title: Regolamento (CE) n. 162/2000 della Commissione, del 24 gennaio 2000, che rettifica il regolamento (CE) n. 2705/1999 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
import price

formats: pdf print

text: L 19/22 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 25. 1. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 162/2000 DELLA COMMISSIONE del 24 gennaio 2000 che rettifica il regolamento (CE) n. 2705/1999 recante fissazione dei valori forfettari all'importa- zione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalità di applicazione del regime di importazione degli ortofrutticoli (1), modificato da ultimo dal in particolare l'articolo 4, regolamento (CE) n. 1498/98 (2), paragrafo 1, considerando quanto segue: (1) (2) (3) il regolamento (CE) n. 2705/1999 della Commissione (3), ha fissato valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di clementine e di mandarini e simili ibridi di agrumi originari di alcuni paesi terzi; in seguito ad una verifica, si è constatato un errore nell'allegato di tale regolamento, che va pertanto rettifi- cato; a norma dell'articolo 4, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 3223/94, se per un prodotto di una determinata origine non è in vigore alcun valore forfettario all'impor- tazione, si applica la media dei valori forfettari all'impor- tazione in vigore; occorre pertanto ricalcolare tale media se viene rettificato uno dei valori forfettari all'importa- zione che la compongono; (4) l'applicazione del valore forfettario all'importazione rettificato deve essere richiesta dall'interessato per evitare che quest'ultimo subisca retroattivamente conseguenze sfavorevoli, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori forfettari all'importazione applicabili alle clementine e ai mandarini e simili ibridi di agrumi originari di alcuni paesi terzi che figurano nell'allegato del regolamento (CE) n. 2705/ 1999 sono sostituiti, per i codici dei paesi terzi specificati nella tabella riportata in allegato, dai valori forfettari all'importazione indicati nella stessa tabella. Articolo 2 Su richiesta dell'interessato, l'ufficio doganale in cui è stata effettuata l'imputazione procede al rimborso parziale dei dazi doganali per le clementine e i mandarini e simili ibridi di agrumi originari dei paesi terzi in questione immessi in libera pratica durante il periodo di applicazione del regolamento rettificato. Le domande di rimborso devono essere inoltrate entro l'ultimo giorno del terzo mese successivo all'entrata in vigore del presente regolamento, accompagnate dalla dichiara- zione di immissione in libera pratica per l'importazione di cui trattasi. Il presente regolamento entra in vigore il 28 gennaio 2000. Articolo 3 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 24 gennaio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 198 del 15. 7. 1998, pag. 4. (3) GU L 327 del 21. 12. 1999, pag. 13. 25. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 19/23 ALLEGATO Codice NC Codice dei paesi terzi Valore forfettario all'importazione (in EUR/100 kg) 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 204 999 204 999 51,6 64,3 53,1 78,4


title: Az Európai Parlament és a Tanács 253/2000/EK határozata (2000. január 24.) a Socrates közösségi oktatási cselekvési program második szakaszának létrehozásáról

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
association agreement
cooperation agreement
education
international cooperation

