(cid:228) annettujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten soveltamisen, kunnes parhaillaan teht(cid:228)v(cid:228)n tutkimuk- sen lopulliset tulokset on saatu, kun otetaan huomioon Saint Pierren ja Miquelonin paikallishallintoalueelle t(cid:228)st(cid:228) menettelyst(cid:228) jo aiheutuneet ja tulevat huomattavat vaikeudet ja se, ett(cid:228) alue on ilmoittanut olevansa valmis kaikkiin komission ehdottaviin korjaaviin toimiin? (1) EYVL L 263, 19. 9. 1991, s. 1. Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemassa tapauksessa havaittiin, ett(cid:228) Saint Pierre ja Miquelone olivat my(cid:246)nt(cid:228)neet kuljetustukea tiettyj(cid:228) tuotteita alueelle tuoneille taloudellisille toimijoille. Komissio tutkii Ranskan viranomaisten sek(cid:228) Saint Pierren ja Miquelonin viranomaisten toimittamien tietojen pohjalta, onko kyseess(cid:228) merentakaisten maiden ja alueiden assosioinnista Euroopan talousyhtei- s(cid:246)(cid:246)n 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1991 tehdyss(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 91/482/ETY (1) tarkoitetusta maksetun tullin korvaamisesta. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan tuotteet, jotka eiv(cid:228)t ole MMA:ista per(cid:228)isin ja jotka ovat vapaassa liikkeess(cid:228) jossakin MMA:ssa ja joita j(cid:228)lleenvied(cid:228)(cid:228)n sellaisinaan yhteis(cid:246)(cid:246)n, vapautetaan niit(cid:228) yhteis(cid:246)(cid:246)n tuotaessa tulleista ja vaikutukseltaan vastaavista maksuista sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) 101 artiklan 2 kohdan ehdot t(cid:228)yttyv(cid:228)t (tuotteista on maksettu asianomaisessa MMA:ssa tullimaksut tai vaikutukseltaan vastaavat maksut, niit(cid:228) ei ole kokonaan tai osittain vapautettu tai niiden osalta ei ole saatu korvausta maksetuista tulleista tai vaikutukseltaan vastaavista maksuista ja ne on varustettu vientitodistuksella). C 280 E/200 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 Yhteis(cid:246)n taloudellisten etujen suojaamiseksi kansallisia viranomaisia kehotetaan t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa ryhtym(cid:228)(cid:228)n turvaamistoimenpiteisiin (pyyt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n takauksia kyseisilt(cid:228) toimijoilta). Komissio ilmoittaa tutkimuksensa tuloksista suoraan asianomaisille viranomaisille. (1) EYVL L 263, 19. 9. 1991. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) on muutettu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 97/803/EY; EYVL L 329, 29. 11. 1997. (2000/C 280 E/234) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0205/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Vaarallisten urheilulajien sis(cid:228)llytt(cid:228)minen yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n Voiko komissio ilmoittaa, onko olemassa erityist(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), joka koskee vaarallisia urhei- lulajeja, kuten kamppailulajeja, ja niiden harrastajien suojelemista? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (8. maaliskuuta 2000) Yhteis(cid:246)ll(cid:228) ei ole erityisesti urheilua koskevaa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksessa ei anneta komissiolle mahdollisuutta s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228) lakeja t(cid:228)ll(cid:228) alalla, vaan urheilutoiminnan ja erityisesti vaarallisten lajien s(cid:228)(cid:228)tely kuuluu p(cid:228)(cid:228)asiallisesti j(cid:228)senvaltioille. Useat j(cid:228)senvaltiot ovatkin s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)neet valmentajien p(cid:228)te- vyyksist(cid:228), urheilutoiminnan harjoittamismahdollisuuksista ja turvallisuuss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) erityisesti vaarallisina pidettyjen urheilulajien osalta. Urheiluj(cid:228)rjest(cid:246)ill(cid:228) on lis(cid:228)ksi merkitt(cid:228)v(cid:228) rooli alansa organisoinnissa ja s(cid:228)(cid:228)ntelyss(cid:228). Komissio haluaa kiinnitt(cid:228)(cid:228) arvoisan parlamentin j(cid:228)senen huomion komission 1. joulukuuta 1999 anta- maan urheilua koskevaan selvitykseen Helsingiss(cid:228) kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle (1). Komissio vaatii selvityksess(cid:228), ett(cid:228) urheiluj(cid:228)rjest(cid:246)jen, j(cid:228)senvaltioiden ja yhteis(cid:246)n toimielinten uudentyyppinen yhteisty(cid:246)toi- minta on tarpeen. Samalla on kuitenkin noudatettava toissijaisuusperiaatetta ja kunnioitettava urheiluj(cid:228)r- jest(cid:246)jen autonomiaa. (1) Urheilua koskeva selvitys Helsingiss(cid:228) kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle KOM(1999) 644 lopullinen. Komission selvitys Eurooppa-neuvostolle nykyisten urheiluun liittyvien rakenteiden turvaamisesta ja urheilun yhteiskunnallisen teht(cid:228)v(cid:228)n s(cid:228)ilytt(cid:228)misest(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)ss(cid:228). (2000/C 280 E/235) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0212/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): GØrard Caudron (PSE) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Ter(cid:228)steollisuuden tukeminen Minulla oli tilaisuus lausua mielipiteeni ter(cid:228)steollisuuden tukien kuudennen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n soveltamisesta parlamentin t(cid:228)ysistunnossa vuonna 1998. Olin tyytyv(cid:228)inen komission kertomuksen korkeaan laatuun, mutta pahoittelin, ett(cid:228) kertomus ei kattanut kaikkia tukiin liittyvi(cid:228) puolia. Vaikka ter(cid:228)steollisuuden tukis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246) on muotoiltu hyvin selke(cid:228)sti, on komissio useaan otteeseen my(cid:246)nt(cid:228)nyt ter(cid:228)steollisuuden yrityksille tukia, jotka eiv(cid:228)t kuuluu s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)riteltyihin luokkiin. Tasapuolisuuden nimiss(cid:228) tulisi tukis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)(cid:228) noudattaa tarkasti, tai vaihtoehtoisesti muuttaa kyseist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)(cid:228), jos komissio haluaa my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) muita kuin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) nyky(cid:228)(cid:228)n sallittuja tukia


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0186/00 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen. Ukontrolleret deponering af radioaktivt materiale i Albanien og det sydlige Balkan.

eurovoc_concepts:
Adriatic Sea
Albania
EU environmental policy
Western Balkans
illicit trade
marine pollution
radioactive waste