formats: html pdf print

text: 82 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 16/1. kötet 32000D0253 2000. 2. 3. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 28/1 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 253/2000/EK HATÁROZATA (2000. január 24. ) a „Socrates” közösségi oktatási cselekvési program második szakaszának létrehozásáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, (3) tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 149. és 150. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), Az Európai Tanács foglalkoztatásról szóló, 1997. novem- ber 20–21-én Luxemburgban tartott rendkívüli ülése elis- merte, hogy az élethosszig tartó oktatás és képzés komoly hozzájárulást jelenthet a tagállamok foglalkoztatáspolitiká- jához, és ezzel javítja a foglalkoztathatóságot, az alkalmaz- kodóképességet és a vállalkozó szellemet, valamint előse- gíti az esélyegyenlőséget. tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (3), (4) „A tudás Európája felé” című közleményében a Bizottság iránymutatásokat határozott meg egy olyan nyitott és dimanikus európai oktatási térség létrehozására, amelynek keretében az élethosszig tartó oktatás és képzés célkitűzése megvalósítható. A Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelő- en (4), (5) Az egyeztetőbizottság által 1999. november 10-én jóváhagyott együttes szövegtervezet fényében, mivel: (1) Az Európai Közösséget létrehozó szerződés előírja, hogy a Közösség programjainak többek között a minőségi okta- tás és képzés fejlődéséhez is hozzá kell járulniuk; az e cse- lekvési program keretében tett intézkedéseknek az oktatás európai dimenzióját kell erősíteniük, és hozzá kell járul- niuk a minőségi oktatás fejlődéséhez, hogy ezzel is előse- gítsék az élethosszig tartó tanulást. (2) Az Európai Parlament és a Tanács a 819/95/EK határoza- tával (5) létrehozta a Socrates közösségi cselekvési progra- mot. (1) HL C 314. , 1998. 10. 13. , 5. o. (2) HL C 410. , 1998. 12. 30. , 2. o. (3) HL C 51. , 1999. 2. 22. , 77. o. (4) Az Európai Parlament 1998. november 5-i véleménye (HL C 359. , 1998. 11. 23. , 60. o. ), a Tanács 1998. december 21-i közös álláspontja (HL C 49. , 1999. 2. 22. , 42. o. ), az Európai Parlament 1999. február 25-i határozata (HL C 153. , 1999. 6. 1. , 24. o. ) és az Európai Parla- ment 1999. december 15-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 1999. december 17-i határozata. (5) HL L 87. , 1995. 4. 20. , 10. o. A határozatot az 576/98/EK határozat (6) (7) (8) A Bizottság „Tanítás és tanulás – A tanuló társadalom felé” című fehér könyvében megállapította, hogy a tanuló társa- dalom kialakulásához az új ismeretek megszerzését támo- gatni és e célból a tanulás ösztönzésének minden formáját fejleszteni kell. Az „Oktatás, képzés, kutatás: a transznaci- onális mobilitás akadályai” című zöld könyvében a Bizott- ság kiemeli a mobilitás előnyeit az egyén és az Európai Unió versenyképessége szempontjából. Az Európai Parlament kívánságának megfelelően a Bizott- ság célja, hogy az iskolák mintegy 10 %-a részt vegyen a Comenius programban, és a hallgatók mintegy 10 %-a részt vegyen az Erasmus program mobilitási tevékenysé- geiben. Az aktív állampolgári részvételt támogatni és a kirekesztés minden formája ellen küzdeni kell, beleértve a faj- és ide- gengyűlöletet; különös figyelmet kell fordítani az egyenlő- ség támogatására, valamint a nők és férfiak közötti esélye- gyenlőség előmozdítására; különös figyelmet kell fordítani az eltérő bánásmódot igénylő személyekre. Az Európai Parlament és a Tanács az ifjúságról szóló hatá- rozatában és a Tanács a képzésről szóló, 1999/382/EK határozatában (6) közösségi cselekvési programokat hoz- tak létre az ifjúság és a képzés terén, amelyek a Socrates programmal közösen hozzájárulnak a „tudás Európája” kialakításához. módosította (HL L 77. , 1998. 3. 14. , 1. o. ). (6) HL L 146. , 1999. 6. 11. , 33. o. 16/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 83 (9) (10) A közösségi cselekvési program többletértékének növelése céljából szükséges, hogy a Bizottság a tagállamokkal együttműködve minden szinten biztosítsa az e határozat alapján végrehajtott programok és az egyéb kapcsolódó közösségi politikák, eszközök és programok közötti kohe- renciát és ezek egymással való kiegészíthetőségét. (16) E határozat a cselekvési program teljes időtartamára pénz- ügyi keretet határoz meg, amely elsődleges hivatkozást jelent az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizott- ságnak a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljá- rás fejlesztéséről szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodása (1) 33. pontja értelmében. Lehetőséget kell biztosítani olyan közös tevékenységek szervezésére, amelyek a Socrates programot és más, okta- táspolitikai vonatkozású közösségi programokat vagy cselekvéseket foglalnak magukban, így ösztönözve az együttműködést és növelve a közösségi programok több- letértékét. (17) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásá- nak szabályairól szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (2) megfelelően kell meghozni, (11) Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás („EGT-megállapodás”) szorosabb együttműködésről rendel- kezik az oktatás, a képzés és az ifjúságpolitika terén egyfe- lől az Európai Közösség és tagállamai, másfelől az Európai Szabadkereskedelmi Társulásnak (EFTA) az Európai Gaz- dasági Térségben részt vevő országai (EFTA-/EGT- országok) között. A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 1. cikk A cselekvési program létrehozása (1) E határozat az oktatás terén létrehozza a „Socrates” közösségi cselekvési program (a továbbiakban: „cselekvési program”) máso- dik szakaszát. (12) Biztosítani kell, hogy a cselekvési programban történő részvétel lehetősége megnyíljon a társult közép- és kelet- európai országok előtt, az európai megállapodásokban, azok kiegészítő jegyzőkönyveiben, illetve a megfelelő tár- sulási tanácsok határozataiban meghatározott feltételeknek megfelelően; egyben a részvétel lehetőségét biztosítani kell Ciprus számára az országgal egyeztetendő eljárással megál- lapított kiegészítő hozzájárulások finanszírozásával; vala- mint Málta és Törökország számára a Szerződés rendelke- zéseinek hozzájárulások finanszírozásával. kiegészítő megfelelő (13) A cselekvési programot a Bizottság és a tagállamok együtt- működésével rendszeresen nyomon kell követni és érté- kelni, hogy ezáltal újra lehetőség legyen kiigazításokra, különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásait ille- tően; az értékelésnek független, pártatlan testületek által lefolytatott külső értékelést is tartalmaznia kell. (14) A Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás és arányosság elvével összhangban – az európai együttműkö- dés minőségi oktatáshoz való hozzájárulását szolgáló cse- lekvések célkitűzéseit többek között a multilaterális part- nerségek, a mobilitás és a közösségi szintű információcsere miatt a tagállamok nem tudják megfelelően megvalósítani; a közösségi cselekvések és intézkedések transznacionális kiterjedésének köszönhetően ezeket inkább a Közösség tudja megvalósítani; e határozat csak azokra terjed ki, ame- lyek a célkitűzések eléréséhez feltétlenül szükségesek. (15) Az európai kreditátszámítási rendszer (ECTS) fejlesztésével hatékony módon biztosítható, hogy a mobilitási célkitűzé- sek teljes mértékben megvalósuljanak; a cselekvési pro- gramban részt vevő felsőoktatási intézményeket ösztö- nözni kell, hogy a lehető legnagyobb mértékben vegyék igénybe az ECTS-t. (2) A cselekvési programot a 2000. 2006. december 31-ig terjedő időszakban kell végrehajtani. január 1-jétől induló (3) A cselekvési program az oktatás és képzés európai dimenzi- ójának fejlesztésével, a formális és nem formális oktatáson és kép- zésen alapuló élethosszig tartó tanulás elősegítésével járul hozzá a „tudás Európájának” létrehozásához. Támogatja az aktív állam- polgári részvétel kialakítását, valamint a foglalkoztathatóságot előreláthatóan előmozdító ismeretek, képességek és készségek elsajátítását. (4) A cselekvési program támogatja és kiegészíti a tagállamok által a területükön végrehajtott cselekvéseket, egyben teljes mér- tékben tiszteletben tartja kulturális és nyelvi különbözőségüket, valamint hatáskörüket az oktatás tartalmát, valamint az oktatás és a képzési rendszerek szervezeti felépítését illetően. 2. cikk A cselekvési program célkitűzései A minőségi oktatás fejlesztéséhez és az élethosszig tartó tanulás elősegítéséhez való hozzájárulás érdekében, a tagállamok hatás- körét teljes mértékben tiszteletben tartva a cselekvési program cél- kitűzései a következők: a) az oktatás európai dimenziójának megerősítése minden szin- ten és az európai oktatási erőforrásokhoz való széles, transz- nacionális hozzáférés megkönnyítése, egyben az esélyegyen- lőség elősegítése az oktatás minden területén; b) az Európai Unió nyelvei ismeretének mennyiségi és minőségi fejlesztése, különös tekintettel a kevésbé elterjedt és tanított nyelvekre, az Európai Unió népei közötti jobb megértés és szolidaritás, valamint az oktatás interkulturális dimenziójának támogatása céljából; (1) HL C 172. , 1999. 6. 18. , 1. o. (2) HL L 184. , 1999. 7. 17. , 23. o. 84 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 16/1. kötet c) az együttműködés és mobilitás elősegítése az oktatás terén, f) a közösségi referenciaanyagok folyamatos fejlesztése különösen: – az oktatási intézmények közötti cserék ösztönzésével, – a nyitott és távoktatás elősegítésével, – az oklevelek és a tanulmányi időszakok elismerésének ösz- tönzésével, – az információcsere fejlesztésével, és az ilyen szempontból fennálló akadályok elhárításával; d) a pedagógiai módszerek és segédanyagok fejlesztése terén az innováció ösztönzése, beleértve – ahol ez alkalmazható – az új technológiák felhasználását és az oktatás terén a közös érde- ket szolgáló kérdések feltárását. – a nemzeti oktatáspolitikák megfigyelése és elemzése, – a helyes gyakorlatok és az innováció megfigyelése és ter- jesztése, – széles körű információcsere által. 4. cikk Részvétel a cselekvési programban (1) A mellékletekben meghatározott feltételek és végrehajtási rendelkezések alapján a cselekvési program különösen a követke- zőkre irányul: a) tanulók, hallgatók és egyéb tanulók; b) az oktatásban közvetlenül részt vevő személyzet; 3. cikk c) az egyes tagállamok által meghatározott oktatási intézmények minden fajtája; Közösségi intézkedések (1) A cselekvési program 2. cikkben meghatározott célkitűzéseit a következő programokkal kell megvalósítani, amelyek tartalmát és végrehajtási eljárását a melléklet tartalmazza: 1. program Közoktatás (Comenius); 2. program Felsőoktatás (Erasmus); d) az oktatási rendszerekért és politikákért helyi, regionális és nemzeti szinten felelős személyek és testületek a tagállamok- ban. (2) A cselekvési program megfelelő programjaiban szintén részt vehetnek az oktatási intézményekkel együttműködő köz- vagy magánintézmények, különösen: – a helyi és regionális testületek és szervezetek, 3. program Felnőttoktatás és egyéb oktatási formák (Grundt- – az oktatás terén működő szövetségek, beleértve a hallgatói, vig); diák-, tanári és szülői szervezeteket, 4. program Nyelvoktatás- és tanulás (Lingua); – vállalkozások, konzorciumok, kereskedelmi szervezetek, 5. program Nyitott és távtanulás, információs és kommuniká- ciós technológiák az oktatásban (Minerva); 6. program Megfigyelés és innováció; 7. program Együttes fellépések; 8. program Kísérő intézkedések. (2) Ezeket a programokat a következő jellegű intézkedések által kell végrehajtani olyan transznacionális tevékenységek formájá- ban, amelyek az intézkedések közül többet is összekapcsolhatnak egymással: kereskedelmi és iparkamarák, – a szociális partnerek és szervezeteik minden szinten, – kutatóközpontok és -intézmények. 5. cikk A cselekvési program végrehajtása és együttműködés a tagállamokkal (1) A Bizottság: a) a személyek transznacionális mobilitásának támogatása az közösségi programjainak végrehajtását, – a mellékletnek megfelelően biztosítja a cselekvési program oktatás terén Európában; b) az információs és kommunikációs technológiák (IKT) oktatási felhasználásának támogatása; c) a tapasztalatok és a helyes gyakorlatok cseréjét elősegítő transznacionális együttműködési hálózatok fejlesztésének támogatása; d) a nyelvi készségek és a más kultúrák iránti megértés elősegí- tése; – konzultál a szociális partnerekkel és a az európai szinten működő megfelelő oktatási szövetségekkel, és ezek vélemé- nyéről tájékoztatja a 8. cikk (1) bekezdésében említett bizott- ságot. (2) A tagállamok: – megteszik a szükséges intézkedéseket a cselekvési program tagállami szinten történő hatékony működtetése érdekében, amelybe a nemzeti gyakorlatnak megfelelően bevonnak min- den, az oktatásban érdekelt felet, e) az innováció és a minőség oktatásban történő fejlesztésére ter- vezett, transznacionális partnerhálózaton alapuló, újító jellegű kísérleti projektek támogatása; – tagállami szinten létrehozzák a közösségi program cselekvései végrehajtásának összehangolt irányításához szükséges megfe- lelő szerveket (Socrates nemzeti irodák), 16/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 85 – olyan intézkedések meghozatalára törekszenek, amelyeket a cselekvési programhoz való hozzáférés jogi és igazgatási aka- dályainak elhárításához szükségesnek ítélnek, (2) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket minden egyéb tárgyban a 8. cikk (3) bekezdésében említett tanács- adó bizottsági eljárásnak megfelelően kell meghozni. – lépéseket tesznek a többi közösségi programmal történő lehet- séges együttműködés megvalósításának tagállami szintű biz- tosítására. 8. cikk A bizottság (3) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja: (1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. – az előző oktatási program (a 819/95/EK határozattal létreho- zott Socrates program) keretében végrehajtott programok és a jelenlegi cselekvési program alapján végrehajtandó programok közötti átmenetet, illetve az előző oktatási program (Socrates) keretében végrehajtott program és a jelenlegi cselekvési pro- gram alapján végrehajtandó programok eredményeinek ter- jesztését, (2) Ahol erre a bekezdésre hivatkoznak, az 1999/468/EK hatá- rozat 4. és 7. cikke alkalmazandó, tekintettel e határozat 8. cik- kének rendelkezéseire. Az 1999/468/EK határozat 4. cikk (3) bekezdésében megállapí- tott időszakot két hónapban kell meghatározni. – a cselekvési program által támogatott programokhoz a szük- séges tájékoztatást, nyilvánosságot és nyomon követést. (3) Ahol erre a bekezdésre hivatkoznak, az 1999/468/EK hatá- rozat 3. és 7. cikke alkalmazandó, tekintettel e határozat 8. cik- kének rendelkezéseire. 6. cikk Együttes fellépések A „tudás Európája” kiépítése folyamatának részeként az e cselekvési programban foglalt intézkedések a 8. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően együttes fellépésekként is végrehajthatók a kapcsolódó közösségi programokkal és cselekvésekkel, különösen a Leonardo da Vinci programmal, a Fiatalság Európáért programmal, valamint a kutatás és technológiák területén illetve az új fejlesztés, kapcsolódó közösségi programokkal. 7. cikk Végrehajtási intézkedések (1) Az e határozat végrehajtásához szükséges, az alábbi ügyekkel kapcsolatos intézkedéseket a 8. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásoknak megfelelően kell meghozni. a) az éves munkaprogram, a prioritásokat beleértve, az együttes fellépések témái, a kiválasztási feltételek és eljárások; b) a Közösség által nyújtandó pénzügyi támogatás (összegek, idő- tartam és címzettek), valamint általános iránymutatások a cse- lekvési program végrehajtásához; c) az éves költségvetés és a pénzösszegek elosztása a cselekvési program különböző programjai között; d) a decentralizáltan irányítandó programokhoz szükséges pénz- összegek elosztása a tagállamok között; (4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát. 9. cikk Együttműködés más programok bizottságaival és más közösségi kezdeményezésekre vonatkozó információk (1) A bizottság kialakítja a közösségi szakképzési politika végre- hajtására létrehozott Leonardo da Vinci cselekvési program kere- tei között felállított bizottsággal, valamint a Fiatalság Európáért közösségi cselekvési program keretei között létrehozott bizottság- gal történő rendszeres és kiépített együttműködést. (2) A cselekvési program és a 11. cikkben említett többi intézke- dés közötti összhang biztosítása érdekében a Bizottság rendsze- resen tájékoztatja a bizottságot az oktatás, szakképzés és ifjúság- politika terén meghirdetett közösségi kezdeményezésekről, beleértve a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel történő együttműködést. 10. cikk Finanszírozás (1) A cselekvési program végrehajtásához a pénzügyi referencia- összeg az 1. cikkben meghatározott időszakra 1 850 millió euró. (2) Az éves hozzájárulásokat a költségvetési hatóság hagyja jóvá a pénzügyi terv keretei között. 11. cikk Összhang és kiegészítő jelleg e) a cselekvési program nyomon követésére és értékelésére, vala- mint az eredmények közzétételére és terjesztésére szolgáló rendelkezések; f) a projektek kiválasztására vonatkozó Bizottsági javaslatok, beleértve a 7. programhoz tartozókat is (együttes fellépések). (1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja az álta- lános összhangot és kiegészítő jelleget a többi vonatkozó közös- ségi politikával, intézkedéssel és cselekvéssel. A cselekvési pro- gramnak hozzá kell járulnia a közösségi politikák céljainak megvalósításához az egyenlőség, a nők és férfiak közötti esélye- gyenlőség és a társadalmi felzárkóztatás elősegítése terén. 86 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 16/1. kötet A Bizottság biztosítja a cselekvési program és a Közösség harma- dik országokkal és megfelelő nemzetközi szervezetekkel folyta- tott oktatási együttműködése keretében végrehajtott programjai és alprogramjai közötti eredményes kapcsolatot. vizsgálni kell a végrehajtott programok lényegességét, hatékony- ságát és hatását a 2. cikkben említett célkitűzések tekintetében. Az értékelés során a cselekvési program egészének hatását is vizsgálni kell. (2) A cselekvési program intézkedéseinek végrehajtása során a Bizottság és a tagállamok az összehangolt foglalkoztatási straté- gia részeiként figyelembe veszik a Tanács által elfogadott foglal- koztatási irányelvekben meghatározott prioritásokat. Az értékelésnél vizsgálni kell a cselekvési program programjai és a más, vonatkozó közösségi politikák, eszközök és fellépések keretében végrehajtott programok egymással való kiegészíthető- ségét is. 12. cikk Az EFTA-/EGT-országok, a társult közép- és kelet-európai országok, Ciprus, Málta és Törökország részvétele A cselekvési programban részt vehetnek: A 8. cikk (2) bekezdésében leírt eljárás alapján kialakított szem- pontoknak megfelelően a cselekvési programot rendszeres, füg- getlen, külső értékelésnek kell alávetni. (3) A tagállamoknak 2003. december 31-ig és 2007. június 30-ig beszámolót kell benyújtaniuk a Bizottsághoz a cselekvési pro- gram végrehajtásáról és hatásáról. – az EFTA-/EGT-országok az EGT-megállapodásban meghatáro- zott feltételeknek megfelelően, (4) A Bizottság az Európai Parlament, a Tanács, a Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága elé terjeszti: – a társult közép- és kelet-európai országok az Európa- megállapodásokban, azok kiegészítő jegyzőkönyveiben és a megfelelő társulási tanácsok határozataiban meghatározott fel- tételeknek megfelelően, – Ciprus ugyanazon feltételek mellett, mint amelyek az EFTA- /EGT-országokra vonatkoznak, az országgal egyeztetendő eljárással megállapított kiegészítő hozzájárulások finanszíro- zásával, – Málta és Törökország a Szerződés rendelkezéseinek megfelelő kiegészítő hozzájárulások finanszírozásával. 13. cikk Nemzetközi együttműködés A cselekvési program alapján és a 8. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően a Bizottság együttműködik harmadik országokkal és a megfelelő nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal. 14. cikk Figyelemmel kísérés és értékelés (1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve rendszeresen figyelemmel kíséri a cselekvési programot. A figyelemmel kísérés és értékelési folyamat eredményeit fel kell használni a cselekvési program végrehajtása során. A nyomon követés a (3) bekezdésben említett beszámolókat és a különleges tevékenységeket foglalja magában. (2) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve rendszeresen értékeli a cselekvési program végrehajtását. Az értékelés során – új tagállamok csatlakozásakor beszámolót a csatlakozás cse- lekvési programra gyakorolt pénzügyi következményeiről, továbbá – ha szükséges – pénzügyi javaslatokat a csatlakozás cselekvési programra gyakorolt pénzügyi következményeinek kezelésére, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1999. május 6-i intézményközi megállapodásának a költség- vetési fegyelemre és a költségvetési eljárás fejlesztésére vonat- kozó rendelkezéseinek, valamint az Európai Tanács 1999 márciusában tartott berlini ülése zárónyilatkozatának megfe- lelően. Az Európai Parlament és a Tanács a lehető legrövidebb idő alatt határozatot hoz a javaslatokról, – időszaki értékelő beszámolót az elért eredményekről és a cse- lekvési program végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásairól 2004. június 30-ig, – egy, a cselekvési program folytatásáról szóló közleményt 2006. december 31-ig, – utólagos értékelő beszámolót 2007. december 31-ig. 15. cikk Hatálybalépés Ez a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. Kelt Brüsszelben, 2000. január 24–én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök N. FONTAINE az elnök J. GAMA 16/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 87 MELLÉKLET I. BEVEZETÉS ÉS ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A 2. cikkben megállapított célkitűzéseket a 3. cikkben leírt közösségi intézkedések alapján az ebben a mellékletben meghatározott programok által kell végrehajtani. 2. Az időrendre, a pályázatok leadási feltételeire és az elbírálási, valamint a kiválasztási szempontokra vonatkozó rendelkezéseket a 8. cikk (2) bekezdésének megfelelően kell meghatározni, és ezeket a Bizottságnak rendszeresen közzé kell tennie a „Socrates pályázati útmutató” című kiadványban. A Bizottság ezenkívül közzéteszi a pályázati felhívásokat, egyben meghatározza a pályázatok leadási határidejét. 3. A személyek mobilitásával kapcsolatos tevékenységekkel összefüggésben megfelelő nyelvi előkészítést kell biztosítani, hogy ezáltal a kedvezményezettek a fogadó intézményben használt nyelv ismeretének a szükséges fogadó mértékben birtokában legyenek. Megfelelő szervezési előkészületeket kell intézményekben, hogy ezáltal a szóban forgó mobilitási tevékenységből származó legnagyobb előnyökre tehessenek szert. tenni a küldő és 4. A felsőoktatási intézmények által a cselekvési program különböző programjai keretében koordinált projekteknek az érintett intézmények számára a 2. programban előírt „intézményi szerződés” részét kell képezniük. 5. A speciális oktatást igénylő személyek hozzáférésének és részvételének elősegítésére támogató intézkedéseket is lehet hozni. Ahol szükséges, pozitív cselekvésekre kerülhet sor a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség elősegítése céljából. Különösen támogatni kell az olyan tevékenységeket, amelyek különleges hangsúlyt fektetnek az interkulturális szempontokra, vagy amelyek a más nyelvekben való készségeket segítik elő, különösen a Közösség területén kevésbé elterjedt és tanított nyelvek esetében. A cselekvési program valamennyi programjában támogatni kell a nyitott és távtanulás minden formáját, továbbá az információs és kommunikációs technológiák megfelelő alkalmazását. Különös figyelmet kell fordítani az eredmények terjesztésére a cselekvési program minden programját illetően. II. KÖZÖSSÉGI CSELEKVÉSEK A melléklet a cselekvések két fő típusát tartalmazza: – – az első típus (1–3. program) az élethosszig tartó oktatás három alapszintjére irányul (iskola, felsőoktatási intézmény, egyéb), a második típus (4–8. program) az olyan keresztirányú intézkedésekre vonatkozik, mint a nyelvek, az oktatási célú információs és kommunikációs technológiák (IKT) – különösen beleértve az oktatási multimédiát és az információcserét –, valamint az olyan horizontális jellegű kérdések, mint az innováció, az eredmények terjesztése, a együttes fellépések és a program értékelése. 1. PROGRAM: „COMENIUS”: KÖZOKTATÁS 1. 1 alprogram: Iskolai partnerhálózatok 1. 2 alprogram: Az iskolai oktatásban részt vevő személyzet alap- és továbbképzése 1. 3 alprogram: Az iskolai partnerhálózatokkal és az iskolai oktatásban részt vevő személyzet képzésével foglalkozó hálózatok 2. PROGRAM: „ERASMUS”: FELSŐOKTATÁS 2. 1 alprogram: A felsőoktatási intézmények európai együttműködése 2. 2 alprogram: Hallgatók és egyetemi oktatók mobilitása 2. 3 alprogram: Tematikus hálózatok 3. PROGRAM: „GRUNDTVIG”: FELNŐTTOKTATÁS ÉS EGYÉB OKTATÁSI FORMÁK 4. PROGRAM: „LINGUA”: NYELVOKTATÁS ÉS -TANULÁS 5. PROGRAM: „MINERVA”: NYITOTT ÉS TÁVTANULÁS, INFORMÁCIÓS ÉS KOMMUNIKÁCIÓS TECHNOLÓ- GIÁK AZ OKTATÁSBAN 6. PROGRAM: MEGFIGYELÉS ÉS INNOVÁCIÓ 6. 1 alprogram: Az oktatási rendszerek és politikák, valamint az innováció megfigyelése 6. 2 alprogram: A felmerülő szükségletekre válaszoló újszerű kezdeményezések 7. PROGRAM: EGYÜTTES FELLÉPÉSEK 8. PROGRAM: KÍSÉRŐ INTÉZKEDÉSEK 88 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 16/1. kötet 1. PROGRAM: „COMENIUS”: KÖZOKTATÁS A Comenius a közoktatás minőségének javítását és európai dimenziójának erősítését szolgálja, különösen az iskolák közötti transznacionális együttműködés ösztönzésével, a közoktatásban közvetlenül részt vevő személyzet szakmai fejlődésének tökéletesítéséhez való hozzájárulással, valamint a nyelvtanulás és tudatosság elősegítésével. interkulturális 1. 1. alprogram: Iskolai partnerhálózatok 1. A Közösség támogatja az iskolák közötti többoldalú partnerhálózatok létrehozását. Az ilyen partnerhálózatok egyéb, megfelelő testületeket, például tanárképző intézményeket, helyi intézményeket és szerveket, üzleti vagy kulturális létesítményeket, valamint szülői, diák- és egyéb szervezeteket is magukban foglalhatnak. 2. A közösségi pénzügyi támogatás a következő projektekhez adható: a) olyan projektek, amelyek egy vagy több, a részt vevő iskolák közös érdeklődésére számot tartó témára összpontosítanak, és tartalmazzák a következőket: – – a tanulók részvételét a projekt előkészítése és a projekt tevékenységei során, beleértve a projekthez fűződő mobilitást, ahol az szükséges, a tanárok mobilitását a projektek előkészítése és nyomon követése, valamint a más tagállamokban való tanítás céljából, beleértve vállalati kihelyezést is, – tananyagok kidolgozását és a helyes gyakorlatok cseréjét; b) a Közösség hivatalos nyelveinek oktatását és tanulását célzó projektek az ír nyelvvel (az egyik nyelv, amelyen az Európai Közösségeket létrehozó szerződéseket megszövegezték), és a luxemburgi nyelvvel (a Luxemburg területén beszélt nyelv) együtt, beleértve a tagállamok határövezetein, a Közösség hivatalos nyelveit a többi tagállam szomszédos területein. A projektek lehetnek kétoldalúak, különösen amikor valamely kevésbé elterjedt vagy tanított nyelvre irányulnak, és az a) pontban említett tevékenységeken kívül diákcserét is magukban kell foglalniuk; c) az interkulturális tudatosság elősegítésére irányuló projektek és különösen azok, amelyeket a faj- és idegengyűlölet elleni küzdelem támogatására terveztek, vagy amelyek a migráns munkavállalók, a romák és vándorló életmódú személyek, valamint a változó munkahelyű személyek gyermekeinek különleges szükségleteit célozzák; d) a speciális oktatást igénylő tanulókkal kapcsolatos problémákat kezelő projektek, különös gondot fordítva az ilyen tanulók beilleszkedésére az általános oktatásba. 3. Azoknak az iskoláknak, amelyek részt kívánnak venni az alprogramban, rövid, vázlatos leírást kell beadniuk a program keretében a következő tanévre tervezett tevékenységekről („Comenius Terv”). A Comenius Terv lehetővé teszi a Socrates nemzeti irodák számára, hogy az alprogram keretében történő kiválasztáskor figyelembe vegyék az adott iskolában az európai tevékenységek általános fejlődését. 1. 2. alprogram: Az iskolai oktatásban részt vevő személyzet alap- és továbbképzése 1. A Közösség támogatja az iskolai oktatásban közvetlenül részt vevő személyzet alap- és továbbképzésében tevékenykedő intézmények és testületek többoldalú projektjeit. Az iskolák és az e határozat 4. cikkében leírt, az oktatás terén működő egyéb szereplők részvételét, valamint a megfelelő regionális és helyi szintű felügyelőtestületek bevonását is támogatni kell. 2. A közösségi pénzügyi támogatás a következő tevékenységekhez adható: Mobilitási programok: a) az alapképzés céljából végrehajtott mobilitás, beleértve a gyakorlati képzési időszakokat, a nyelvtanulási ösztöndíjakat, és a vállalati kihelyezést; b) a továbbképzés céljából végrehajtott mobilitás és a képzett iskolai személyzet ismereteinek korszerűsítése; c) korlátozott időtartamú mobilitás, beleértve a nyelvtanárok számára tartott „nyelvi fürdőket”, nyelvtanárrá történő átképzést, nyelvtanárként újra munkába állni készülő képzett tanárok átképzését, valamint más tárgyat oktató tanárokat, akiknek idegen nyelven kell tanítaniuk, vagy idegen nyelven szeretnének tanítani; Többoldalú együttműködési projektek: d) tantervek, tanmenetek, modulok vagy oktatási anyagok kidolgozása az iskolai oktatás európai dimenziója erősítésének keretében; e) az iskolaigazgatást és a kapcsolódó szolgáltatásokat – mint például az orientáció és a tanácsadás – érintő képzési tevékenységek és információcsere; 16/1. kötet HU f) Az Európai Unió Hivatalos Lapja 89 az iskolai oktatásban a interkulturális tudatosság javítására vagy a migráns munkavállalók, a romák és vándorló életmódú személyek, valamint a változó munkahelyű személyek gyermekei beilleszkedésének és tanulmányi előmenetelük javulásának elősegítésére kialakított oktatási és képzési tevékenységek és információcsere; g) a veszélyeztetett és a speciális oktatást igénylő tanulók oktatásában részt vevő tanárok képzésére és fejlesztésére vonatkozó tevékenységek. 1. 3. alprogram: Az iskolai partnerhálózatokkal és az iskolai oktatásban részt vevő személyzet képzésével foglalkozó hálózatok A Közösség elősegíti az 1. 1. és az 1. 2. alprogram által támogatott, az iskolai oktatásban részt vevő személyzet képzésére vonatkozó projekteket és az iskolai partnerhálózatokat, hogy ezek által lehetővé váljon a közös érdeklődésre számot tartó témákban az együttműködés, az eredmények és a helyes gyakorlatok terjesztése, valamint az iskolai oktatás minőségi és újszerű szempontjainak egyeztetése. Ahol szükséges fejleszteni kell a tanárképző hálózatokat, szoros együttműködésben az Erasmus program keretében létrehozott egyetemi tematikus hálózatokkal. 2. PROGRAM: „ERASMUS”: FELSŐOKTATÁS Az Erasmus program elősegíti a felsőoktatás minőségének javítását és európai dimenziójának erősítését, az egyetemek közötti transznacionális együttműködést, növeli a felsőoktatási ágazatban az európai mobilitást, valamint javítja a tanulmányok és képesítések akadémiai elismerését és átláthatóságát a Közösségen belül. A részt vevő egyetemek a jóváhagyott Erasmus-tevékenységekre kiterjedő „intézményi szerződést” kötnek a Bizottsággal. E szerződések általában három évre szólnak és megújíthatók. 2. 