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/155 (2000/C 303 E/170) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0175/00 af Olivier Duhamel (PSE) til Kommissionen (31. januar 2000) Om: Europ(cid:230)isk udm(cid:230)rkelse forbindelse med den storm, som for nylig hjemsłgte en del af Vesteuropa, I forlod hundredvis af europ(cid:230)ere, b(cid:229)de civil- og milit(cid:230)rpersoner, deres land for at tage til et katastroferamt omr(cid:229)de og stille deres kompetence og energi til r(cid:229)dighed for at reparere dØt, der kunne repareres, og hj(cid:230)lpe de berłrte befolkninger. Disse forbilledlige solidaritetshandlinger kunne foranledige EU, navnlig Kommissionen, til at indfłre en europ(cid:230)isk udm(cid:230)rkelse, f. eks. i form af en europ(cid:230)isk fortjenstorden, til belłnning af borgere eller grupper af borgere, der uanset p(cid:229) hvilket plan har arbejdet for at styrke samhłrigheden mellem EU-landenes befolkninger eller udvise europ(cid:230)isk samfundssind. Vil Kommissionen, og s(cid:230)rlig dens formand, oplyse, om den mener, at indfłrelsen af en s(cid:229)dan udm(cid:230)rkelse som belłnning for udvist mod og solidaritet i EU(cid:146)s tjeneste vil kunne accepteres, og om den i bekr(cid:230)ftende fald hurtigt vil undersłge midlerne til at iv(cid:230)rks(cid:230)tte en s(cid:229)dan udm(cid:230)rkelse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Romano Prodi (15. marts 2000) Kommissionen forst(cid:229)r og deler det (cid:230)rede medlems opfattelse. Kommissionen mener imidlertid ikke, at et s(cid:229)dant initiativ henhłrer under dens kompetence. Et s(cid:229)dant initiativ kunne komme p(cid:229) tale, n(cid:229)r EU skal foretage en detaljeret behandling af civilbeskyttelse p(cid:229) europ(cid:230)isk niveau. (2000/C 303 E/171) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0186/00 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (31. januar 2000) Om: Ukontrolleret deponering af radioaktivt materiale i Albanien og det sydlige Balkan P(cid:229) et nyligt młde i Rom mellem den gr(cid:230)ske minister for offentlig orden og den italienske indenrigs- minister (under tilstedev(cid:230)relse af deres albanske kollega) blev der udtrykt foruroligelse over den eventuelle forurening af Adriaterhavet som fłlge af ukontrolleret deponering af radioaktivt materiale, og der blev drłftet metoder til at standse smugleriet af radioaktivt materiale og indfłrslen af dette materiale i Albanien og det sydlige Balkan. Hvilke oplysninger r(cid:229)der Kommissionen over ang(cid:229)ende dette smulgeri af radioaktivt materiale til 1. Albanien og de łvrige Balkanlande? Hvilke foranstaltninger vil den tr(cid:230)ffe for at begr(cid:230)nse forureningen af Adriaterhavet p(cid:229) grund af 2. ulovlig bortskaffelse af radioaktivt materiale? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (14. marts 2000) Kommissionen f(cid:229)r j(cid:230)vnligt oplysninger om sager vedrłrende smugleri af nukleare materialer og 1. radioaktive stoffer, som myndighederne har opdaget. Kommissionen er klar over, at der er specielle problemer i det tidligere Jugoslavien og i Albanien. Kontoret for str(cid:229)lingsbeskyttelse i generaldirektoratet for miljł har derfor iv(cid:230)rksat et omfattende oplysnings- og uddannelsesprogram, som bl. a. har til form(cid:229)l at hj(cid:230)lpe Balkanlandene med at tr(cid:230)ffe de nłdvendige foranstaltninger til bek(cid:230)mpelse af smugleri af nukleare materialer. C 303 E/156 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Der findes ligeledes et institut for kernefysik under det albanske videnskabelige akademi. Instituttet har nedsat to kontrolgrupper i Durres(cid:146) og Tirana(cid:146)s tolddepartementer. Disse grupper har bl. a. til opgave at afslłre smugleri af radioaktivt affald. Hvad ang(cid:229)r Adriaterhavet, erkl(cid:230)rer de albanske myndigheder, at de ikke har kendskab til forurening 2. af denne art. I forhandlingsdirektiverne om den fremtidige stabiliserings- og associeringsaftale med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien n(cid:230)vnes den łgede overv(cid:229)gning af og kontrol med transport af fłlsomme materialer, herunder de radioaktive, som et muligt samarbejdsomr(cid:229)de. (2000/C 303 E/172) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0188/00 af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen (31. januar 2000) Om: Tolkesystemer med over 20 sprog Hvor langt er Kommissionen n(cid:229)et i sin vurdering af gennemfłrligheden af et system med tolkning til over 20 sprog p(cid:229) EU-młder efter udvidelsen med de central- og łsteurop(cid:230)iske ansłgerlande? Kan den bekr(cid:230)fte, at det vil blive nłdvendigt at lade en v(cid:230)sentlig del af tolkningen ske via et »pivot«-sprog, hvorfra der s(cid:229) igen vil blive tolket til andre sprog? Har man i bekr(cid:230)ftende fald overvejet at benytte esperanto som pivot-sprog, eftersom (cid:129) det er neutralt og p(cid:229) denne m(cid:229)de ikke ville give nogen sproggruppe i EU nogen fortrinsstilling (cid:129) det er et struktureret og logisk sprog, der er ideelt til dette form(cid:229)l (cid:129) det er et sprog, der kan l(cid:230)res meget hurtigt? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (14. marts 2000) Kommissionen har siden 1990 regelm(cid:230)ssigt afholdt udv(cid:230)lgelsesprłver for freelancetolke i de central- og łsteurop(cid:230)iske landes sprog. I łjeblikket er der akkrediteret ca. 200 tolke for disse sprog. Det (cid:230)rede medlem henvises til Kommissionens svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-2064/99 fra Dupuis (1) af 22. december 1999. Der er gennemfłrt flere uddannelsesforanstaltninger i disse lande, og i 1999 og 2000 er der tildelt 120 stipendier til studerende i tolkning fra disse sprog. Denne politik er i overensstemmelse med respekten for de kulturelle og sproglige forskelligheder, der er hjłrnestenen i opbygningen af Europa. Med hensyn til tolkning bestr(cid:230)ber Den F(cid:230)lles Tolke- og Konferencetjeneste (SCIC) sig for at sikre, at der er direkte tolkning fra Øt sprog til de łvrige sprog, og hvis det ikke er muligt, at der hłjst tolkes via et rel(cid:230)sprog. Dette mellemled eller rel(cid:230)sprog varierer afh(cid:230)ngigt af sammens(cid:230)tningen af de tilstedev(cid:230)rende tolke og de sprog, der tales p(cid:229) młdet. Andelen af tolkning ved hj(cid:230)lp af rel(cid:230)systemet vil utvivlsomt stige, men det betyder ikke nłdvendigvis, at det er det samme rel(cid:230)system, der anvendes p(cid:229) alle młder, eller at der anvendes et bestemt rel(cid:230)sprog p(cid:229) bestemte młder. Tolke kan v(cid:230)lge mellem forskellige rel(cid:230)sprog afh(cid:230)ngig af kulturelt tilhłrsforhold eller »naturlige rel(cid:230)er« p(cid:229) basis af sprog fra samme sprogfamilie


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0178/00 från Erik Meijer (GUE/NGL) och Helmuth Markov (GUE/NGL) till kommissionen. Inställning av tågtrafiken mellan Tyskland och Nederländerna efter upprustningen av TEN-sträckan Nieuweschans ‐ Weener.

eurovoc_concepts:
EU financing
Germany
Netherlands
carriage of passengers
cross-border cooperation
rail network
rail transport
trans-European network
transport infrastructure

text: C 330 E/98 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 baserad transaktion som i princip inte kr(cid:228)ver n(cid:229)got st(cid:246)d fr(cid:229)n andra l(cid:228)nder. Mexiko kan hur som helst fram till (cid:229)rsskiftet forts(cid:228)tta att utnyttja sitt stand-by-avtal med IMF. Det b(cid:228)sta s(cid:228)ttet att hj(cid:228)lpa Mexiko under nuvarande omst(cid:228)ndigheter (cid:228)r inte att ge ytterligare finansiellt st(cid:246)d utan att underl(cid:228)tta att landet integreras i v(cid:228)rldsekonomin. Best(cid:228)mmelserna i avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete med Mexiko, s(cid:228)rskilt de som g(cid:228)ller handel och finansiella tj(cid:228)nster, b(cid:246)r i detta h(cid:228)nseende utg(cid:246)ra en passande ram. De b(cid:246)r bidra till att fr(cid:228)mja handels- och investeringsfl(cid:246)dena mellan gemenskapen och Mexiko. (2000/C 330 E/108) SKRIFTLIG FR¯GA E-0178/00 fr(cid:229)n Erik Meijer (GUE/NGL) och Helmuth Markov (GUE/NGL) till kommissionen (31 januari 2000) ˜mne: Inst(cid:228)llning av t(cid:229)gtrafiken mellan Tyskland och Nederl(cid:228)nderna efter upprustningen av TEN-str(cid:228)ckan Nieuweschans (cid:129) Weener 1. K(cid:228)nner kommissionen till att persontrafiken p(cid:229) j(cid:228)rnv(cid:228)g mellan Groningen (Nederl(cid:228)nderna) och Bremen (Tyskland) fram till nu har varit begr(cid:228)nsad till tre t(cid:229)g i varje riktning per dag och att det till och med har varit tal om att l(cid:228)gga ned trafiken p(cid:229) denna str(cid:228)cka, vilket skulle inneb(cid:228)ra att det inte l(cid:228)ngre f(cid:246)rekommer n(cid:229)gon trafik med allm(cid:228)nna kommunikationsmedel mellan dessa b(cid:229)da l(cid:228)nders nordliga delar? 2. K(cid:228)nner kommissionen vidare till att det fr(cid:228)msta argumentet sedan m(cid:229)nga (cid:229)r f(cid:246)r denna begr(cid:228)nsning av transporttj(cid:228)nsterna har varit att j(cid:228)rnv(cid:228)gsstr(cid:228)ckan mellan gr(cid:228)nsorterna Nieuweschans (NL) och Weener (Tyskland, Niedersachsen) best(cid:229)r av ett enkelsp(cid:229)r som (cid:228)r i d(cid:229)ligt skick s(cid:229) att t(cid:229)ghastigheten p(cid:229) denna str(cid:228)cka m(cid:229)ste begr(cid:228)nsas till 30 km/h och att den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga renoveringen av delstr(cid:228)ckan inte betraktas som l(cid:246)nsam? 3. Kan kommissionen bekr(cid:228)fta att j(cid:228)rnv(cid:228)gstrafiken p(cid:229) gr(cid:228)nsstr(cid:228)ckan fr(cid:229)n den 1 april 2000 skall stoppas helt i ett halv(cid:229)r (busstrafik ers(cid:228)tter) d(cid:228)rf(cid:246)r att denna nedg(cid:229)nga str(cid:228)cka nu (cid:228)ntligen skall renoveras f(cid:246)r 16,5 miljoner euro, s(cid:229) att trafikens hastighet sedan kan h(cid:246)jas till 120 km/h, med undantag f(cid:246)r den r(cid:246)rliga bron (cid:246)ver Ems mellan Papenburg och Leer, och att den tyska delen finansieras med medel f(cid:246)r de transeuropeiska n(cid:228)tverken? 4. K(cid:228)nner kommissionen till att Nederlandse Spoorwegwn (NS) har sagt upp hyresavtalet med Deutsche Bahn (DB) f(cid:246)r det fram till nu anv(cid:228)nda t(cid:229)gs(cid:228)ttet VT624 eftersom det nya regionala j(cid:228)rnv(cid:228)gsbolaget NoordNed skall (cid:246)verta trafiken, men att NoordNed inte har lyckats komma (cid:246)verens med provinsen Groningen och den tyska delstaten Niedersachsen om deras bidrag, och att det inte heller har best(cid:228)llts n(cid:229)gon tidtabell hos j(cid:228)rnv(cid:228)gsbolaget? 5. Vad avser kommissionen att f(cid:246)reta sig f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att persontrafiken p(cid:229) denna banstr(cid:228)cka inte (cid:229)terupptas d(cid:229) renoveringen avslutats i oktober 2000 p(cid:229) grund av att de b(cid:229)da ber(cid:246)rda nationella j(cid:228)rnv(cid:228)gsbolagen dragit sig ur och att de regionala bidragen (cid:228)r otillr(cid:228)ckliga, s(cid:229) att man i efterhand tvingas konstatera att renoveringen av TEN-f(cid:246)rbindelsen var (cid:246)verfl(cid:246)dig? Kompletterande svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (30 mars 2000) Kommissionen (cid:228)r medveten om att j(cid:228)rnv(cid:228)gsinfrastrukturen p(cid:229) den 17 km l(cid:229)nga str(cid:228)ckan mellan gr(cid:228)ns- orterna Nieuweschans, Weener och Ihrhove, som ing(cid:229)r i str(cid:228)ckan mellan Groningen (Nederl(cid:228)nderna) och Leer (Tyskland), (cid:228)r i d(cid:229)ligt skick, och att denna situation negativt p(cid:229)verkar j(cid:228)rnv(cid:228)gstj(cid:228)nsternas kvalitet (bland annat begr(cid:228)nsad hastighet). 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/99 Kommissionen kan bekr(cid:228)fta att det finns planer p(cid:229) att rusta upp str(cid:228)ckan mellan Nieuweschans, Weener och Ihrhove i (cid:229)r, och att de totala kostnaderna av denna upprustning har uppskattats till 16,5 miljoner euro. Myndigheterna har informerat kommissionen om att arbetena redan har p(cid:229)b(cid:246)rjats p(cid:229) den neder- l(cid:228)ndska sidan, och att man p(cid:229) den tyska sidan f(cid:246)rv(cid:228)ntas komma ig(cid:229)ng mellan april och oktober (cid:229)r 2000. Gemenskapen har beviljat ekonomiskt st(cid:246)d till upprustningen p(cid:229) b(cid:229)da sidor om gr(cid:228)nsen, b(cid:229)de inom ramen f(cid:246)r det transeuropeiska transportn(cid:228)tet och Interreg-programmet. De nederl(cid:228)ndska och tyska myndigheterna har informerat kommissionen om att det nederl(cid:228)ndska f(cid:246)retaget Noordnet och tyska DB Regio kommer att tillhandah(cid:229)lla j(cid:228)rnv(cid:228)gstj(cid:228)nster s(cid:229) snart infrastrukturen har rustats upp. Man har redan kommit l(cid:229)ngt i f(cid:246)rhandlingarna i detta avseende mellan provinsen Groningen och NoordNet, (cid:229) ena sidan, och Landesnahverkehrsgesellschaft Niedersachsen och DB Regio, (cid:229) andra sidan. N(cid:228)r det g(cid:228)ller tillhandah(cid:229)llandet av gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande transporttj(cid:228)nster, f(cid:246)rs dessutom samarbetsf(cid:246)rhand- lingar mellan NoordNet och DB Regio. (2000/C 330 E/109) SKRIFTLIG FR¯GA P-0179/00 fr(cid:229)n Alexander de Roo (Verts/ALE) till kommissionen ˜mne: Provborrning i Biesboschomr(cid:229)det (27 januari 2000) Den nederl(cid:228)ndske ekonomiministern, A Jorritsma, har givit NAM (Nederl(cid:228)ndska mineraloljebolaget) till- st(cid:229)nd att genomf(cid:246)ra provborrningar i Biesboschomr(cid:229)det. F(cid:246)retaget f(cid:246)rv(cid:228)ntar sig att p(cid:229)tr(cid:228)ffa en gasfyndig- het. Biesbosch (cid:228)r en nationalpark som omfattas av EU:s f(cid:229)gelskyddsdirektiv. Dessutom har Biesbosch av den nederl(cid:228)ndska regeringen f(cid:246)reslagits som ett av EU:s s(cid:228)rskilda naturskyddsomr(cid:229)den (Special Protection Area); i mitten av februari skall Nederl(cid:228)ndernas parlament besluta i denna fr(cid:229)ga. Delar kommissionen fr(cid:229)gest(cid:228)llarens uppfattning att ett naturomr(cid:229)de som omfattas av EU:s f(cid:229)gel- 1. skyddsdirektiv b(cid:246)r besparas detta slags industriell verksamhet? Delar kommissionen uppfattningen att de ekologiska intressena i detta fall b(cid:246)r ges f(cid:246)retr(cid:228)de framf(cid:246)r 2. kortsiktiga ekonomiska intressen? ˜mnar kommissionen f(cid:246)rm(cid:229) den nederl(cid:228)ndska regeringen och minister Jorritsma att avst(cid:229) fr(cid:229)n dessa 3. provborrningar? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 februari 2000) Kommissionen har inte k(cid:228)nnedom om den fr(cid:229)ga som ledamoten tar upp. (cid:148)De Biesbosch(cid:148) (cid:228)r ett av de viktigaste omr(cid:229)dena som klassificerats enligt den nationella lagstiftningen (Natuurbeschermingswet). (cid:148)De Biesbosch(cid:148) (cid:228)r ocks(cid:229) v(cid:228)rt att klassificeras som ett s(cid:228)rskilt skyddsomr(cid:229)de enligt r(cid:229)dets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda f(cid:229)glar (1). De nederl(cid:228)ndska myndigheterna avser att klassificera omr(cid:229)det, men har (cid:228)nnu inte gjort det. Enligt EG-domstolens r(cid:228)ttspraxis skall ett omr(cid:229)det som m(cid:229)ste klassificeras som ett s(cid:228)rskilt skyddsomr(cid:229)de skyddas i enlighet med artiklarna 6. 3, 6. 4 och 7 i r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter (2)