1. alprogram: A felsőoktatási intézmények európai együttműködése 1. A Közösség támogatja a felsőoktatási intézmények közötti együttműködési tevékenységeket, beleértve a más tagállamban levő partnerekkel kapcsolatban álló felsőoktatási intézmények által végrehajtott újszerű projekteket, amelyekben részt vesznek – ahol erre lehetőség van – az e határozat 4. cikkében leírt más, az oktatásban érdekelt szereplők is. 2. A közösségi pénzügyi támogatás a következő tevékenységekhez adható: a) hallgatók és egyetemi oktatók mobilitásának megszervezése; b) tantervek, modulok, multidiszciplináris tevékenységeket és a tantárgyak idegen nyelven történő oktatását is beleértve; intenzív tanfolyamok és más oktatási tevékenységek közös kidolgozása, a c) a más tagállamokban történő tanulmányi célú elismerés megkönnyítésére tervezett európai kreditátszámítási rendszer (ECTS) megszilárdítása, kiterjesztése és továbbfejlesztése. 2. 2. alprogram: Hallgatók és egyetemi oktatók mobilitása 1. A Közösség a következő személyekeket érintő transznacionális mobilitási tevékenységeket támogatja: a) hallgatók, a 2. pontnak megfelelően; b) egyetemi oktatók, azzal a céllal, hogy olyan oktatási feladatokat lássanak el, amelyek erősíthetik az európai dimenziót, vagy bővítik az érintett felsőoktatási intézmények által ajánlott kurzusok körét. 2. Azok a felsőfokú képesítéssel rendelkező személyek, akik az alprogram keretében 3–12 hónapot töltenek egy másik tagállamban, „Erasmus hallgatóknak” minősülnek, tekintet nélkül arra, hogy részesültek-e a 3. pont alapján pénzügyi támogatásban. Ezeket az időszakokat az intézményi szerződések részét képező felsőoktatási intézményközi megállapodások alapján teljes egészében beszámítják, és lehetőség szerint vállalati kihelyezést is tartalmazhatnak. A fogadó felsőoktatási intézmények nem számítanak fel tandíjat az Erasmus hallgatóknak. A speciális oktatást igénylő hallgatókra külön figyelmet kell fordítani. 3. A közösségi pénzügyi támogatás a következőkhöz adható: – hallgatói mobilitás. A tagállamok a közösségi ösztöndíjak odaítélésekor a megfelelő módon figyelembe vehetik a pályázók anyagi helyzetét. Mivel a közösségi hozzájárulás a hallgatói mobilitás költségeinek csupán egy részét fedezi, a Közösség felkéri a tagállamokat, hogy segítsenek a szükséges források biztosításában. Ebben az összefüggésben a származási tagállamban a hallgatók számára elnyerhető ösztöndíjakat és kölcsönöket a fogadó tagállamban való tanulmányok idejére is biztosítani kell, – – egyetemi oktatók mobilitása, előkészítő intézkedések, a IV. B. szakasz 4. pontjának megfelelően. 90 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 16/1. kötet 2. 3. alprogram: Tematikus hálózatok A Közösség elősegíti a tematikus hálózatok fejlesztését és megszilárdítását, amelyek lehetővé teszik felsőoktatási intézmények nagy csoportja számára az együttműködést egy vagy több területen vagy egyéb, közös érdeklődésre számot tartó ügyben abból a célból, hogy az innováció eredményeit terjesszék, a helyes gyakorlatok terjesztését elősegítsék, a felsőoktatás minőségi és innovatív vonatkozásairól folytatott vitát ösztönözzék, az oktatói módszereket fejlesszék, valamint a közös programok és szakosított kurzusok fejlesztését élénkítsék. Támogatni kell a tudós társaságok, a szakmai szövetségek és a szocioökonómiai körök bekapcsolódását. Külön figyelmet kell fordítani az eredmények terjesztésére. 3. PROGRAM: „GRUNDTVIG”: FELNŐTTOKTATÁS ÉS EGYÉB OKTATÁSI FORMÁK 1. Az 1. program (közoktatás) és a 2. program (felsőoktatás) kiegészítéseképpen a Grundtvig program az élethosszig tartó tanulás európai dimenziójának ösztönzését, a transznacionális együttműködés fokozása által az innovációhoz és a többi oktatási módszer fokozott mértékű megnyitásához, hozzáférhetőségéhez és minőségéhez történő hozzájárulást, valamint a nyelvtanulás elősegítését célozza. A program ennélfogva azokra a személyekre irányul, akik életük bármely szakaszában az ismeretekhez és készségekhez való hozzáférést keresik a formális vagy nem formális oktatás keretei között vagy az önálló tanulás által, és ezáltal növelik interkulturális tudatosságukat, foglalkoztathatóságukat és fejlesztik képességüket arra, hogy előrelépjenek az oktatásban, és aktív szerepet játsszanak a társadalomban. 2. A közösségi pénzügyi támogatás olyan transznacionális projektekhez és kezdeményezésekhez adható, amelyek a következők elősegítését célozzák: a) a felnőttek egyéni igénye az élethosszig tartó tanulás és az abban való részvételük iránt; b) az alapvető oktatási és képzési hiányosságokkal rendelkező személyek képességeinek kialakítása vagy naprakésszé tétele; c) az újszerű oktatási megközelítési módok és a helyes gyakorlatok kidolgozása, cseréje és terjesztése, beleértve a modulok és a megfelelő oktatási segédanyagok kidolgozását és terjesztését; d) az információs és támogató szolgáltatások fejlesztése, beleértve a szolgáltatásokhoz kapcsolódó tájékoztatást és tanácsadást a felnőttoktatásban részt vevők és a szolgáltatók számára; e) a felnőttoktatás résztvevői által megszerzett tudás, képességek és készségek – beleértve a tapasztalati vagy önálló tanulás, illetve a nem formális oktatás által megszerzetteket is – értékelését, jóváhagyását vagy tanúsítását szolgáló eszközök és módszerek kidolgozása; f) a felnőttoktatásban részt vevő tanulók és szolgáltatók más közösségi nemzetközi tudatosságának javítása; idegennyelv-ismereteinek vagy g) az ebben az ágazatban foglalkoztatott tanárok alap- vagy továbbképzésének fejlesztése, h) tanulmányutak és csereprogramok olyan személyek számára is, akik a felnőttoktatásban, felnőttoktatók képzésében dolgoznak; illetve a i) projektek a felnőttoktatásban részt vevő, speciális oktatást igénylő tanulók részére. 3. A Közösség támogatja az európai hálózatok létrehozását, hogy ezáltal erősödjön a kapcsolat a különböző érdekelt felek között, és a közös érdeklődésre számot tartó ügyekben lehetővé váljon a biztosabb alapon történő együttműködés, valamint felek tudatossága az oktatás európai dimenziójával kapcsolatban. fokozódjon az érdekelt 4. PROGRAM: „LINGUA”: NYELVOKTATÁS ÉS -TANULÁS 1. A Lingua program célja a nyelvtanulással kapcsolatos keresztirányú cselekvések támogatása abból a célból, hogy elősegítse és fenntartsa a nyelvi sokszínűséget a Közösségben, javítsa a nyelvoktatás és -tanulás minőségét, valamint hogy megkönnyítse az egyéni igényekhez szabott élethosszig tartó tanuláshoz való hozzáférést. Külön figyelmet kell fordítani arra, hogy a transznacionális kapcsolatok intenzívebbé váljanak a nyelvtanári szakmában és a nyelvoktatás területén működő döntéshozók között a Közösségben az oktatási ágazatokban. Ezáltal a Lingua kiegészíti és bővíti a cselekvési program többi cselekvésének a nyelvtanulás elősegítésével kapcsolatos intézkedéseit, különösen az 1. , 2. és 3. programot. 2. Ebben az összefüggésben a nyelvtanulás a Közösség valamennyi hivatalos nyelvének idegen nyelvként való tanítására és tanulására kiterjed az írrel (az egyik nyelv, amelyen az Európai Közösségeket létrehozó szerződéseket megszövegezték) és a luxemburgi nyelvvel (a Luxemburg területén beszélt nyelv) együtt. Ezek közül külön figyelmet kell fordítani a programban a kevésbé elterjedt és tanított nyelvekre. 16/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 91 3. A közösségi pénzügyi támogatás a következő transznacionális nyelvoktatási projektekhez és tevékenységekhez adható: a) figyelemfelkeltő tevékenységek, amelyek célja ráirányítani a figyelmet a nyelvtanulás jelentőségére és a nyelvtanulási lehetőségek elérhetőségére; b) az innováció és a helyes gyakorlatok, mint például a korai nyelvtanulás vagy a többnyelvűség elősegítését és/vagy terjesztését célzó tevékenységek; c) tantervek, új oktatási segédanyagok kidolgozása és cseréje, valamint a nyelvi készségek elismerése módszereinek és eszközeinek fejlesztésével; d) információcsere és a forrásközpontok transznacionális hálózatai; e) a különleges helyzetekben és összefüggésekben szükséges idegennyelv-ismeret megszerzését célzó intézkedések, amennyiben azok nem kapcsolódnak külön szakmához; f) a Közösség további bővítéséből eredő nyelvtanítási és nyelvoktatási kérdések megvizsgálása. 5. PROGRAM: „MINERVA”: NYITOTT ÉS TÁVTANULÁS, INFORMÁCIÓS ÉS KOMMUNIKÁCIÓS TECHNOLÓGIÁK AZ OKTATÁSBAN 1. A program a nyitott és távtanulással, valamint az információs és kommunikációs technológiáknak (IKT) – beleértve a multimédiát – az oktatásban való használatával kapcsolatos keresztirányú cselekvések támogatására irányul. Ennek során kiegészíti és bővíti a cselekvési program többi programjának megfelelő intézkedéseit. Ezek az intézkedések három célt szolgálnak: – – – a tanárok, tanulók, oktatásügyi döntéshozók és a nagyközönség körében a nyitott és távtanulás és különösen az IKT oktatási vetületeit illető fokozottabb megértés elősegítése, valamint az olyan eszközök és módszerek kritikus, felelősségteljes felhasználása, amelyek az ilyen technológiákat oktatási célra hasznosítják, annak a felismerésnek a támogatása, hogy a pedagógiai megfontolások megfelelő súlyát biztosítani kell az IKT-n alapuló oktatási termékek fejlesztése során, különösen a multimédiával kapcsolatban, a továbbfejlesztett módszerekhez, oktatási forrásokhoz és az elért eredményekhez való hozzáférés elősegítése, különösen az információk, tapasztalatok és a helyes gyakorlatok transznacionális cseréje révén. 2. A közösségi pénzügyi támogatás a következő projektekhez és tevékenységekhez adható: a) az oktatásban részt vevők támogatására irányuló projektek és tanulmányok, amelyek célja, hogy megértsék és hasznosítsák a kialakulóban levő innovatív folyamatokat, különösen azokat, amelyek az IKT oktatásban és a tanulásban való felhasználásával, az innovatív eszközök és megközelítési módok kifejlesztésével, valamint az IKT-n alapuló oktatási termékek és szolgáltatások minőségellenőrzési szempontjai kidolgozásának újszerű eszközeivel, megközelítési módjaival és módszereivel kapcsolatosak; b) a nyitott és távtanulás, valamint az IKT új módszerei, moduljai és forrásai kidolgozására és tesztelésére irányuló projektek; c) az oktatásban részt vevő tanárok, döntéshozók és egyéb szereplők számára a nyitott és távtanulást, valamint az IKT-t alkalmazó új oktatási módszerekről és forrásokról információt nyújtó szolgáltatások és rendszerek fejlesztési és összekapcsolási projektjei; d) a nyitott és távtanulással, valamint az IKT oktatásban történő felhasználásával kapcsolatos ötletek és tapasztalatok cseréjét támogató tevékenységek, különösen a forrásközpontok, tanárképző intézmények, szakértők, döntéshozók és projektkoordinátorok tematikus hálózatokba tömörülését illetően. 6. PROGRAM: MEGFIGYELÉS ÉS INNOVÁCIÓ A program hozzájárul az oktatási rendszerek minőségének és áttekinthetőségének fejlesztéséhez, az információk és a tapasztalatok cseréje révén az európai oktatási innováció folyamatának előmozdításához, a helyes gyakorlatok felismeréséhez, a rendszerek és politikák összehasonlító elemzéséhez, valamint a Tanács által meghatározandó közös oktatáspolitikai érdekeket érintő kérdések megvitatásához és vizsgálatához. 92 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 16/1. kötet 6. 1. alprogram: Az oktatási rendszerek és politikák, valamint az innováció megfigyelése 1. A létező struktúrák lehetőség szerinti optimális kihasználásával az alprogram a következőkből áll: a) leíró és statisztikai adatok gyűjtése, a tagállamok oktatási rendszereinek és politikáinak összehasonlító elemzése; b) az oktatás minősége értékelési módszereinek fejlesztése, beleértve megfelelő szempontok és jelzések kidolgozását; c) az innovációs kísérletekre vonatkozó adatbázisok és egyéb információforrások kidolgozása és frissítése; d) a közösségi és tagállami szinten támogatott kapcsolódó tevékenységek tapasztalatainak terjesztése; e) az oklevelek, képesítések és tanulmányi időszakok minden oktatási szinten történő elismerésének elősegítése más tagállamokban. 2. Ennek érdekében a közösségi pénzügyi támogatás a következőkhöz adható: a) az „Eurydice” európai oktatási információs hálózatnak, amely a Bizottság által felállított Európai Egységből és a tagállamok által létrehozott egységekből áll, amelyek célja, hogy teljesen hozzájáruljanak az alprogram végrehajtásához. A hálózat legfontosabb feladatai közé tartozik az oktatási rendszerekre és politikákra vonatkozó információk összegyűjtése és cseréje, az adatbázisok kifejlesztése, az összehasonlító tanulmányok készítése és a jelzések kidolgozása. Szükség esetén az Eurydice külső szakértők segítségét is igénybe veszi; b) az „Arion” többoldalú tanulmányútjainak a szervezése, és az azokon való részvétel az oktatás bármely ágazatában működő oktatási intézmények döntéshozói és vezető beosztottjai számára, azzal a céllal, hogy megkönnyítsék a tagállamok közös érdeklődésére számot tartó témákban az információ- és tapasztalatcserét. A Bizottság és a tagállamok biztosítják a tanulmányutak eredményeinek megfelelő terjesztését, és elősegítik azok bekapcsolódását a cselekvési program többi programjába; c) az oktatási rendszerek és -politikák vizsgálatával foglalkozó intézmények és más, megfelelően minősített testületek, valamint az oktatás minőségének értékelésével foglalkozó testületek közötti hálózatok kialakítása; d) a közös oktatáspolitikai érdekű ügyekkel kapcsolatos tanulmányok, elemzések, kísérleti projektek, szemináriumok, szakértői cserék és más, megfelelő programok, amelyek a Tanács által meghatározandó elsőbbségi témákra vonatkozóan összehozzák a döntéshozókat. A Bizottság egy szakértői csoport segítségét veheti igénybe, biztosítva ezáltal a tevékenységek keretében végrehajtott elemző munka megbízhatóságát. A csoport létrehozására vonatkozó rendelkezéseket e határozat 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően kell meghatározni; e) az oklevelek, képesítések, tanulmányi időszakok elismerésének elősegítését célzó tevékenységek, különösen tanulmányok, elemzések, kísérleti projektek, valamint információ- és tapasztalatcserék. A Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központok (NARIC) közösségi hálózata maximálisan hozzájárul ehhez. A NARIC elsősorban gyűjti és terjeszti a tanulmányi célú elismeréshez szükséges hiteles információkat, szem előtt tartva az oklevelek szakmai elismerésével való kapcsolatot. 3. E cselekvés végrehajtása során biztosítani kell különösen az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalával (EUROSTAT), az Európai Szakképzés-fejlesztési Központtal (CEDEFOP), az Európai Szakképzési Alapítvánnyal (ETF), és a megfelelő nemzetközi szervezetekkel való szoros együttműködést, különösen az Európa Tanáccsal, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel (OECD) és az Egyesült Nemzetek Oktatási, Tudományos és Kulturális Szervezetével (UNESCO). 6. 2. alprogram: A felmerülő szükségletekre válaszoló újító kezdeményezések Az ezen cselekvési program többi programjában előírt együttműködési tevékenységeken túl a Közösség olyan transznacionális projekteket és tanulmányokat is támogathat, amelyek az oktatás egy vagy több ágazatában az innováció fejlesztésére irányulnak. Az elsőbbséget élvező témákat a Tanácsnak kell meghatároznia, és ezeket rendszeresen felül kell vizsgálni, hogy azokat a cselekvési program alatt felmerülő új igényekhez lehessen igazítani. 7. PROGRAM: EGYÜTTES FELLÉPÉSEK 1. E határozat 6. cikkének megfelelően, e cselekvési program keretében közösségi támogatás nyújtható a „tudás Európájának” kialakulását elősegítő más közösségi programokkal és cselekvésekkel, kiváltképp a Leonardo da Vinci és a Fiatalság Európáért programokkal együttműködő együttes fellépésekhez. 16/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 93 2. Ezeket az együttes fellépéseket olyan közös pályázati felhívások által lehet végrehajtani, amelyek az egyik program által sem teljes egészében lefedett, olyan közös érdeklődésre számot tartó kiválasztott témákra irányulnak, amelyeket e határozat 8. cikk (2) bekezdésének megfelelően kell meghatározni, továbbá amelyekkel a többi érintett program és cselekvés bizottságai egyetértenek. 3. Megfelelő intézkedéseket kell tenni az ebben a programban és a Leonardo da Vinci, valamint a Fiatalság Európáért programban részt vevő szereplők regionális és helyi szintű kapcsolatainak és együttműködésének elősegítése érdekében. 8. PROGRAM: KÍSÉRŐ INTÉZKEDÉSEK 1. A közösségi pénzügyi támogatás a következő, e cselekvési program célkitűzéseinek megvalósulását elősegítő kezdeményezésekhez adható, amennyiben azok a cselekvési program más programjainak keretein belül nem jogosultak támogatásra: a) figyelemfelkeltő tevékenységek, amelyek célja az együttműködés elősegítése az oktatás területén, beleértve az oktatás európai dimenziójának erősítését szolgáló megfelelő versenyek és egyéb események támogatását; b) az oktatás területén tevékenykedő szövetségek és egyéb nem kormányzati szervezetek, valamint oktatási orientációval és tanácsadással foglalkozó testületek által végrehajtott transznacionális tevékenységek; c) a program által célzott ágazatokban folyó innováció témájában tartott konferenciák és szimpóziumok; d) az európai együttműködési oktatási projektek igazgatásában részt vevő személyek képzésére irányuló tevékenységek; e) az e cselekvési program vagy megelőző szakasza támogatásával végrehajtott projektek és tevékenységek eredményeinek javítására és terjesztésére irányuló intézkedések; f) a harmadik országokkal és a megfelelő nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal való együttműködést magában foglaló tevékenységek e határozat 13. cikkének megfelelően. 2. Közösségi pénzügyi támogatást kell nyújtani a tagállamok által e határozat 5. cikkének megfelelően létrehozott Socrates nemzeti irodák tevékenységeinek támogatásához, valamint e cselekvési program hatékony felügyeletéhez és értékeléséhez. 3. A cselekvési program végrehajtása során a Bizottság igénybe vehet szakértőket és technikai segítségnyújtó szervezeteket, amelyek finanszírozását a program általános költségkerete biztosíthatja. A Bizottság ezenkívül szemináriumokat, kollokviumokat és egyéb szakértői találkozókat is szervezhet, ha azok elősegítik a program végrehajtását, és megfelelő információs, közzétételi és terjesztési akciókat bonyolíthat le. III. KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁSOK A mellékletben említett tevékenységekre vonatkozó pályázati és kiválasztási eljárások a következők: 1. Decentralizált programok Az alábbi programok, amelyekkel kapcsolatban a kiválasztási döntéseket a tagállamok hozzák meg, „decentralizáltnak” minősülnek: a) – 1. 1. alprogram (Iskolai partnerhálózatok), – 1. 2. alprogram (2) bekezdés a), b) és c) pontja (Az iskolai oktatásban részt vevő személyzet képzési partnerségein belüli mobilitási cselekvések), – 3. program (2) bekezdés h) pontja (Tanulmányutak és cserék a felnőttoktatás területén), – 6. 1. alprogram (2) bekezdés b) pontja (Arion tanulmányutak), – előkészítő tanulmányutak valamennyi program esetében. Az ezekre a programokra vonatkozóan beadott pénzügyi támogatási kérelmeket a tagállamok által e határozat 5. cikkének megfelelően kijelölt Socrates nemzeti irodákhoz kell benyújtani. A tagállamok a Socrates nemzeti irodák segítségével végrehajtják a kiválasztást, és elosztják a pénzügyi támogatást az e határozat 8. cikkének (2) bekezdése alapján meghatározandó általános iránymutatásoknak megfelelően kiválasztott pályázók között. b) 2. 2. alprogram 3. pont (Hallgatók és egyetemi oktatók mobilitása) A hallgatók és egyetemi oktatók 2. 1. cselekvésben említett intézményi szerződések keretén belüli mobilitásához, valamint a hallgatók és egyetemi oktatók mobilitásának megszervezéséhez a pénzügyi támogatás odaítélését a tagállamok az e határozat 5. cikkének megfelelően kijelölt Socrates nemzeti irodák segítségével végzik, figyelembe véve az érintett felsőoktatási intézmények korábbi teljesítményét, az e határozat 8. cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározandó általános iránymutatásokkal. 94 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 16/1. kötet 2. Centralizált programok Az alábbi programok, amelyekkel kapcsolatban a kiválasztási döntéseket a Bizottság hozza meg, „centralizáltnak” minősülnek: a) – 1. 2. alprogram (2) bekezdés d), e), f) és g) pontja (Többoldalú együttműködési tevékenységek), – 3. program (2) bekezdés a)–g) és i) pontja (Többoldalú együttműködési tevékenységek), – 4. program (Lingua), – 5. program (Minerva), – 6. 2. alprogram (Újszerű kezdeményezések). A fenti programokhoz tartozó projektek kiválasztásánál az alábbi eljárást kell alkalmazni: i) a projektkoordinátorok pályázatot adnak be a Bizottsághoz, és erről másolatot küldenek az érintett tagállam által kijelölt Socrates nemzeti irodához; ii) a Bizottság független szakértők bevonásával értékeli a pályázatokat. A nemzeti irodák eljuttathatják a Bizottsághoz a pályázatokra vonatkozó értékelésüket; iii) azokban az esetekben, amikor a Bizottság értékelése a projekt minőségét vagy megfelelő voltát illetően eltér a koordináló ország nemzeti irodájától kapott értékeléstől, a Bizottság a tagállam kérésére konzultál az érintett tagállammal. A konzultációs eljárás időtartama nem lehet több két hétnél; iv) a Bizottság e határozat 8. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően átadja a bizottságnak a végleges kiválasztásról szóló javaslatát (támogatandó projektek és odaítélendő összegek); v) a Bizottság a bizottság véleményének birtokában összeállítja a kiválasztott projektek listáját, és elosztja az odaítélt összegeket. Bizonyos esetekben, különösen a szóban forgó tevékenységek jellegétől vagy nagyságrendjétől függően kétlépéses eljárást lehet alkalmazni. Ezekben az esetekben a fent meghatározott eljárást előpályázatok beadása és értékelése előzi meg. Az erre vonatkozó döntést és az előválogatásra vonatkozó rendelkezéseket e határozat 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően kell meghozni. b) – 1. 3. alprogram (Az iskolai partnerhálózatokkal és az iskolai oktatásban részt vevő személyzet képzésével foglalkozó hálózatok), – 2. 1. alprogram (A felsőoktatási intézmények európai együttműködése), – 2. 3. alprogram (Erasmus tematikus hálózatok), – 3. 3. alprogram (Felnőttoktatási hálózatok), – 6. 1. alprogram (2) bekezdés a), c), d), e) pontja (Megfigyelés), – 8. program (Kísérő intézkedések). A fenti programokhoz tartozó projektekre vonatkozó pályázatokat a Bizottsághoz kell beadni. Az 1. 3. , 2. 3. és 3. 3. alprogram esetében a Bizottság független szakértők bevonásával értékeli a pályázatokat. A pályázatokra vonatkozó döntést a bizottság véleményének birtokában a Bizottság hozza meg, e határozat 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően. A III. szakasz 2. a) pontjának utolsó bekezdésében említett kétlépéses eljárást az abban a bekezdésben meghatározott azonos feltételek mellett kell alkalmazni az 1. 3. , 2. 3. és 3. 3. alprogram esetében. 3. Együttes fellépések A cselekvési program 7. programjához (Együttes fellépések) tartozó kiválasztási eljárásokat e határozat 8. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően kell meghatározni. Szükség esetén a fenn meghatározott eljárásokat a szóban forgó együttes fellépések különleges követelményeihez lehet igazítani. A Bizottság optimális összehangolásra törekszik a leírt eljárások és azok között, amelyeket olyan más közösségi programok vagy cselekvések keretében fogadtak el, amelyekkel közösen a szóban forgó együttes fellépéseket végrehajtják. 4. A Bizottság a tagállamok támogatásával törekszik arra, hogy a szóban forgó program pályázatainak leadási határideje után legkésőbb öt hónappal a kiválasztási döntésekről a pályázókat tájékoztassák. A (2) bekezdés a) és b) pontjainak rendelkezései alapján történő kétlépéses kiválasztási eljárás szerint kiválasztott projektek esetében ez csak a kiválasztás második szakaszára vonatkozik (teljes pályázat). 5. A Bizottság, és a decentralizált programok esetében a tagállamok, a leadási és kiválasztási eljárások és határidők optimális összehangolására törekednek a programon belüli pályázatok és a többi, a szakképzési és az ifjúságpolitikai közösségi program között. 16/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 95 IV. PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK A. Decentralizált programok 1. A III. szakasz 1. pontja alapján decentralizáltnak minősülő programok támogatására szánt közösségi pénzösszegeket az alábbi előírások szerint kell elosztani a tagállamok között: a) minden tagállamnak az érintett program számára adható költségvetésnek megfelelően meghatározandó minimum összeget kell juttatni; b) a fennmaradó összeget a következő szempontok alapján kell szétosztani a tagállamok között: i) a küldő tagállam és a fogadó tagállam megélhetési költségei közötti különbség; ii) a küldő tagállam és a fogadó tagállam közötti távolság és útiköltség a legalacsonyabb útiköltséget alapul véve; iii) az országban az összes – – iskolai oktatásban részt vevő tanulók és tanárok száma az 1. 1. alprogram (iskolai partnerhálózatok és az 1. 2. cselekvés (2) bekezdés a), b), c) pontjai (Mobilitási cselekvések az iskolai oktatószemélyzet képzési partnerségei keretében) esetén, felsőoktatási hallgató száma a 2. 2. alprogram 3. pontja esetén (Hallgatói mobilitás). A másoddiplomások számát, mint járulékos és kiegészítő elemet e határozat 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően korlátozni kell ahhoz, hogy a tagállamnak (a megfelelő esetben) nyújtandó juttatást meghatározzák, – egyetemi oktató száma a 2. 2. alprogram 3. pontja esetén (Egyetemi oktatói mobilitás). 2. Az ily módon elosztott közösségi pénzösszegeket a tagállamok kezelik az e határozat 5. cikkének rendelkezésének megfelelően létrehozott Socrates nemzeti irodák segítségével. 3. A Bizottság a tagállamokkal együttműködve megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy bátorítsa a kiegyensúlyozott részvételt közösségi, nemzeti, és szükség esetén, regionális szinten, valamint a felsőoktatás esetében a különböző tudományágak képviselőinek részéről. Az ezekre az intézkedésekre fordított összegek aránya nem lehet nagyobb a szóban forgó cselekvés éves költségvetésének 5 %-nál. 4. A források egyes tagállamok közötti elosztására vonatkozó rendelkezéseket a 3. program (2) bekezdés h) pont (Felnőttoktatási tanulmányutak és cserék) és 6. 1. pont 2. francia bekezdés (Arion) mobilitási tevékenységeinek, a III. szakasz (1) bekezdés b) pontjának megfelelően az egyetemi hallgatók és oktatók mobilitása megszervezésének, valamint a IV. szakasz B. 4. pontjában említett előkészítő látogatások és előkészítő intézkedések támogatására a Bizottság azután határozza meg, hogy e határozat 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően megkapta a bizottság véleményét. B. Egyéb rendelkezések 1. Megfelelő tekintettel a pénzügyi támogatást igénylő pályázatokra, a források e határozat 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően történő elosztásánál a következő iránymutatásokat kell figyelembe venni: a) az 1. program (Comenius) részére elkülönítendő összeg nem lehet kevesebb a cselekvési program éves összköltségvetésének 27 %-ánál; b) a 2. program (Erasmus) részére elkülönítendő összeg nem lehet kevesebb a cselekvési program éves összköltségvetésének 51 %-ánál; c) a 3. program (Grundtvig) részére elkülönítendő összeg nem lehet kevesebb a cselekvési program éves összköltségvetésének 7 %-ánál; d) a Socrates nemzeti irodák pénzügyi támogatása részére a 8. 2. alprogram keretében és a technikai segítségnyújtás céljára a 8. 3. alprogram keretében elkülönítendő források nem haladhatják meg a cselekvési program éves összköltségvetésének 4,5 %-át. A fenti százalékértékek indikatív jellegűek, és a bizottság ezeket e határozat 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően módosíthatja. 2. Főszabályként a cselekvési programban szereplő projektek közösségi pénzügyi támogatásban részesítésének célja az, hogy a szóban forgó programok végrehajtásához szükségesnek becsült költségeket részlegesen fedezzék. Ez legfeljebb három évig tarthat, az elért előrehaladás rendszeres felülvizsgálatára is figyelemmel. A közösségi hozzájárulás rendszerint nem haladhatja meg a projekt költségeinek 75 %-át, kivéve a kísérő intézkedéseket. Előzetes támogatást lehet adni ahhoz, hogy a szóban forgó projektet előkészítő tanulmányutat lehetővé tegyék. A 8. 1. alprogram f) pontjában foglalt költségvetéséből adható összeg nem haladhatja meg a 250 000 eurót. tevékenységek végrehajtásához a cselekvési program éves 96 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 16/1. kötet 3. A speciális oktatást igénylő személyek különleges helyzetét figyelembe kell venni az odaítélendő közösségi pénzügyi támogatás összegének meghatározásakor. 4. A személyek mobilitását magukban foglaló tevékenységeket illetően közösségi pénzügyi támogatás ítélhető meg annak elősegítésére, hogy megfelelően fel lehessen készülni a másik tagállamban eltöltendő időre. Az ilyen előkészületi intézkedések elsősorban nyelvtanfolyamokat és a fogadó tagállam társadalmi és kulturális viszonyaira vonatkozó információkat stb. tartalmazhatnak. V. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK Ennek a határozatnak az alkalmazásában: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. vállalkozás: minden olyan vállalkozás, amely a köz- vagy magánszektorban tevékenykedik – tekintet nélkül nagyságára, jogi helyzetére vagy arra a gazdasági ágazatra, ahol működik –, valamint mindenfajta gazdasági tevékenység, beleértve a szociális gazdaságot is; döntéshozók: az oktatás terén az igazgatási, értékelési, képzési, orientációs és felügyeleti feladatokat ellátó személyek, valamint az oktatásért helyi, regionális, nemzeti szinten és a minisztériumokban felelős személyek; orientáció és tanácsadás: tájékoztatási, értékelési, orientációs és tanácsadási tevékenységek, amelyek célja a tanulók segítése az oktatási és képzési programokkal, továbbá munkalehetőségekkel kapcsolatos választás során; élethosszig tartó tanulás: az egyének számára életük során biztosított oktatási és képzési lehetőségek, amelyek célja, hogy folyamatosan lehetővé tegyék az egyén számára új ismeretek, készségek és képességek megszerzését, illetve a már meglévők korszerűsítését és alkalmazását; nyitott és távtanulás: a rugalmas oktatás bármely formája, függetlenül attól, hogy magában foglalja-e az információs és kommunikációs technológiák felhasználását; projekt: szervezetek vagy intézmények hivatalos vagy nem hivatalos csoportosulása által közösen kialakított transznacionális együttműködési tevékenység; tanuló: az a személy, akit a mellékletben meghatározottak szerinti iskolába tanulói minőségben vettek fel; forrásközpont: a cselekvési program valamely tevékenységi körével – mint például a nyelvek, oktatáshoz kapcsolódó információs és kommunikációs technológiák – kapcsolatos dokumentáció, anyagok vagy módszerek előállításával, gyűjtésével vagy terjesztésével foglalkozó testület; iskola: minden olyan intézmény, amely általános (óvodai, alap- vagy középfokú), szakmai vagy műszaki oktatást nyújt, és – a nyelvtanulást elősegítő intézkedések esetében – kivételesen a szakmai képzést nyújtó iskolarendszeren kívüli intézmények; 10. szociális partnerek: nemzeti szinten a nemzeti jognak és/vagy gyakorlatnak megfelelő munkaadói és munkavállalói szervezetek, közösségi szinten a közösségi szintű szociális párbeszédben részt vevő munkaadói és munkavállalói szervezetek; 11. hallgató: a mellékletben meghatározottak szerinti felsőoktatási intézményben bármilyen szakon nyilvántartott személy, aki felsőfokú tanulmányokat folytat egy tudományos fokozat vagy oklevél megszerzése céljából a doktori fokozatig, és azt is beleértve; 12. kutató/oktató személyzet: saját oktatási rendszerüknek megfelelően a tagállamok oktatási folyamatában feladatuknál fogva közvetlenül részt vevő személyek; 13. felsőoktatási intézmény: bármilyen, a nemzeti jognak és gyakorlatnak megfelelő felsőoktatási intézmény, amely felsőfokú képesítést vagy oklevelet nyújt, tekintet nélkül a tagállamban használatos elnevezésére; 14. egyetemi oktató: a mellékletben meghatározottak szerinti felsőoktatási intézményekben ebben a minőségben foglalkoztatott személy