title: Kommissionens förordning (EG) nr 245/2000 av den 31 januari 2000 om leverans av vitsocker som livsmedelsbistånd

eurovoc_concepts:
Montenegro
Serbia
food aid
white sugar

formats: pdf print

text: 1. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 25/17 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 245/2000 av den 31 januari 2000 om leverans av vitsocker som livsmedelsbistånd EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996 om principerna för förvaltning av livsmedelsbi- stånd samt om särskilda stödåtgärder för livsmedelsförsörj- ningen (1), särskilt artikel 24. 1 b i denna, och av följande skäl: 1. 2. 3. I den nämnda förordningen fastställs förteckningen över länder och organ som har rätt att motta gemenskapsbi- stånd och anges de allmänna kriterierna för transport av livsmedelsbiståndet efter fob-stadiet. Som en följd av flera beslut om tilldelning av livsmedels- bistånd har kommissionen tilldelat vissa mottagare vitsocker. Dessa leveranser bör ske i enlighet med bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 2519/97 av den 16 december 1997 om allmänna bestämmelser för anskaff- ning av varor som skall levereras som livsmedelsbistånd från gemenskapen i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1292/96 (2). Det är nödvändigt att ange tidsfrister och leveransvillkor för att bestämma de därav följande kost- naderna. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Vitsocker skall framskaffas inom gemenskapen som livsmedels- bistånd för leverans till de mottagare som är förtecknade i bilagan i enlighet med förordning (EG) nr 2519/97 och enligt de villkor som anges i bilagan. Anbudsgivare skall anses ha kännedom om och ha accepterat alla tillämpliga allmänna och särskilda villkor. Alla andra villkor eller förbehåll i hans anbud skall anses som oskrivna. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 31 januari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 166, 5. 7. 1996, s. 1. (2) EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 23. L 25/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 2. 2000 BILAGA PARTI A 1. Aktion nr: 42/99 (A1); 43/99 (A2) 2. Mottagare (2): WFP (World Food Programme), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma tfn (39-06) 6513 2988; fax 6513 2844/3; telex 626675 WFP I 3. Mottagarens representant: uppges av mottagaren 4. Bestämmelseland: Serbien och Montenegro 5. Vara som skall framskaffas: Vitsocker 6. Total kvantitet (ton netto): 1 000 7. Antal partier: 1, i 2 delar (A1: 300 t; A2: 700 t) 8. Varans egenskaper och kvalitet (3) (5) (8): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (V. A. 1) 9. Emballage (7): Se EGT C 267, 13. 9. 1996, s. 1 (11. 2. A 1. b, 2. b och B. 4) 10. Etikettering eller märkning: (6): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (V. A. 3) — språk att använda vid märkning: engelska — tilläggsmärkning: — 11. Framskaffningsmetod: Socker som producerats inom gemenskapen i enlighet med artikel 1. 2 i rådets förordning (EG) nr 2038/1999 (EGT L 252, 29. 9. 1999, s. 1) enligt följande: A- eller B-socker (punkterna e och f) 12. Fastställt leveransstadium: Fritt uttskeppningshamnen 13. Alternativt leveransstadium: — 14. a) Utskeppningshamn: — b) Lastningsadress: — 15. Lossningshamn: — 16. Bestämmelseort: — — hamn eller transitlager: — — transportväg över land: — 17. Leveranstid (intervall eller sista dag) för det fastställda leveransstadiet: — första leveranstid: 13. 3–2. 4. 2000 — andra leveranstid: 27. 3–16. 4. 2000 18. Leveranstid (intervall eller sista dag) för det alternativa leveransstadiet: — första leveranstid: — — andra leveranstid: — 19. Frist för ingivande av anbud (kl. 12. 00 lokal tid i Bryssel): — första leveranstid: 15. 2. 2000 — andra leveranstid: 29. 2. 2000 20. Anbudsgarantins belopp: 15 EUR/ton 21. Adress för inlämnande av anbud och anbudsgaranti (1): Bureau de l'aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard, Bâtiment Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel; telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03/296 70 04 (enbart) 22. Exportbidrag (4): Bidrag som är tillämpligt på vitsocker den 21. 1. 2000 fastställt genom kommissionens förordning (EG) nr 113/2000 (EGT L 14, 20. 1. 2000, s. 6) 1. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 25/19 Fotnoter: (1) Ytterligare upplysningar: André Debongnie (tfn [32-2] 295 14 65), Torben Vestergaard (tfn [32-2] 299 30 50). (2) Leverantören skall så snart som möjligt vända sig till mottagaren eller dennes representant för att fastställa vilka fraktdokument som krävs. (3) Leverantören skall till mottagaren överlämna ett intyg från ett officiellt organ som visar att de tillämpliga normerna för radioaktiv strålning i den berörda medlemsstaten inte har överskridits för den produkt som skall levereras. Radioaktivi- innehålla uppgift om halterna cesium-134 och cesium-137 samt halten jod-131. tetsintyget skall (4) Kommissionens förordning (EG) nr 259/98 (EGT L 25, 31. 1. 1998, s. 39), är tillämplig vad avser exportbidrag. Den dag som avses i artikel 2 i den förordningen är den som avses i punkt 22 i denna bilaga. Leverantören ombeds särskilt uppmärksamma artikel 4. 1 sista stycket i nämnda förordning. En kopia av licensen skall översändas så snart exportdeklarationen har godkänts (fax [32-2] 296 20 05). (5) Leverantören skall till mottagaren eller dennes representant överlämna följande dokument vid leveransen: — Sundhetscertifikat. (6) Trots punkt V. A. 3 c i EGT C 114 av den 29 mars 1991 skall påskriften lyda på följande sätt: märkning ”Europeiska gemenskapen”. (7) Med hänsyn till eventuell omlastning i andra säckar skall leverantören leverera 2 % tomma extrasäckar av samma kvalitet som de säckar som innehåller varorna med ett stort R tillagt efter påskriften. (8) Bestämmelsen i artikel 18. 2 a andra strecksatsen i kommissionens förordning (EEG) nr 2103/77 (EGT L 246, 27. 9. 1977, s. 12), senast ändrad genom förordning (EG) nr 260/96 (EGT L 34, 13. 2. 1996, s. 16), är avgörande för fastställande av sockerkategori


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0146/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Komission raportti eläinkuljetusten tarkastuksista Italiassa.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
Italy
animal welfare
border control
infringement of EU law
transport of animals
veterinary inspection

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/91 hankintaviranomainen tai kansallinen hyv(cid:228)ksyj(cid:228) vastaa lopullisesta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) sopimuksen tekemisest(cid:228) yhdess(cid:228) komission kanssa nelj(cid:228)nnen LomØn yleissopimuksen 313 ja 317 artiklan mukaisesti. Komissio tarkastaa, ett(cid:228) kansallisten hyv(cid:228)ksyjien l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)t tarjousten arviointitulokset noudattavat asianmukaisia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) sek(cid:228) hallinnollisesti ett(cid:228) teknisesti. Komissio voi toimittaa kyseist(cid:228) tarjouskilpailua ja sen eri(cid:228) koskevia tiettyj(cid:228) yksityiskohtaisia tietoja poikkeamatta edell(cid:228) mainituista yleisist(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228) tai yleissopimuksesta. Komission k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tietojen mukaan er(cid:228)(cid:228) 1 koskeva arviointimenettely on yh(cid:228) k(cid:228)ynniss(cid:228) eik(cid:228) hankintaviranomainen ole tehnyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) sopimuksen tekemisest(cid:228). Yleisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten 33 artiklan 7 kohdan mukaisesti asiaa koskevia tietoja ei voida t(cid:228)ten paljastaa. Komissio on tarkastanut, ett(cid:228) menettely tapahtui s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti ja on hyv(cid:228)ksynyt er(cid:228)(cid:228) 2 koskevan sopimuksen. Heti kun kansallinen hyv(cid:228)ksyj(cid:228) on ilmoittanut virallisesti er(cid:228)(cid:228) koskevasta sopimuksesta, lis(cid:228)tietoja koskevat pyynn(cid:246)t on l(cid:228)hetett(cid:228)v(cid:228) hankintaviranomai- selle, joka on ainoa elin, jolla on lupa antaa asiaa koskevia tietoja, edell(cid:228) mainittujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja yleisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten 37 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti. (1) EYVL L 382, 31. 12. 1990. (2000/C 330 E/101) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0146/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Komission raportti el(cid:228)inkuljetusten tarkastuksista Italiassa Komissio julkaisi 13. lokakuuta 1999 raportin el(cid:228)inkuljetusten tarkastuksista Italiassa. Raportti paljastaa, ett(cid:228) Italia rikkoo vakavalla tavalla neuvoston direktiivi(cid:228) 91/628 (1), joka koskee el(cid:228)insuojelua kuljetusten aikana. Rikkomuksiin kuuluvat kolmansista maista tuotavien el(cid:228)inten puutteelliset reittisuunnitelmat ja se, ett(cid:228) Italia ei varmista el(cid:228)imille 24 tunnin lepoaikaa siin(cid:228) vaiheessa, kun kaukaa kolmansista maista tuodut el(cid:228)imet ovat saapuneet Italiaan. Tarkastajat totesivat my(cid:246)s, ett(cid:228) Italia ja kolmannet maat k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t yli 8 tuntia kest(cid:228)viss(cid:228) kuljetuksissa monessa tapauksessa ajoneuvoja, jotka eiv(cid:228)t t(cid:228)yt(cid:228) niit(cid:228) koskevia vaatimuksia. Tarkastusmatkallaan Italiassa vuonna 1997 komissio totesi vakavia puutteita Slovenian rajalla sijaitsevilla Italian rajatarkastusasemilla. Uudessa raportissaan komissio toteaa, ett(cid:228) mit(cid:228)(cid:228)n merkitt(cid:228)vi(cid:228) parannuksia ei ole tehty vuoden 1997 j(cid:228)lkeen. Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) vaatiakseen Italian viranomaisia varmistamaan, ett(cid:228) se noudattaa asianmukaisella tavalla neuvoston direktiivin 91/628 vaatimuksia? (1) EYVL L 340, 11. 12. 1991, s. 17. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 2000) Komissio on jatkuvasti huolissaan maitse It(cid:228)-Euroopasta ja Baltian maista Italiaan Gorizian ja Fernetti- Proseccon raja-asemien kautta kuljetettavien el(cid:228)inten hyvinvoinnista. Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen mainitsi komission el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)tarkastajien esitt(cid:228)m(cid:228)t tilannetta kritisoivat raportit, mutta niiden lis(cid:228)ksi my(cid:246)s el(cid:228)in- ten hyvinvointia ajavat j(cid:228)rjest(cid:246)t ovat valittaneet asiasta. Komissio on ottanut useaan kertaan yhteytt(cid:228) Italian viranomaisiin. Syyn(cid:228) on ollut el(cid:228)inten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun direktiivin 91/628/ETY muuttamisesta 29. kes(cid:228)kuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/29/EY (1) saattamiseksi osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) annettujen s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten puutteellinen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano. Vaikka aiempien toimien osalta huomattiin joitakin lyhyen aikav(cid:228)lin parannuksia, el(cid:228)inten kuljetuksessa n(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n kuitenkin viel(cid:228) usein otettavan puutteellisesti huomioon el(cid:228)inten hyvinvointiin liittyv(cid:228)t vaatimukset. C 330 E/92 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Kun hevosia tuodaan yhteis(cid:246)n ulkopuolisista Keski- ja It(cid:228)-Euroopan maista Italiaan, suurin osa matkasta on tapahtunut jo ennen yhteis(cid:246)n rajaa. Tarkastelun alaisena on yh(cid:228), voidaanko yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) soveltaa el(cid:228)inten suojeluun kuljetuksen aikana ennen yhteis(cid:246)n rajalle saapumista. T(cid:228)t(cid:228) kysymyst(cid:228) lukuun ottamatta on selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kun el(cid:228)imet tulevat yhteis(cid:246)n rajalle, yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) voidaan soveltaa t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti. T(cid:228)rkeimpiin kotiel(cid:228)inten kuljetukseen osallistuviin Keski- ja It(cid:228)-Euroopan maihin on oltu yhteydess(cid:228) useaan otteeseen el(cid:228)inten hyvinvoinnin tiimoilta, ja kyseisten yhteis(cid:246)n ulkopuolisten maiden asiaa koskeva lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) on hankittu. Komissio harkitsee mahdollisuutta, ett(cid:228) kyseisiin maihin otetaan aikanaan yhteytt(cid:228) virallisemmin. Koska t(cid:228)m(cid:228) aihe on ensisijaisen t(cid:228)rke(cid:228), el(cid:228)inten ja erityisesti hevosten pitk(cid:228)nmatkankuljetuksista keskustel- laan ja asiaa analysoidaan assosioituneiden maiden el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)yksik(cid:246)iden p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)iden toisessa kokouk- sessa 28. (cid:129) 29. maaliskuuta 2000. Komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) ajallaan my(cid:246)s siit(cid:228), k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228)k(cid:246) se EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) nojalla j(cid:228)senyysvelvoitteiden laiminly(cid:246)nti(cid:228) koskevan menettelyn Italiaa vastaan, koska se ei ole asianmukaisesti pannut t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n el(cid:228)inten kuljetusta k(cid:228)sittelevien direktiivien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). (1) EYVL L 148, 30. 6. 1995. (2000/C 330 E/102) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0149/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Reittijakoj(cid:228)rjestelm(cid:228) (cid:129) Saksan lahden vesiliikenteen yhteent(cid:246)rm(cid:228)ysten v(cid:228)ltt(cid:228)mist(cid:228) koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)- jen tulkinta Erityisesti saksalaiset purjehdusseurat ovat olleet (cid:228)rtyneit(cid:228) lukuisista sakoista, lahden (Pohjanmeri) vesiliikenteen yhteent(cid:246)rm(cid:228)ysten v(cid:228)ltt(cid:228)mist(cid:228) koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen rikkomisesta. jotka on annettu Saksan 1. Miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, reittijakoj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228), on tunnustettu kansainv(cid:228)lisesti? jotka koskevat vesiliikenteen yhteent(cid:246)rm(cid:228)ysten v(cid:228)ltt(cid:228)mist(cid:228) Saksan lahden 2. 3. Valvovatko kansainv(cid:228)liset j(cid:228)rjest(cid:246)t n(cid:228)iden s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen noudattamista? Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) tulkitaan j(cid:228)senvaltiossa eri tavoin? Kuinka komission mielest(cid:228) yhteent(cid:246)rm(cid:228)yksien v(cid:228)ltt(cid:228)mist(cid:228) koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen tulkintaa ja t(cid:228)yt(cid:228)n- 4. t(cid:246)(cid:246)npanoa voidaan yhten(cid:228)ist(cid:228)(cid:228) Euroopassa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 2000) Kaikkien vesiliikennealusten, my(cid:246)s pikkuveneiden ja huviveneiden, kansainv(cid:228)lisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) yhteent(cid:246)rm(cid:228)(cid:228)misen ehk(cid:228)isemiseksi merell(cid:228) (COLREG -yleissopimus). liikenn(cid:246)inti(cid:228) s(cid:228)(cid:228)telee yleissopimus 1. Komissio on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) rannikkovaltion tarkoista valtuuksista valvoa merenkulkua niill(cid:228) Deutsche Buchtin alueilla, jotka ovat Saksan aluemeren ulkopuolella, on k(cid:228)yty oikeudellista keskustelua. Sen tiedossa ei kuitenkaan ole mit(cid:228)(cid:228)n erityisi(cid:228) Deutsche Buchtin alueella noudatettavia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), jotka olisivat ristiriidassa COLREG-yleissopimuksen vaatimusten kanssa. COLREG-yleissopimusta edellytet(cid:228)(cid:228)n sovellettavan ja se olisi my(cid:246)s pantava t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n Deutsche Buchtin alueella


title: PREGUNTA ESCRITA E-0171/00 de Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) a la Comisión. Tasa de nocturnidad en los servicios farmacéuticos.