title: Rådets förordning (EG) nr 176/2000 av den 24 januari 2000 om att ändra förordning (EG) nr 1015/94 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping duty
import
originating product
recording equipment

text: 27. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/29 RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 176/2000 av den 24 januari 2000 om att ändra förordning (EG) nr 1015/94 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: 1. 2. 3. 4. 5. A. FÖREGÅENDE FÖRFARANDEN Genom förordning (EG) nr 1015/94 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av TV-kamera- system med ursprung i Japan. Rådet undantog särskilt från tillämpningsområdet för de slutgiltiga antidumpningstullarna de kamerasystem för professionellt bruk som anges i bilagan till den förord- ningen (nedan kallad bilagan) och som är avancerade kamerasystem för professionellt bruk som tekniskt sett omfattas av produktdefinitionen i artikel 1. 2 i förord- ning (EG) nr 1015/94, men som inte kan betraktas som ”broadcast”-kameror. I oktober 1995 ändrade rådet genom förordning (EG) nr förordning (EG) nr 1015/94, 2474/95 (3) nämnda särskilt beträffande definitionen av likadan produkt och vissa modeller av kamerasystem för professionellt bruk som särskilt undantogs från den slutgiltiga antidump- ningstullen. I oktober 1997 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1952/97 (4) tullsatserna för den slutgiltiga antidump- ningstullen för två företag, nämligen Sony Corporation och Ikegami Tsushinki, i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 384/96. Dessutom undantog rådet särskilt vissa nya modeller av kamerasystem för profes- sionellt bruk från antidumpningstullarna och lade till dem i bilagan. I januari 1999 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 193/1999 (5) förordning (EG) nr 1015/94 genom att lägga till vissa efterföljare till modeller av kamerasystem (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98 (EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) EGT L 111, 30. 4. 1994, s. 106. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 193/1999 (EGT L 22, 29. 1. 1999, s. 10). (3) EGT L 255, 25. 10. 1995, s. 11. (4) EGT L 276, 9. 10. 1997, s. 20. (5) EGT L 22, 29. 1. 1999, s. 10. för professionellt bruk som redan var undantagna från tullarna i bilagan till den förordningen och därmed undanta dessa modeller från tullarnas tillämpningsom- råde. B. UNDERSÖKNING RÖRANDE NYA MODELLER AV KAMERASYSTEM FÖR PROFESSIONELLT BRUK 1. Förfarande 6. 7. antal japanska Ett tillverkare/exportörer meddelade därefter kommissionen att de hade för avsikt att introdu- cera nya modeller av kamerasystem för professionellt bruk på gemenskapsmarknaden och ansökte om att dessa nya modeller av kamerasystem för professionellt bruk och tillbehör till dessa skulle läggas till i bilagan och därmed undantas från antidumpningstullarna. Kommissionen underrättade gemenskapsindustrin om detta och inledde en undersökning som begränsades till att fastställa om produkterna i fråga borde omfattas av antidumpningstullarna och om den egentliga lagtexten i förordning 1015/94 i så fall skulle ändras i enlighet därmed. 2. Undersökta modeller 8. Ansökningar innehållande erforderlig teknisk informa- tion mottogs för följande modeller av kamerasystem för professionellt bruk: i) Hitachi Denshi, Ltd. (nedan kallat Hitachi) — Kamerahuvud V-21 som beskrevs som en efter- följare till kamerahuvud Z-ONE. DA och som såldes utan triaxadaptor. — Nya tillbehör till V-21: — Sökare (1,5 tum) GM-9 som beskrevs som standardsökaren för kamerahuvud av modell V-21. — Kameraadaptorerna CA-Z31 och CA-Z32 som beskrevs som efterföljare till kamera- adaptorerna CA-Z1A och CA-Z2, vilka redan finns med i bilagan, och som skall kopplas ihop med kamerahuvud V-21. — Kamerapanelerna RC-Z2A och RC-Z21A som beskrevs som efterföljare till kamera- panelerna RC-Z2 och RC-Z21, vilka redan finns med i bilagan. L 22/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 1. 2000 — Kamerahuvud V-21W som beskrevs som stor- bildsversionen av kamerahuvud V-21. — Sökaren (5 tum) GM-51 som beskrevs som stan- dardsökaren för kamerahuvud modell V-21 W. Ovanstående modeller säljs utan motsvarande triax- system eller triaxadaptor. ii) Olympus Winter & IBE GmbH (nedan kallat Olympus) — Kamerapanel OTV-S6, som beskrevs som en modell som används i den medicinska sektorn och som en efterföljare till modellen OTV-S5 som redan finns med i bilagan. iii) Matsushita — Kamerahuvud AW-F575HE, som beskrevs som en efterföljare till kamerahuvud WV-F565HE som redan finns med i bilagan. AW-AD500AE — Kameraadaptorerna och AW-AD700BSE, som beskrevs som efterföljare till kameraadaptorerna WV-AD500E och WV- AD700ASE som redan finns med i bilagan. iv) Ikegami Tsushinki Co, Ldt (nedan kallat Ikegami) 9. 10. — Kamerahuvudena HC-400 och HC-400W som kamerahuvud beskrevs HC 390 som redan finns med i bilagan. som efterföljare till — Nya tillbehör till kamerahuvudena HC-400 och HC-400W — Sökare VF15-46 — Fjärrkontroll RCU-390 — Kameraadaptor CA-400 — Kamerapanel MA-200A Ovanstående modeller säljs utan motsvarande triax- system eller triaxadaptor. v) Victor Company of Japan, Ldt (nedan kallat JVC) — Kamerahuvud KY-D29WECH som beskrevs som en storbildsversion av den föregående modellen KY-D29ECH som redan finns med i bilagan. — Sökarna VF-P116WE och VF-P550WE som kan anslutas till det ovannämnda nya kamerahuvudet till KY-D29WECH och som är efterföljare sökarna VF-P116 respektive VF-P550BE, vilka redan finns med i bilagan. Ovanstående modeller säljs utan motsvarande triax- system eller triaxadaptor. 3. Undersökningsresultat Kommissionen genomförde en teknisk granskning, som bland annat bestod i en noggrann jämförelse mellan modellerna i fråga och deras föregångare som anges i bilagan, och fann att de var nästan helt identiska. De små skillnader som konstaterades berodde på den tekniska utvecklingen inom denna sektor och påverkade inte klassificeringen av dessa TV-kamerasystem som kamerasystem för professionellt bruk. Därför drogs slut- satsen att alla berörda modeller borde undantas från de befintliga tillämpningsom- råde. antidumpningsåtgärdernas Kommissionen underrättade gemenskapens tillverkare och exportörerna av TV-kamerasystem om sina under- sökningsresultat och gav dem tillfälle att lämna sina synpunkter. Mot bakgrund av detta och av det faktum att ingen av de berörda parterna hade något att invända mot kommissionens slutsatser anses alla modeller och tillbehör som anges i punkt 8 vara kamerasystem för professionellt bruk. Därav följer att de bör undantas från de vissa TV-kamerasystem med ursprung i Japan och att bilagan bör ändras i enlighet därmed. antidumpningstullar som tillämpas på HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Bilagan till bilagan till denna förordning. förordning (EG) nr 1015/94 skall ersättas med Artikel 2 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 24 januari 2000. På rådets vägnar J. GAMA Ordförande 27. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/31 BILAGA ”BILAGA Förteckning över kamerasystem för professionellt bruk som inte kan klassificeras som ’broadcast’-kamerasystem och som undantas från åtgärderna Företagsnamn Kamerahuvuden Sökare Kamerapaneler Fjärrkontroller Huvudkontrollpaneler (*) Kameraadaptorer RM-M7G — CCU-M3P CCU-M5P CCU-M7P CA-325P CA-325AP CA-325B CA-327P CA-537P CA-511 CA-512P CA-513 VCT-U14 (1) DXF-3000CE DXF-325CE DXF-501CE DXF-M3CE DXF-M7CE DXF-40CE DXF-40ACE DXF-50CE DXF-601CE DXF-40BCE DXF-50BCE DXF-701CE DXF-WSCE (1) Sony DXC-M7PK DXC-M7P DXC-M7PH DXC-M7PK/1 DXC-M7P/1 DXC-M7PH/1 DXC-327PK DXC-327PL DXC-327PH DXC-327APK DXC-327APL DXC-327AH DXC-537PK DXC-537PL DXC-537PH DXC-537APK DXC-537APL DXC-537APH EVW-537PK EVW-327PK DXC-637P DXC-637PK DXC-637PL DXC-637PH PVW-637PK PVW-637PL DXC-D30PF DXC-D30PK DXC-D30PL DXC-D30PH DSR-130PF DSR-130PK DSR-130PL PVW-D30PF PVW-D30PK PVW-D30PL DXC-327BPF DXC-327BPK DXC-327BPL DXC-327BPH DXC-D30WSP (1) L 22/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 1. 2000 Företagsnamn Kamerahuvuden Sökare Kamerapaneler Fjärrkontroller Huvudkontrollpaneler (*) Kameraadaptorer VF15-21/22 MA-200/230 RCU-240 — VF-4523 VF15-39 VF15-46 (1) VF5040 (1) VF5040W (1) GM-5 (A) GM-5-R2 (A) GM-5-R2 GM-50 (1) GM-8A (1) GM-9 (1) GM-51 (1) MA-200A (1) RCU-390 (1) — — RU-C1 (B) RU-C1 (D) RU-C1 RU-C1-S5 RU-C10 (B) RU-C10 (C) RC-C1 RC-C10 RU-C10 RU-Z1 (B) RU-Z1 (C) RU-Z1 RC-C11 RU-Z2 RC-Z1 RC-Z11 RC-Z2 RC-Z21 RC-Z2A (1) RC-Z21A (1) CA-340 CA-300 CA-230 CA-390 CA-400 (1) CA-Z1 CA-Z2 CA-Z1SJ CA-Z1SP CA-Z1M CA-Z1M2 CA-Z1HB CA-C10 CA-C10SP CA-C10SJA CA-C10M CA-C10B CA-Z1A (1) CA-Z31 (1) CA-Z32 (1) Ikegami Hitachi HC-340 HC-300 HC-230 HC-240 HC-210 HC-390 LK-33 HDL-30MA HDL-37 HC-400 (1) HC-400W (1) SK-H5 SK-H501 DK-7700 DK-7700SX HV-C10 HV-C11 HV-C10F Z-ONE (L) Z-ONE (H) Z-ONE Z-ONE A (L) Z-ONE A (H) Z-ONE A (F) Z-ONE A Z-ONE B (L) Z-ONE B (H) Z-ONE B (F) Z-ONE B Z-ONE B (M) Z-ONE B (R) FP-C10 (B) FP-C10 (C) FP-C10 (D) FP-C10 (G) FP-C10 (L) FP-C10 (R) FP-C10 (S) FP-C10 (V) FP-C10 (F) FP-C10 FP-C10 A FP-C10 A (A) FP-C10 A (B) 27. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/33 Företagsnamn Kamerahuvuden Sökare Kamerapaneler Fjärrkontroller Huvudkontrollpaneler (*) Kameraadaptorer FP-C10 A (C) FP-C10 A (D) FP-C10 A (F) FP-C10 A (G) FP-C10 A (H) FP-C10 A (L) FP-C10 A (R) FP-C10 A (S) FP-C10 A (T) FP-C10 A (V) FP-C10 A (W) Z-ONE C (M) Z-ONE C (R) Z-ONE C (F) Z-ONE C HV-C20 HV-C20M Z-ONE-D Z-ONE-D (A) Z-ONE-D (B) Z-ONE-D (C) Z-ONE. DA (1) V-21 (1) V-21W (1) Matsushita WV-F700 WV-VF65BE WV-RC700/B — — WV-AD700SE WV-AD700ASE WV-AD700ME WV-AD250E WV-AD500E (*) AW-AD500AE AW-AD700BSE WV-F700A WV-VF40E WV-RC700/G WV-F700SHE WV-VF39E WV-RC700A/B WV-F700ASHE WV-VF65BE (*) WV-RC700A/G WV-F700BHE WV-VF40E (*) WV-RC36/B WV-F700ABHE WV-VF42E WV-F700MHE WV-F350 WV-F350HE WV-F350E WV-F350AE WV-F350DE WV-F350ADE WV-F500HE (*) WV-F565HE AW-F575HE WV-RC36/G WV-RC37/B WV-RC37/G WV-CB700E WV-CB700AE WV-CB700E (*) WV-CB700AE (*) WV-RC700/B (*) WV-RC700/G (*) WV-RC700A/B (*) WV-RC700A/G (*) WV-RC550/G WV-RC550/B L 22/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 1. 2000 Företagsnamn Kamerahuvuden Sökare Kamerapaneler Fjärrkontroller Huvudkontrollpaneler (*) Kameraadaptorer JVC VF-P315E VF-P550E VF-P10E VP-P115E VF-P400E VP-P550BE VF-P116 RM-P350EG RM-P200EG RM-P300EG RM-LP80E RM-LP821E RM-LP35U RM-LP37U VF-P116WE (1) RM-P270EG VF-P550WE (1) KY-35E KY-27ECH KY-19ECH KY-17FITECH KY-17BECH KY-F30FITE KY-F30BE KY-27CECH KH-100U KY-D29ECH KYD29WECH (1) Olympus MAJ-387N MAJ-387I Kamera OTV-SX OTV-SX2 OTV-S5 OTV-S6 — — KA-35E KA-B35U KA-M35U KA-P35U KA-27E KA-20E KA-P27U KA-P20U KA-B27E KA-B20E KA-M20E KA-M27E (*) Kallas även ’master set up unit (MSU)’ eller ’master control panel (MCP)’. (1) Modellerna är undantagna under förutsättning att motsvarande triaxsystem eller triaxadaptor inte säljs på EG:s marknad. ”