eurovoc_concepts:
EU competence
additional duty
application of EU law
medicinal product
night work
pharmacist

text: 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/193 (2000/C 280 E/224) PREGUNTA ESCRITA E-0170/00 de Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (31 de enero de 2000) Asunto: Regulaci(cid:243)n comunitaria de d(cid:237)as de asueto semanales por motivos religiosos El peso cada vez mayor de la inmigraci(cid:243)n magreb(cid:237) en las actividades agr(cid:237)colas, y otras, en los distintos pa(cid:237)ses de la Uni(cid:243)n Europea ha forzado a incluir, en los correspondientes convenios colectivos laborales que afectan a los trabajadores procedentes de estos pa(cid:237)ses, la regulaci(cid:243)n de los d(cid:237)as de asueto semanales que pueden disfrutar por motivos religiosos. Debido a la presi(cid:243)n de los distintos sindicatos que negocian los diferentes convenios colectivos mencio- nados, que afectan a los trabajadores procedentes de pa(cid:237)ses del Magreb, dichos d(cid:237)as de asueto son, generalmente, los viernes y sÆbados, dÆndoles con ello la posibilidad de santificar dichas jornadas. Como quiera que la referida inmigraci(cid:243)n en el conjunto de los pa(cid:237)ses de la Uni(cid:243)n Europea va en aumento, ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n si existen disposiciones comunitarias, sobre el particular, de forma que se generalice la regulaci(cid:243)n de los d(cid:237)as de asueto semanales por motivos religiosos, y pueda establecerse la pertinente coordinaci(cid:243)n con las prÆcticas del descanso semanal, en domingo, como es habitual en nuestros respectivos pa(cid:237)ses miembros de la UE? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de marzo de 2000) En el primer pÆrrafo del art(cid:237)culo 5 de la Directiva 93/104/CE del Consejo relativa a determinados aspectos de la ordenaci(cid:243)n del tiempo de trabajo (1) se establece un per(cid:237)odo de descanso semanal ininterrumpido de 35 horas. Tras la anulaci(cid:243)n del segundo pÆrrafo del art(cid:237)culo 5 de la Directiva por el Tribunal de Justicia en el asunto C-84/94 Reino Unido contra Consejo (2), los Estados miembros tienen libertad para decidir si el per(cid:237)odo de descanso semanal debe concederse en un d(cid:237)a o d(cid:237)as determinados de la semana. El 25 de noviembre de 1999, la Comisi(cid:243)n adopt(cid:243) un conjunto de dos propuestas legislativas y una propuesta de programa de lucha contra la discriminaci(cid:243)n en la Comunidad basado en el art(cid:237)culo 13 (antiguo art(cid:237)culo 6A) del Tratado CE (3). Una de estas iniciativas es una propuesta de Directiva horizontal de lucha contra la discriminaci(cid:243)n, entre otros, por motivos religiosos. En el art(cid:237)culo 12 de la propuesta se exige a los Estados miembros que alienten a los interlocutores sociales a que contribuyan a la aplicaci(cid:243)n del principio de igualdad de trato investigaci(cid:243)n o intercambio de mediante la adopci(cid:243)n de convenios colectivos, c(cid:243)digos de conducta, experiencias y de buenas prÆcticas que tengan como objetivo prevenir la discriminaci(cid:243)n. (1) DO L 307 de 13. 12. 1993. (2) (3) COM(1999) 564, 565, 566 y 567 final. Tribunal de Justicia, Recopilaci(cid:243)n de Jurisprudencia 1996, pÆgina I-5755. (2000/C 280 E/225) PREGUNTA ESCRITA E-0171/00 de Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (31 de enero de 2000) Asunto: Tasa de nocturnidad en los servicios farmacØuticos En algunos pa(cid:237)ses comunitarios se ha introducido el gravamen, para los usuarios de los servicios farmacØuticos, de abonar una tasa especial por adquirir medicamentos en las farmacias que prestan servicio de guardia nocturna. Ello, evidentemente, supone una notable discriminaci(cid:243)n para aquellos usuarios que, por alguna urgencia mØdica, ajena a su voluntad, deben adquirir los medicamentos que su salud requiere de forma inminente. C 280 E/194 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 10. 2000 ¿Entiende la Comisi(cid:243)n que le corresponde velar por la no discriminaci(cid:243)n de los usuarios de los servicios de expendedur(cid:237)a de medicamentos que prestan las farmacias, segœn se trate de adquisiciones llevadas a cabo por clientes nocturnos o diurnos? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (1 de marzo de 2000) La Comisi(cid:243)n considera que la situaci(cid:243)n a la que se refiere Su Seæor(cid:237)a no plantea un problema en el ordenamiento jur(cid:237)dico comunitario. En efecto, las medidas nacionales por las que se crea el gravamen enjuiciado no resultan ser directa o indirectamente discriminatorias por motivos de nacionalidad. Este gravamen se aplica a la situaci(cid:243)n objetiva de ciudadanos que adquieren medicamentos en farmacias en servicio de guardia nocturna, independientemente de cualquier otra consideraci(cid:243)n subjetiva y relacionada con el comprador. Por otra parte, la Comisi(cid:243)n constata que estas medidas no afectan a la libre circulaci(cid:243)n de los productos farmacØuticos ni tampoco a la libertad de establecimiento o a la libre prestaci(cid:243)n de servicios. (2000/C 280 E/226) PREGUNTA ESCRITA E-0172/00 de Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (31 de enero de 2000) Asunto: Transcendencia institucional del aæo 1999 en la historia de la Uni(cid:243)n Europea El aæo que acaba de finalizar ha sido, desde el punto de vista institucional, el mÆs vertiginoso y el mÆs decisivo en la Historia de la Europa comunitaria desde que se cre(cid:243) en 1957. Tanto por lo que respecta a la grave crisis institucional que vivi(cid:243), que oblig(cid:243) a dimitir al Ejecutivo comunitario, como en lo concerniente a su nuevo arquetipo protagonista en pol(cid:237)tica internacional, la Uni(cid:243)n Europea ha vivido una autØntica convulsi(cid:243)n, que debe ser estudiada por los te(cid:243)ricos e investigadores de la ciencia pol(cid:237)tica para obtener consecuencias y deducir comportamientos futuros, que habrÆn de ser tenidos en cuenta, especialmente, en el Æmbito institucional. ¿Entiende la Comisi(cid:243)n que, en virtud de la reflexi(cid:243)n anteriormente expuesta, debe promover estudios y debates entre los expertos y estudiosos, en general, de la ciencia institucional comunitaria para obtener deducciones y consecuencias de la interpretaci(cid:243)n que pueda obtenerse de la crisis institucional vivida el pasado aæo en el seno de nuestra Uni(cid:243)n? Respuesta del Presidente Prodi en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de marzo de 2000) La Comisi(cid:243)n Europea promueve y anima estudios y debates entre expertos e investigadores interesados en el desarrollo pol(cid:237)tico e institucional de la Uni(cid:243)n. Por ejemplo, y en el marco de la acci(cid:243)n Jean Monnet, apoya la investigaci(cid:243)n y la enseæanza sobre cuestiones relativas a la Uni(cid:243)n, incluyendo su sistema pol(cid:237)tico e institucional. En el contexto de los trabajos de orientaci(cid:243)n de la Conferencia Intergubernamental del 2000 sobre las reformas institucionales, la Comisi(cid:243)n pidi(cid:243) al Instituto Universitario Europeo de Florencia que estudiara las posibilidades y modalidades de una reorganizaci(cid:243)n de los Tratados. Los resultados de este estudio se comunicarÆn a los Jefes de Estado y de Gobierno con motivo del Consejo Europeo de junio. Por medio de la red ECSA (Asociaci(cid:243)n de Estudios sobre la Comunidad Europea), la Comisi(cid:243)n apoya y fomenta a nivel internacional intercambios y debates de investigadores especializados en la Uni(cid:243)n y en las pol(cid:237)ticas europeas. Por otro lado, la Comisi(cid:243)n estÆ trabajando en un proyecto importante sobre la gobernaci(cid:243)n de la Uni(cid:243)n, al cual asociarÆ a colaboradores exteriores. TambiØn anima debates y estudios en los medios de los institutos de investigaci(cid:243)n y los grupos de asesores pœblicos y privados


title: QUESTION ÉCRITE E-0187/00 posée par Alexander de Roo (Verts/ALE) à la Commission. Alerte à la dioxine et au PVC.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
import restriction
plastics
toxic substance

text: 26. 1. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 26 E/15 18 janvier 2000, et s(cid:146)apprŒte (cid:224) rØpondre Øgalement (cid:224) une demande des autoritØs allemandes. AprŁs Øtude du dossier fourni par les autoritØs italiennes, et en ce qui concerne la limitation de circulation des autocars de tourisme dans le centre de la ville, la Commission estime que les autoritØs italiennes n(cid:146)ont pas enfreint le droit communautaire. En effet, en raison de l(cid:146)affluence de visiteurs attendus (cid:224) Rome pour l(cid:146)annØe 2000 (quelques 29 millions de visiteurs, 2000 (cid:224) 2500 autocars par jour), le projet dØveloppØ par les autoritØs romaines rØpond (cid:224) plusieurs objectifs. Il entend assurer la protection du patrimoine culturel et architectural de la ville, garantir la qualitØ de la vie et la santØ des citoyens, et limiter la pollution dØj(cid:224) trŁs prØsente dans la ville. Pour ce faire, les autoritØs romaines prØvoient de diviser la ville en plusieurs zones dont certaines seront interdites (cid:224) toute circulation. En contrepartie, des aires de parking seront amØnagØes pour les autocars de tourisme, des facilitØs pour dØposer les voyageurs mŒme au centre ville seront mises en place et des contr(cid:244)les d(cid:146)accŁs (cid:224) la ville seront organisØs afin de diriger les autocars vers des emplacements de parking attribuØs. Des exceptions seront accordØes pour certaines catØgories de voyageurs comme les handicapØs. Le rØseau de transport urbain de la ville sera renforcØ ainsi que la signalisation. Tous les marchØs nØcessaires pour la mise en place de ces mesures seront attribuØs par voie d(cid:146)appel d(cid:146)offre afin de garantir la transparence et la concurrence nØcessaire. Ces mesures ne sont pas contraires au rŁglement (CEE) no 684/92 du Conseil (1) tel que modifiØ par le rŁglement (CE) no 11/98 (2) du Conseil Øtablissant des rŁgles communes pour le transport international de voyageurs, et notamment l(cid:146)article 12 qui permet de faire des excursions locales dans le cadre d(cid:146)un transport international occasionnel. Il faut rappeler ici que le rŁglement (CEE) no 684/92 a pour vocation principale de rØglementer le transport international. La rØglementation par les autoritØs locales de la circulation locale relŁve de leur pouvoir de police. L(cid:146)application du rŁglement (CEE) no 684/92 est sans prØjudice de l(cid:146)application de ce pouvoir de police dans les conditions prØvues par la ville de Rome. En consØquence, violation du rŁglement (CEE) no 684/92 du Conseil. la Commission n(cid:146)envisage pas d(cid:146)entamer de procØdure (cid:224) l(cid:146)encontre de l(cid:146)Italie pour En ce qui concerne l(cid:146)imposition d(cid:146)une taxe d(cid:146)entrØe, le projet soumis par les autoritØs italiennes ne permet pas de dØceler l(cid:146)existence d(cid:146)une telle taxe. En tout Øtat de cause, (cid:224) dØfaut d(cid:146)harmonisation des taxes locales au niveau communautaire, l(cid:146)instauration d(cid:146)une taxe d(cid:146)entrØe des autocars de tourisme ne pourrait Œtre contraire au droit communautaire que si elle comportait des dispositions discriminatoires, comme par exemple l(cid:146)application d(cid:146)un tarif plus ØlevØ pour les autocars d(cid:146)autres (cid:201)tats membres. (1) (2) JO L 74 du 20. 3. 1992. JO L 4 du 8. 1. 1998. (2001/C 26 E/018) QUESTION (cid:201)CRITE E-0187/00 posØe par Alexander de Roo (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (31 janvier 2000) Objet: Alerte (cid:224) la dioxine et au PVC L(cid:146)OMS prØconise actuellement que le degrØ d(cid:146)exposition ne doit pas dØpasser 1,4 TEQ/kg de poids corporel et par jour, y compris aux dioxines et aux substances assimilØes. Dans un rØcent rapport publiØ le 30 novembre 1999, des experts de l(cid:146)UE ont ØvaluØ l(cid:146)exposition diØtØtique moyenne des consommateurs au sein de l(cid:146)UE (cid:224) 2,6 TEQ/kg de poids corporel et par jour. Le citoyen moyen de l(cid:146)UE consomme par consØquent plus de dioxine et de substances assimilØes que la quantitØ considØrØe comme tolØrable par l(cid:146)OMS. Cela signifie que la consommation quotidienne de ces substances dangereuses par les groupes les plus vulnØrables, tels que les bØbØs et les enfants, est nettement au-dessus des recommandations de l(cid:146)OMC. Cette situation doit changer au plus vite. Quelles mesures la Commission envisage-t-elle de prendre en vue de diminuer les effets nocifs sur la santØ liØs (cid:224) l(cid:146)exposition aux dioxines? C 26 E/16 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 26. 1. 2001 La Commission peut-elle prØciser ou Øvaluer dans quelle mesure l(cid:146)une des trois possibilitØs suivantes pourrait remØdier (cid:224) la situation actuelle: un embargo de l(cid:146)UE sur les PVC souples, un embargo de l(cid:146)UE sur les PVC rigides ou un embargo de l(cid:146)UE sur tous types de PVC? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (17 avril 2000) La politique menØe par la Commission en vue de rØduire les effets nocifs des dioxines sur la santØ vise essentiellement (cid:224) limiter l(cid:146)exposition des populations (cid:224) ce type de composants (dioxines et PCB apparentØs aux dioxines). Plus de 90 % de l(cid:146)exposition humaine aux dioxines est d(cid:146)origine alimentaire, le pourcentage restant Øtant dß (cid:224) l(cid:146)inhalation et (cid:224) l(cid:146)ingestion de particules atmosphØriques, (cid:224) l(cid:146)ingestion de terre contaminØe et (cid:224) l(cid:146)absorption par voie cutanØe. En outre, environ 90 % de l(cid:146)exposition par voie alimentaire est due (cid:224) des aliments d(cid:146)origine animale; les animaux Øtant eux-mŒmes contaminØs par la nourriture qui absorbent et par le contact avec leur environnement gØnØral. En dØpit de certaines divergences dans les donnØes, les Øtudes relatives (cid:224) la contamination et (cid:224) la consommation alimentaires semblent aujourd(cid:146)hui confirmer une rØduction de l(cid:146)exposition humaine aux dioxines d(cid:146)un facteur de 2 (cid:224) 3 entre les annØes 70-80 et la fin des annØes 90. L(cid:146)exposition diØtØtique moyenne estimØe pour les consommateurs dans la CommunautØ est actuellement de l(cid:146)ordre de 1 (cid:224) 3 Pg TEQ/kg de poids corporel par jour. Ce chiffre ne comprend pas les PCB apparentØs aux dioxines qui contribuent (cid:224) hauteur de 50 % environ, selon les estimations, au total de l(cid:146)exposition diØtØtique exprimØe en TEQ. Si les PCB apparentØs aux dioxines Øtaient pris en compte, l(cid:146)exposition serait de l(cid:146)ordre de 2-6 Pg TEQ/kg de poids corporel par jour. L(cid:146)Organisation mondiale de la santØ recommande actuellement que l(cid:146)exposition ne dØpasse pas 1-4 Pg TEQ/kg de poids corporel par jour, ce chiffre comprenant les dioxines et les PCB apparentØs aux dioxines. On parviendra (cid:224) rØduire davantage l(cid:146)exposition humaine aux dioxines par une double action: premiŁre- ment, en diminuant le flux des dioxines qui entrent dans la cha(cid:238)ne alimentaire, gr(cid:226)ce (cid:224) de nouvelles propositions visant (cid:224) limiter la teneur en dioxines de l(cid:146)alimentation animale (pour les denrØes alimentaires, des limites sont Øgalement (cid:224) l(cid:146)Øtude); deuxiŁmement, en renfor(cid:231)ant (cid:224) nouveau les normes d(cid:146)Ømissions dans l(cid:146)environnement. L(cid:146)une des mesures concrŁtes envisagØes est l(cid:146)adoption de la proposition de directive sur l(cid:146)incinØration des dØchets (1), prØvue dans le courant de l(cid:146)annØe. D(cid:146)autres rØductions gØnØrales des Ømissions, induites par la politique communautaire de l(cid:146)environnement (par exemple, par la mise en application progressive de la directive PRIP), contribueront Øgalement (cid:224) amØliorer la situation (cid:224) long terme. Une interdiction des produits en chlorure de polyvinyle (PVC) n(cid:146)aurait pas d(cid:146)effet direct sur l(cid:146)exposition aux dioxines puisque le PVC n(cid:146)en contient pas et n(cid:146)en dØgage pas (cid:224) l(cid:146)usage. Le PVC est la principale source de chlore dans les incinØrateurs (50 %) et sa contribution au niveau gØnØral des Ømissions de dioxines par les incinØrateurs de dØchets a ØtØ au centre d(cid:146)un important dØbat scientifique. Cependant, d(cid:146)autres flux de dØchets (le papier: 11 %, les putrescibles: 17 %) constituent Øgalement une fraction non nØgligeable du chlore prØsent dans les incinØrateurs et la nouvelle directive sur l(cid:146)incinØration des dØchets permettra de rØduire notablement la part totale de cette source dans les Ømissions de dioxines. Afin de limiter davantage encore les effets potentiellement nocifs des dioxines en cas d(cid:146)exposition, la Commission finance par ailleurs des activitØs de recherche sur les risques associØs (cid:224) ces substances lorsqu(cid:146)elles sont prØsentes dans l(cid:146)environnement. Un projet relevant du quatriŁme programme-cadre de RDT («Risks of environmental dioxins: linking epidemiology with toxicity studies to strengthen accurate risk assessment») a rØcemment touchØ (cid:224) son terme et un nouveau projet («Comprehensive risk analysis of dioxins: development of a methodology to assess genetic susceptibility to developmental disturbances and cancer») vient d(cid:146)Œtre lancØ. Bien que la premiŁre Øtude ne se rallie pas (cid:224) l(cid:146)hypothŁse la plus rØpandue selon laquelle les concentrations actuelles de dioxines constitueraient un facteur de risque en ce qui concerne les sarcomes des tissus mous, elle conclut nØanmoins que les risques de cancer associØs (cid:224) l(cid:146)exposition naturelle des populations aux dioxines dans des circonstances ordinaires sont plus faibles que dans des cas oø les concentrations sont proches de zØro. L(cid:146)objectif de la nouvelle Øtude est de dØfinir un niveau scientifique- ment justifiable d(cid:146)exposition aux dioxines qui serait sans risque en termes d(cid:146)effets sur le dØveloppement et de cancer. (1) JO C 372 du 2. 12. 1998


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0135/00 υποβολή: Gerhard Hager (NI) προς το Συμβούλιο. Πρόοδος στην ίδρυση της Ευρωπαϊκής Αστυνομικής Ακαδημίας.