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0081/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Tuotevastuusta annetun direktiivin 85/374/ETY muuttamista koskevat ehdotukset.

eurovoc_concepts:
EU policy
Greece
consumer movement
producer's liability
public hearing

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/173 ainoa keskusviranomainen eli FDA my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)llaisen luvan. T(cid:228)m(cid:228) vaivalloinen menettely saattaa merkit(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) eurooppalaiset potilaat joutuvat odottamaan useita vuosia kauemmin kuin amerikkalaiset potilaat, jotta he voisivat osallistua t(cid:228)llaisiin ohjelmiin. N(cid:228)in ollen heilt(cid:228) ev(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n uusista lupaavista hoidoista mahdollisesti saatava hy(cid:246)ty, joka voi esimerkiksi HIV-potilaille merkit(cid:228) eroa hyv(cid:228)n el(cid:228)m(cid:228)nlaadun ja pahimmassa tapauksessa kuoleman v(cid:228)lill(cid:228). Aikooko komissio esitt(cid:228)(cid:228) muutosehdotuksia nykyiseen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n, jotta Euroopan l(cid:228)(cid:228)kearviointivirasto voisi edustaa kaikkia 15 j(cid:228)senvaltiota silloin kun neuvotellaan l(cid:228)(cid:228)keteollisuuden kanssa uusien l(cid:228)(cid:228)kkeiden k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) jo varhaisten tutkimusten j(cid:228)lkeen, ja n(cid:228)in ollen poistettaisiin vallitsevat erot ja lopetettaisiin eurooppalaisten ja amerikkalaisten potilaiden eriarvoinen kohtelu? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 2000) Suurin osa j(cid:228)senvaltioista on ottanut k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n menettelyj(cid:228), joiden avulla vakaviin tauteihin sairastuneet henkil(cid:246)t voivat saada k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) uusia l(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228), joilla ei viel(cid:228) ole markkinoille saattamiseen tarvittavaa lupaa. Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) asiasta ei ole, eik(cid:228) edell(cid:228) mainittuja menettelyj(cid:228) ole yhdenmukaistettu. Jos l(cid:228)(cid:228)kkeeseen voidaan soveltaa ihmisille ja el(cid:228)imille tarkoitettuja l(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) koskevista yhteis(cid:246)n luvananto- ja valvontamenettelyist(cid:228) sek(cid:228) Euroopan l(cid:228)(cid:228)kearviointiviraston perustamisesta 22. hein(cid:228)kuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2309/93 (1) tarkoitettua keskitetty(cid:228) menettely(cid:228), markkinoille saattamista koskevan luvan hakija voi kuitenkin j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) hakemuksensa (cid:129) sen j(cid:228)lkeen kun siihen on liitetty kaikki tarvittavat asiakirjat (cid:129) Euroopan l(cid:228)(cid:228)kearviointivirastolle yhteis(cid:246)n arviointia varten. T(cid:228)m(cid:228)n arvioinnin perusteella komissio voi antaa kaikissa j(cid:228)senvaltioissa voimassa olevan markkinoille saattamista koskevan luvan, jossa samat tiedot annetaan kaikilla yhdell(cid:228)toista kielell(cid:228). Markkinoille saattamista koskevia lupame- nettelyj(cid:228) tarkistetaan vuonna 2000, mink(cid:228) perusteella olisi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tehd(cid:228) muutosehdotuksia nykyiseen s(cid:228)(cid:228)ntelyyn vuonna 2001. Komissio voisi t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) harkita ehdottavansa uusien t(cid:228)rkeiden l(cid:228)(cid:228)kkeiden saatavuuden yhdenmukaistamista, kunhan niiden turvallisuudesta ja tehosta saadaan riitt(cid:228)v(cid:228)sti tietoja. Kyseisten tietojen arviointi voitaisiin hoitaa keskitetysti, ja sit(cid:228) voitaisiin tarkistaa jatkuvasti sit(cid:228) mukaa, kun lis(cid:228)tietoja on saatavilla. (1) EYVL L 214, 24. 8. 1993. (2000/C 280 E/197) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0081/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: Tuotevastuusta annetun direktiivin 85/374/ETY muuttamista koskevat ehdotukset Tuottajan tuotevastuusta annettua direktiivi(cid:228) 85/374/ETY (1) kehitt(cid:228)(cid:228)kseen komissio on pyyt(cid:228)nyt asian- omaisia tahoja esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomioitaan tuotevastuuta koskevassa vihre(cid:228)ss(cid:228) kirjassa mainittuihin kysymyk- siin nelj(cid:228)n kuukauden kuluessa kirjan julkaisemisesta. Vihre(cid:228)ss(cid:228) kirjassa todetaan, ett(cid:228) (cid:148)ilmoitus t(cid:228)llaisesta aloitteesta on tietenkin her(cid:228)tt(cid:228)nyt kiinnostusta taloudellisissa toimijoissa, kuluttajissa ja julkisessa hallin- nossa(cid:148). Pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio j(cid:228)senvaltioiden toimijoiden ja julkisen hallinnon vastauksia vihre(cid:228)ss(cid:228) kirjassa 1. esitettyihin kysymyksiin tyydytt(cid:228)vin(cid:228)? 2. Milt(cid:228) kreikkalaisilta kuluttajaj(cid:228)rjest(cid:246)ilt(cid:228) komissio on saanut asiaan liittyvi(cid:228) huomioita? Onko kulutta- jien keskusj(cid:228)rjest(cid:246) antanut omat vastauksensa? (1) EYVL L 210, 7. 8. 1985, s. 29. C 280 E/174 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2000) Komissio voi kertoa arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle saaneensa l(cid:228)hes 100 kommenttia vihre(cid:228)(cid:228)n 1. kirjaan (1). Vastauksia on tullut kansallisilta ja eurooppalaisilta kuluttajaj(cid:228)rjest(cid:246)ilt(cid:228), asianomaisilta teollisuudenaloilta (erityisesti l(cid:228)(cid:228)keteollisuudelta, autoteollisuudelta, vakuutusalalta, kemianteollisuudelta, maataloustuotteiden It(cid:228)valta, Portugali, Suomi, j(cid:228)senvaltioiden (Tanska, Saksa, Kreikka, Ranska, ja s(cid:228)hk(cid:246)laitteiden aloilta), Yhdistynyt kuningaskunta) ja kolmansien maiden (Islanti, Norja, Slovenia, Sveitsi) julkishallinnoilta sek(cid:228) tuotevastuuseen erikoistuneilta j(cid:228)rjest(cid:246)ilt(cid:228), esim. yleiseurooppalaiselta henkil(cid:246)vahinkoasioita hoitavien asianajajien j(cid:228)rjest(cid:246)lt(cid:228) (Pan-European organisation of personal injury lawyers), Yhdysvaltojen puolustus- asioiden tutkimuslaitokselta (United States Defense research institute) ja Euroopan tuotevastuulain erityis- komitealta (Special committee on European product liability law). Komissio on julkaissut kommentit Internetiss(cid:228) (http://europa. eu. int/internal_market/en/goods/liability/rep- lies. htm). T(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa on liian aikaista arvioida vastausten sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228). 2. Yksik(cid:228)(cid:228)n kreikkalainen kuluttajaj(cid:228)rjest(cid:246) ei ole toistaiseksi reagoinut asiaan. (1) KOM(1999) 396 lopullinen. (2000/C 280 E/198) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0082/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin rahoittamien hankkeiden riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n avoimuus Via Attikan rakennusty(cid:246)t (tieosuuksilla Leoforos Elevsinas(cid:129)Stavros(cid:129)Spatan lentokentt(cid:228)) vahvistavan sopi- muksen 61 artiklassa mainitaan ehtona (cid:148)luottamuksellisuus(cid:148) ja korostetaan, ett(cid:228) sopimusosapuolet sitoutu- vat selke(cid:228)sti siihen, ett(cid:228) kaikki tiedot, kirjeenvaihto, asiakirjat ja suunnitelmat ovat luottamuksellisia eik(cid:228) niit(cid:228) saa luovuttaa kolmannelle osapuolelle, ja ett(cid:228) velvollisuus luottamuksellisuuden noudattamiseen jatkuu koko sopimuskauden sek(cid:228) kolmen vuoden ajan sen p(cid:228)(cid:228)ttymisen j(cid:228)lkeen. j(cid:228)ljent(cid:228)(cid:228) mill(cid:228)(cid:228)n tavoin tai saattaa julkisuuteen, Kun otetaan huomioon, ett(cid:228) Euroopan unionin yhteisrahoittamia hankkeita ja hankintoja koskee yleinen vaatimus riitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) avoimuudesta ja ett(cid:228) vastaavia ehtoja sis(cid:228)ltyy mahdollisesti my(cid:246)s muihin sopimuksiin tai ne voivat toimia ennakkotapauksina tulevaisuudessa, kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Miten se aikoo varmistaa rahoituksen riitt(cid:228)v(cid:228)n avoimuuden ja yhteisrahoittamiensa hankkeiden asianmukaisen toteutuksen? 2. Koskeeko edell(cid:228) mainittu luottamuksellisuuden klausuuli my(cid:246)s komissiota? 3. Eik(cid:246) lain 2445/96 61 artikla vaikeuta (cid:228)skett(cid:228)in sattuneen Via Attikan sillan romahtamisen syiden selvitt(cid:228)mist(cid:228)? 4. Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228), jotta 61 artiklasta poistettaisiin luottamuksellisuutta ja julkai- semista koskevat sanamuodot? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 2000) Komissiolla olevien tietojen perusteella arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemassa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksess(cid:228) oleva luottamuksellisuuden klausuuli koskee k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen tehneiden osapuolten eli valtion ja niiden jotka muodostavat kyseess(cid:228) olevan sopimuksen saaneen ryhmittym(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228) yritysten v(cid:228)lisi(cid:228) suhteita,