eurovoc_concepts:
EU police cooperation
vocational training

text: C 280 E/182 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 10. 2000 Nai, to prosvpiko· kalei·tai na anafe·rei sth dioi·khsh to periexo·meno tvn synomiliv·n poy e·xei me to Elegktiko· Syne·drio. H Epitroph· ofei·lei na diafyla·ssei ton empisteytiko· xarakth·ra tvn ergasiv·n toy Elegktikoy· Synedri·oy. (cid:211)xi, gia to lo·go o·ti to prosvpiko· ei·xe kai e·xei to·so to kauh·kon na di·nei plh·reiw apanth·seiw sta aith·mata h· stiw ervth·seiw poy diatypv·nontai apo· to Elegktiko· Syne·drio o·so kai thn eleyueri·a na ekfra·zei th gnv·mh toy sto Elegktiko· Syne·drio graptv·w h· proforikv·w. Den apaitei·tai ene·rgeia. (2000/C 280 E/210) GRAPTH ERVTHSH E-0135/00 ypobolh·: Gerhard Hager (NI) prow to Symboy·lio (31 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Pro·odow sthn i·drysh thw Eyrvpai¤kh·w Astynomikh·w Akadhmi·aw Sth Dia·skech Koryfh·w toy Ta·mpere elh·fuh h apo·fash apo· to Eyrvpai¤ko· Symboy·lio, gia thn i·drysh Eyrvpai¤kh·w Astynomikh·w Akadhmi·aw. H Akadhmi·a ayth· ua pre·pei na sxediasuei· vw e·na di·ktyo tvn yfistame·nvn eunikv·n ekpaideytikv·n idryma·tvn. Se poio· baumo· e·xoyn karpoforh·sei ta sygkekrime·na sxe·dia gia thn i·drysh ayth·w thw Eyrvpai¤kh·w 1. Astynomikh·w Akadhmi·aw; Se poio· xroniko· plai·sio provuei·tai h i·drysh thw Akadhmi·aw, kai po·te ua anala·bei ayth· thn drasthrio·- 2. thta· thw; Poio·w ua ei·nai o sygkekrime·now tome·aw drasthrioth·tvn ayth·w thw Akadhmi·aw, kai poia kauh·konta ua 3. anala·bei o·son afora· ton syntonismo· tvn eunikv·n ekpaideytikv·n systhma·tvn; 4. Se poio· me·geuow kata· thn a·poch toy Symboyli·oy ua ane·rxetai h sxetikh· stele·xvsh me prosvpiko·; Poia· ua ei·nai h oikonomikh· dapa·nh kata· thn a·poch toy Symboyli·oy poy synde·etai me to en lo·gv 5. egxei·rhma; Apa·nthsh (28 Marti·oy 2000) H epitroph· toy a·ruroy 36 thw Synuh·khw EE, apofa·sise stiw 14 Dekembri·oy 1999, na syntaxuei· mia prokatarktikh· mele·th sxetika· me to mellontiko· di·ktyo tvn eyrvpai¤kv·n astynomikv·n akadhmiv·n. H mele·th ayth· synta·ssetai th stigmh· ayth· apo· th Genikh· Grammatei·a toy Symboyli·oy thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvsh kai pro·keitai na ejetasuei· apo· thn anvte·rv epitroph· stiw 28 kai 29 Febroyari·oy. Meta· thn eje·tash thw prv·thw mele·thw, ua pre·pei na apofasisuoy·n oi tro·poi ylopoi·hshw tvn leptomereiv·n thw o·lhw anti·lhchw toy dikty·oy, o·pvw thn de·xontai geniko·tera ta kra·th me·lh. H Finlandikh· Proedri·a e·xei ue·sei sto·xo thn e·narjh tvn ergasiv·n toy dikty·oy thn 1h Ianoyari·oy 2001. Analytikh· perigrafh· toy tome·a drasthrioth·tvn ua gi·nei metagene·stera. Sh·mera, ei·nai dynato·n na uevrhuei· o·ti ta kauh·konta toy dikty·oy ua ei·nai eyry·tera tvn shmerinv·n kauhko·ntvn thw «(cid:201)nvshw Eyrvpai¤kv·n Astynomikv·n Sxolv·n (AEPE». Akribh· stoixei·a gia tiw ana·gkew toy dikty·oy se prosvpiko· ua mpore·soyn na ypa·rjoyn mo·no meta· th sy·ntajh thw prv·thw h· kai thw dey·terhw mele·thw. Akribh· stoixei·a gia tiw oikonomike·w ana·gkew toy ua mpore·soyn na ypa·rjoyn mo·non argo·tera


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0149/00 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle. Reittijakojärjestelmä ‐ Saksan lahden vesiliikenteen yhteentörmäysten välttämistä koskevien sääntöjen tulkinta.

text: C 330 E/92 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Kun hevosia tuodaan yhteis(cid:246)n ulkopuolisista Keski- ja It(cid:228)-Euroopan maista Italiaan, suurin osa matkasta on tapahtunut jo ennen yhteis(cid:246)n rajaa. Tarkastelun alaisena on yh(cid:228), voidaanko yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) soveltaa el(cid:228)inten suojeluun kuljetuksen aikana ennen yhteis(cid:246)n rajalle saapumista. T(cid:228)t(cid:228) kysymyst(cid:228) lukuun ottamatta on selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kun el(cid:228)imet tulevat yhteis(cid:246)n rajalle, yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) voidaan soveltaa t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti. T(cid:228)rkeimpiin kotiel(cid:228)inten kuljetukseen osallistuviin Keski- ja It(cid:228)-Euroopan maihin on oltu yhteydess(cid:228) useaan otteeseen el(cid:228)inten hyvinvoinnin tiimoilta, ja kyseisten yhteis(cid:246)n ulkopuolisten maiden asiaa koskeva lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) on hankittu. Komissio harkitsee mahdollisuutta, ett(cid:228) kyseisiin maihin otetaan aikanaan yhteytt(cid:228) virallisemmin. Koska t(cid:228)m(cid:228) aihe on ensisijaisen t(cid:228)rke(cid:228), el(cid:228)inten ja erityisesti hevosten pitk(cid:228)nmatkankuljetuksista keskustel- laan ja asiaa analysoidaan assosioituneiden maiden el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)yksik(cid:246)iden p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)iden toisessa kokouk- sessa 28. (cid:129) 29. maaliskuuta 2000. Komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) ajallaan my(cid:246)s siit(cid:228), k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228)k(cid:246) se EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) nojalla j(cid:228)senyysvelvoitteiden laiminly(cid:246)nti(cid:228) koskevan menettelyn Italiaa vastaan, koska se ei ole asianmukaisesti pannut t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n el(cid:228)inten kuljetusta k(cid:228)sittelevien direktiivien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). (1) EYVL L 148, 30. 6. 1995. (2000/C 330 E/102) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0149/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Reittijakoj(cid:228)rjestelm(cid:228) (cid:129) Saksan lahden vesiliikenteen yhteent(cid:246)rm(cid:228)ysten v(cid:228)ltt(cid:228)mist(cid:228) koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)- jen tulkinta Erityisesti saksalaiset purjehdusseurat ovat olleet (cid:228)rtyneit(cid:228) lukuisista sakoista, lahden (Pohjanmeri) vesiliikenteen yhteent(cid:246)rm(cid:228)ysten v(cid:228)ltt(cid:228)mist(cid:228) koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen rikkomisesta. jotka on annettu Saksan 1. Miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, reittijakoj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228), on tunnustettu kansainv(cid:228)lisesti? jotka koskevat vesiliikenteen yhteent(cid:246)rm(cid:228)ysten v(cid:228)ltt(cid:228)mist(cid:228) Saksan lahden 2. 3. Valvovatko kansainv(cid:228)liset j(cid:228)rjest(cid:246)t n(cid:228)iden s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen noudattamista? Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) tulkitaan j(cid:228)senvaltiossa eri tavoin? Kuinka komission mielest(cid:228) yhteent(cid:246)rm(cid:228)yksien v(cid:228)ltt(cid:228)mist(cid:228) koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen tulkintaa ja t(cid:228)yt(cid:228)n- 4. t(cid:246)(cid:246)npanoa voidaan yhten(cid:228)ist(cid:228)(cid:228) Euroopassa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 2000) Kaikkien vesiliikennealusten, my(cid:246)s pikkuveneiden ja huviveneiden, kansainv(cid:228)lisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) yhteent(cid:246)rm(cid:228)(cid:228)misen ehk(cid:228)isemiseksi merell(cid:228) (COLREG -yleissopimus). liikenn(cid:246)inti(cid:228) s(cid:228)(cid:228)telee yleissopimus 1. Komissio on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) rannikkovaltion tarkoista valtuuksista valvoa merenkulkua niill(cid:228) Deutsche Buchtin alueilla, jotka ovat Saksan aluemeren ulkopuolella, on k(cid:228)yty oikeudellista keskustelua. Sen tiedossa ei kuitenkaan ole mit(cid:228)(cid:228)n erityisi(cid:228) Deutsche Buchtin alueella noudatettavia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), jotka olisivat ristiriidassa COLREG-yleissopimuksen vaatimusten kanssa. COLREG-yleissopimusta edellytet(cid:228)(cid:228)n sovellettavan ja se olisi my(cid:246)s pantava t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n Deutsche Buchtin alueella. 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/93 COLREG-yleissopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa ei valvo mik(cid:228)(cid:228)n kansainv(cid:228)linen j(cid:228)rjest(cid:246). Aluksen lippu- 2. valtion vastuulla on varmistaa, ett(cid:228) sen lipun alla liikenn(cid:246)iv(cid:228)t alukset noudattavat s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). Rannikkovaltiot voivat valvoa s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen noudattamista ja panna s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) rikkovan aluksen p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)n kansallisten lakiensa nojalla syytteeseen, jos alus tulee satamaan. 3. Komissio ei ole tietoinen COLREG-yleissopimuksen tulkintaeroista j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228), sill(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ovat kehittyneet pitk(cid:228)n ajanjakson kuluessa, ja niiden tulkinnasta on keskusteltu ja sovittu Kansainv(cid:228)lisen merenkulkuj(cid:228)rjest(cid:246)n (IMO) j(cid:228)senvaltioiden kesken. Komissiolla ei siten ole n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) COLREG-yleissopimuksen soveltamisen yhdenmukais- 4. taminen olisi yhteis(cid:246)ss(cid:228) tarpeen. (2000/C 330 E/103) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0152/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Ihmisten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarkoitetun veden nitraattipitoisuuden enimm(cid:228)israjan ylitt(cid:228)minen Valenciassa (Espanja) Viime vuoden lopulla julkistetun Valencian hallituksen vesienvalvontayksik(cid:246)n tiedonannon mukaan ihmis- ten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarkoitetun veden nitraattipitoisuus ylitti Euroopan unionin ja Maailman terveysj(cid:228)rjest(cid:246)n salliman enimm(cid:228)israjan 46 Valencian kunnassa. Siin(cid:228) esitetyn arvion mukaan yli 375 000 (10 % valencialaisista) henkil(cid:246)(cid:228) on alttiina nitraattien aiheuttamille terveyshaitoille (erityisesti sy(cid:246)p(cid:228) aikuisilla ja anemia lapsilla). Veden saastuminen johtuu p(cid:228)(cid:228)asiassa liiallisesta ja ep(cid:228)tarkoituksenmukaisesta nitraattilannoitteiden k(cid:228)y- t(cid:246)st(cid:228) alueella harjoitetussa maanviljelyss(cid:228). Huolimatta tilanteen vakavuudesta Valencian hallitus on aino- astaan tiedottanut, ett(cid:228) yhteens(cid:228) 193 kunnan aluetta uhkaa nitraattien aiheuttama saastuminen, mutta mihink(cid:228)(cid:228)n korjaaviin toimiin ei ole ryhdytty. Valencian hallitus on soveltanut yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) v(cid:228)(cid:228)rin t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n muodolliset vaatimukset, mutta tarjoamatta mit(cid:228)(cid:228)n varsinaista ratkaisua ongelmaan. Ottaen huomioon direktiivin 98/83/EY (1) ihmisten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarkoitetun veden laadusta ja direktiivin 91/ 676/ETY (2) vesien suojelemisesta maataloudesta per(cid:228)isin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta sek(cid:228) tulevan vesien suojelua koskevan puitedirektiivin, jonka hyv(cid:228)ksymist(cid:228) parhaillaan k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n, tiet(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n noudattamatta j(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa, joka koskee Valencian v(cid:228)est(cid:246)lle haitallista nitraattipitoisuuden enimm(cid:228)israjan ylitt(cid:228)mist(cid:228) ja jos tiet(cid:228)(cid:228), mihin toimiin se on ryhtynyt tai aikoo ryhty(cid:228) alueen v(cid:228)est(cid:246)n terveyden suojelemiseksi? (1) EYVL L 330, 5. 12. 1998, s. 32. (2) EYVL L 375, 31. 12. 1991, s. 1. Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 2000) Komissio on tietoinen parlamentin j(cid:228)senen esille tuomasta ongelmasta, joka liittyy sallittujen nitraattim(cid:228)(cid:228)- rien ylitt(cid:228)misest(cid:228) johtuvaan ihmisten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarkoitetun veden pilaantumiseen. Tuomioistuin on antanut Espanjalle tuomion siit(cid:228), ett(cid:228) se ei ole noudattanut vesien suojelemisesta maataloudesta per(cid:228)isin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12. joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Tuomioistuimen havaitsemat puutteet koskevat nimen- omaan pilaantumisalttiiden vy(cid:246)hykkeiden m(cid:228)(cid:228)rittely(cid:228) ja hyv(cid:228)n maatalousk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n ohjeiden laatimista (1)


title: Verordnung (EG) Nr. 240/2000 der Kommission vom 31. Januar 2000 zur Festsetzung der im Sektor Getreide geltenden Zölle

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

text: 1. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 25/3 VERORDNUNG (EG) Nr. 240/2000 DER KOMMISSION vom 31. Januar 2000 zur Festsetzung der im Sektor Getreide geltenden Zölle DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1249/96 der Kommission vom 28. Juni 1996 mit Durchführungsbestimmungen zur Anwendung der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der im Sektor Getreide geltenden Zölle (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2519/98 (4), insbeson- dere auf Artikel 2 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Gemäß Artikel 10 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 werden bei der Einfuhr der in Artikel 1 derselben Verordnung genannten Erzeugnisse die Zölle des gemeinsamen Zolltarifs erhoben. Bei den Erzeugnissen von Absatz 2 desselben Artikels entsprechen die Zölle jedoch dem bei ihrer Einfuhr geltenden Interventions- preis, erhöht um 55 % und vermindert um den auf die betreffende anwendbaren cif-Einfuhrpreis. Dieser Zollsatz darf jedoch den Zoll des Gemeinsamen Zolltarifs nicht überschreiten. Lieferung Gemäß Artikel 10 Absatz 3 der genannten Verordnung wird der cif-Einfuhrpreis unter Zugrundelegung der für das betreffende Erzeugnis geltenden repräsentativen Weltmarktpreise berechnet. (3) (4) (5) (6) Mit der Verordnung (EG) Nr. 1249/96 wurden die Durchführungsbestimmungen erlassen, die sich auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 beziehen und die im Sektor Getreide geltenden Zölle betreffen. Die Einfuhrzölle gelten, bis eine Neufestsetzung in Kraft tritt, außer wenn in den zwei Wochen vor der folgenden Festsetzung keine Notierung der in Anhang II der Verordnung (EG) Nr. 1249/96 genannten Bezugsbörse vorliegt. sich die Einfuhrzölle Damit reibungslos anwenden lassen, sollten ihrer Berechnung die in repräsentativen Bezugszeiträumen festgestellten Marktkurse zugrunde gelegt werden. Die Anwendung der Verordnung (EG) Nr. 1249/96 hat die Festsetzung der Zölle gemäß dem Anhang zur vorlie- genden Verordnung zur Folge — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die im Sektor Getreide gemäß Artikel 10 Absatz 2 der Verord- nung (EWG) Nr. 1766/92 anwendbaren Zölle werden in Anhang I unter Zugrundelegung der im Anhang II derselben Verordnung angegebenen Bestandteile festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 1. Februar 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 31. Januar 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 161 vom 29. 6. 1996, S. 125. (4) ABl. L 315 vom 25. 11. 1998, S. 7. L 25/4 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 1. 2. 2000 Die im Sektor Getreide gemäß Artikel 10 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 geltenden Zölle ANHANG I KN-Code Warenbezeichnung 1001 10 00 Hartweizen hoher Qualität mittlerer Qualität (1) 1001 90 91 Weichweizen, zur Aussaat 1001 90 99 Weichweizen hoher Qualität, anderer als zur Aussaat (3) mittlerer Qualität niederer Qualität 1002 00 00 Roggen 1003 00 10 Gerste, zur Aussaat 1003 00 90 Gerste, andere als zur Aussaat (3) 1005 10 90 Mais, zur Aussaat, anderer als Hybridmais 1005 90 00 Mais, anderer als zur Aussaat (3) 1007 00 90 Körner-Sorghum, zur Aussaat, anderer als Hybrid-Körner- Sorghum Bei der Einfuhr auf dem Land-, Fluß- oder Seeweg aus Häfen des Mittelmeerraums, des Schwarzen Meeres oder der Ostsee zu erhebender Zoll (EUR/t) Bei der Einfuhr auf dem Luftweg oder aus anderen Häfen auf dem Seeweg zu erhebender (2) Zoll (EUR/t) 31,26 41,26 32,91 32,91 73,28 85,82 83,50 83,50 83,50 87,77 87,77 83,50 21,26 31,26 22,91 22,91 63,28 75,82 73,50 73,50 73,50 77,77 77,77 73,50 (1) Auf Hartweizen, der den Mindestmerkmalen für Hartweizen mittlerer Qualität gemäß Anhang I der Verordnung (EG) Nr. 1249/96 nicht genügt, wird der für Weichweizen niederer Qualität geltende Zoll erhoben. (2) Für Ware, die über den Atlantik oder durch den Suez-Kanal nach der Gemeinschaft geliefert wird (siehe Artikel 2 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1249/96), kann der Zoll ermäßigt werden um — 3 EUR/t, wenn sie in einem Hafen im Mittelmeerraum entladen wird, oder — 2 EUR/t, wenn sie in einem Hafen in Irland, im Vereinigten Königreich, in Dänemark, Schweden, Finnland oder an der Atlantikküste der Iberischen Halbinsel entladen wird. (3) Der Zoll kann pauschal um 14 oder 8 EUR/t ermäßigt werden, wenn die Bedingungen nach Artikel 2 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 1249/96 erfüllt sind. 1. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 25/5 ANHANG II Berechnungsbestandteile (Zeitraum vom 14. Januar 2000 bis 28. Januar 2000) 1. Durchschnitt der zwei Wochen vor der Festsetzung: Börsennotierung Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Erzeugnis (% Eiweiß, 12 % Feuchtigkeit) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 mittlere Qualität (*) US barley 2 Notierung (EUR/t) 118,94 106,74 96,49 87,39 154,25 (**) 144,25 (**) 102,01 (**) Golf-Prämie (EUR/t) 33,66 5,50 3,20 10,35 Prämie/Große Seen (EUR/t) — — — — (*) Negative Prämie („discount“) in Höhe von 10 EUR/t (Artikel 4 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 1249/96). (**) fob Golf. — — — — — — 2. Fracht/Kosten: Golf von Mexiko-Rotterdam: 15,43 EUR/t. Große Seen-Rotterdam: 28,12 EUR/t. 3. Zuschüsse gemäß Artikel 4 Absatz 2 Unterabsatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 1249/96: 0,00 EUR/t (HRW2) 0,00 EUR/t (SRW2)