title: Regolamento (CE) n. 159/2000 della Commissione, del 24 gennaio 2000, che modifica il regolamento (CE) n. 2079/1999 e che porta a 1 700 029 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l'esportazione di segala detenuta dall'organismo d'intervento tedesco

eurovoc_concepts:
Germany
award of contract
export
intervention agency
rye

text: 25. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 19/17 REGOLAMENTO (CE) N. 159/2000 DELLA COMMISSIONE del 24 gennaio 2000 che modifica il regolamento (CE) n. 2079/1999 e che porta a 1 700 029 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l'esportazione di segala detenuta dall'organismo d'intervento tedesco LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), in particolare l'articolo 5, considerando quanto segue: (1) (2) Il regolamento (CEE) n. 2131/93 della Commissione (3), regolamento (CE) n. 39/ modificato da ultimo dal 1999 (4), fissa le procedure e le condizioni per la vendita dei cereali detenuti dagli organismi d'intervento. Il regolamento (CE) n. 2079/1999 della Commis- sione (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2810/1999 (6), ha indetto una gara permanente per l'esportazione di 1 199 918 tonnellate di segala detenuta dall'organismo d'intervento tedesco; la Germania ha reso nota alla Commissione l'intenzione del proprio orga- nismo d'intervento di procedere ad un aumento di 500 111 tonnellate del quantitativo oggetto della gara a fini di esportazione; è opportuno portare a 1 700 029 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l'esportazione di segala detenuto dall'or- ganismo d'intervento tedesco. (3) Tenuto conto dell'aumento dei quantitativi oggetto della gara, è necessario apportare talune modifiche all'elenco immagazzinati; occorre delle regioni e dei quantitativi quindi modificare l'allegato I del n. 2079/1999. regolamento (CE) (4) Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il regolamento (CE) n. 2079/1999 è modificato come segue: 1) Il testo dell'articolo 2 è sostituito dal seguente testo: «Articolo 2 La gara 1. concerne un quantitativo massimo di 1 700 029 tonnellate di segala che possono essere esportate verso tutti i paesi terzi. Le regioni nelle quali è immagazzinato il quantitativo 2. di 1 700 029 tonnellate di segala figurano nell'allegato I. » 2) L'allegato I è sostituito dall'allegato del presente regola- mento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblica- zione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 24 gennaio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 191 del 31. 7. 1993, pag. 76. (4) GU L 5 del 9. 1. 1999, pag. 64. (5) GU L 256 dell'1. 10. 1999, pag. 39. (6) GU L 340 del 31. 12. 1999, pag. 83. L 19/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 25. 1. 2000 ALLEGATO «ALLEGATO I Località di magazzinaggio Quantitativi (tonnellate) Schleswig-Holstein/Hamburg/Niedersachsen/ Bremen/Nordrhein-Westfalen Hessen/Rheinland-Pfalz/Baden-Württemberg/ Saarland/Bayern Berlin/Brandenburg/Mecklenburg-Vorpommern Sachsen/Sachsen-Anhalt/Thüringen 205 872 8 032 1 060 452 425 673»


title: Verordnung (EG) Nr. 214/2000 des Rates vom 24. Januar 2000 über Finanzbeiträge der Gemeinschaft zum Internationalen Fonds für Irland

eurovoc_concepts:
EU financing
European Commission
activity report
cross-border cooperation
international aid

text: 29. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 24/7 VERORDNUNG (EG) Nr. 214/2000 DES RATES vom 24. Januar 2000 über Finanzbeiträge der Gemeinschaft zum Internationalen Fonds für Irland DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen insbesondere auf Artikel 308, Gemeinschaft, auf Vorschlag der Kommission, nach Stellungnahme des Europäischen Parlaments (1), in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Die Programme des Internationalen Fonds für Irland (im folgenden „Fonds“ genannt) fördern die grenz- und konfessionsübergreifende Zusammenarbeit und unter- stützen dadurch den Dialog und die Versöhnung zwischen Nationalisten und Unionisten. Der Fonds ist ein Beispiel für die erfolgreiche anglo- irische Zusammenarbeit bei der Unterstützung der Versöhnung zwischen den beiden Bevölkerungsgruppen und der Förderung ihres wirtschaftlichen und sozialen Fortschritts. Von 1989 bis 1995 wurden jährlich 15 Mio. ECU aus dem Allgemeinen Haushalt der Europäischen Gemein- schaften zur Unterstützung von Vorhaben des Fonds bereitgestellt, die einen echten zusätzlichen Nutzeffekt in den betreffenden Gebieten bewirken. Am 31. Oktober 1994 erließ der Rat die Verordnung (EG) Nr. 2687/94 über die Finanzbeiträge der Gemein- schaft zum Internationalen Fonds für Irland (2) für 1995, 1996 und 1997. Gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2687/94 wurde für jedes dieser Jahre im Rahmen des Haushaltsverfahrens ein Betrag von 20 Mio. ECU festgesetzt. Gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2614/97 des Rates vom 15. Dezember 1997 über die Finanzbeiträge der Gemeinschaft zum Internationalen Fonds für Irland (3) wurde für die Jahre 1998 und 1999 im Rahmen des Haushaltsverfahrens jeweils ein Betrag von 17 Mio. ECU festgesetzt. Die Bewertungen gemäß den Artikeln 5 und 7 der Verordnung (EG) Nr. 2614/97 haben bestätigt, daß der Gemeinschaftsbeitrag entsprechend den Zielen des Inter- nationalen Fonds für Irland und den in Artikel 2 und 3 der festgelegten Kriterien verwendet wurde. genannten Verordnung Die Geltungsdauer der Verordnung (EG) Nr. 2614/97 endet am 31. Dezember 1999. Der Friedensprozeß in Nordirland erfordert, daß die Unterstützung der Gemeinschaft über diesen Zeitpunkt hinaus weitergewährt wird. (1) Stellungnahme des Europäischen Parlaments vom 17. Dezember 1999 (noch nicht im Amtsblatt veröffentlicht). (2) ABl. L 286 vom 5. 11. 1994, S. 5. (3) ABl. L 353 vom 24. 12. 1997, S. 5. (10) Der Europäische Rat hat auf seiner Tagung vom 24. und 25. März 1999 in Berlin beschlossen, die Gemeinschafts- beiträge an den Fonds für drei weitere Jahre (2000 bis 2002) weiterzugewähren und zwar in Höhe von jeweils 15 Mio. EUR zu derzeitigen Werten für die Jahre 2000, 2001 und 2002. (11) Der Europäische Rat hat auf dieser Tagung außerdem beschlossen, das PEACE-Programm in Nordirland und den Grenzgebieten Irlands während eines Zeitraums von fünf Jahren (2000 bis 2004) mit einem Betrag von 500 Mio. EUR weiterzuführen. (12) Der Gemeinschaftsbeitrag sollte vom Fonds gemäß seinem Gründungsabkommen vorrangig für Vorhaben verwendet werden, die im Einklang mit den Tätigkeiten stehen, die im Zeitraum 2000 bis 2004 aus dem PEACE- Programm gefördert werden. (13) Diese Unterstützung sollte in Form von Finanzbeiträgen für weitere drei Jahre gewährt werden. (14) Es ist unerläßlich, eine angemessene Koordinierung der Tätigkeiten des Fonds und der im Rahmen der gemein- schaftlichen Strukturpolitiken finanzierten Maßnahmen sicherzustellen. (15) Die Unterstützung aus dem Fonds wird nur in dem Maße wirksam sein, wie sie andere öffentliche oder private Ausgaben ergänzt und nicht ersetzt. (16) Bis zum 1. April 2001 sollte eine Bewertung erstellt werden, in der die Leistung des Fonds und die Notwen- digkeit einer weiteren Unterstützung überprüft werden. (17) Diese Unterstützung wird zur Stärkung der Solidarität zwischen den Mitgliedstaaten und deren Völkern beitragen. (18) Der Vertrag enthält Befugnisse für die Annahme dieser Verordnung nur in Artikel 308 — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Vorbehaltlich des jährlichen Haushaltsverfahrens und im Rahmen der 45 Mio. EUR für den Zeitraum 2000 bis 2002 erhält der Fonds im Einklang mit Nummer 34 Absatz 2 der Interinstitutionellen Vereinbarung vom 6. Mai 1999 zwischen dem Europäischen Parlament, dem Rat und der Kommission über die Haushaltsdisziplin und die Verbesserung des Haus- haltsverfahrens (4) für die Jahre 2000, 2001 und 2002 jeweils einen jährlichen Beitrag in Höhe von 15 Mio. EUR. (4) ABl. C 172 vom 18. 6. 1999, S. 1. L 24/8 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 1. 2000 Artikel 2 Der Beitrag ist vom Fonds gemäß seinem Gründungsab- kommen vorrangig für grenz- oder konfessionsübergreifende Vorhaben zu verwenden, insbesondere für solche, die mit den Zielen des PEACE-Programms sowie anderen aus den Struktur- fonds geförderten Maßnahmen in Einklang stehen. Der Beitrag ist in einer Weise zu verwenden, daß er einen echten zusätzlichen Nutzeffekt in den betreffenden Gebieten bewirkt; er sollte daher nicht als Ersatz für andere öffentliche und private Ausgaben dienen. Die Kommission ist durch einen Beobachter in den Sitzungen des Verwaltungsrats des Fonds vertreten. — eine Bilanz der Tätigkeiten des Fonds; — die Liste der Vorhaben, für die eine Unterstützung gewährt wurde; — eine Bewertung der Art und der Auswirkungen der Inter- ventionen, insbesondere in bezug auf die Ziele des Fonds und die in Artikel 2 Absätze 1 und 2 und in Artikel 3 festgelegten Kriterien; — einen Anhang mit den Ergebnissen der von dem Vertreter der Kommission oder deren Beauftragten durchgeführten insbesondere im Hinblick auf Prüfungen und Kontrollen, die Modalitäten der Koordinierung der Tätigkeiten des Fonds und der im Rahmen der gemeinschaftlichen Struktur- politiken durchgeführten Maßnahmen. Artikel 3 Artikel 6 Die Kommission stellt die Koordinierung der Tätigkeiten des Fonds und der im Rahmen der gemeinschaftlichen Strukturpo- litiken finanzierten Maßnahmen sicher. Sie unterrichtet die entsprechenden Begleitausschüsse laufend über die Tätigkeiten des Fonds. Artikel 4 Die Kommission legt gemeinsam mit dem Verwaltungsrat des Fonds die Werbungs- und Informationsverfahren fest, um die Beteiligung der Gemeinschaft an den vom Fonds finanzierten Vorhaben, öffentlich bekanntzumachen. Die Kommission verwaltet die Beiträge. Artikel 5 Der jährliche Beitrag wird wie folgt in zwei Teilbeträgen ausge- zahlt: — Ein Vorschuß in Höhe von 80 v. H. wird ausgezahlt, nachdem der Vorsitzende des Verwaltungsrats des Fonds die der Kommission betreffend Zuschüsse unterzeichnet und sich verpflichtet hat, den Beitrag gemäß Artikel 2 zu verwenden, und nachdem die Kommission den jährlichen Tätigkeitsbericht des Fonds und den geprüften Jahresabschluß für das Vorjahr erhalten und angenommen hat; Standard-Verpflichtungserklärung — die restlichen 20 v. H. werden ausgezahlt, nachdem die Kommission den jährlichen Tätigkeitsbericht des Fonds und den geprüften Rechnungsabschluß für das Jahr, für das der Gemeinschaftsbeitrag geleistet wurde, erhalten und ange- nommen hat. Sie legt der Haushaltsbehörde bis zum 1. April 2001 einen Bericht vor, in dem die Notwendigkeit einer Weitergewährung der Beiträge über das Jahr 2002 hinaus bewertet wird. Dieser Bericht umfaßt unter anderem: Artikel 7 Diese Verordnung tritt am 1. Januar 2000 in Kraft und gilt bis zum 31. Dezember 2002. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Geschehen zu Brüssel am 24. Januar 2000. Im Namen des Rates Der Präsident J. GAMA