title: 2000 m. sausio 24 d. Tarybos ir komisijos Sprendimas dėl Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimo, įkuriančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko karalystės asociaciją, patvirtinimo

eurovoc_concepts:
Morocco
Union for the Mediterranean
association agreement (EU)
ratification of an agreement

formats: html pdf print

text: 11/33 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 175 32000D0204 L 70/1 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 2000 3 18 TARYBOS IR KOMISIJOS SPRENDIMAS 2000 m. sausio 24 d. dėl Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimo, įkuriančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko karalystės asociaciją, patvirtinimo (2000/682/EB, EAPB) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, Susitarimo, protokolų ir Baigiamojo akto tekstai pridedami prie šio sprendimo. atsižvelgdamos į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 310 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antruoju sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies antrąja pastraipa, atsižvelgdamos į Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį, pasitarusios su Konsultaciniu komitetu, ir Tarybai vieningai suti- kus, atsižvelgdamos į Europos Parlamento sutikimą (1), kadangi 1996 m. vasario 26 d. Briuselyje pasirašytas Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimas, įkuriantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko karalystės asociaciją, turėtų būti patvirtintas, NUSPRENDĖ: 2 straipsnis 1. Bendrijos statusą Asociacijos taryboje ir Asociacijos komitete Komisijos siūlymu nustato Taryba arba, tam tikrais atvejais, Komi- sija, abi atsižvelgdamos į atitinkamas Europos bendrijos ir Euro- pos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarčių nuostatas. 2. Pagal Susitarimo 79 straipsnį Tarybos pirmininkas pirminin- kauja Asociacijos tarybai ir pateikia Bendrijos poziciją. Pagal Susi- tarimo 82 straipsnį Tarybos pirmininko atstovas pirmininkauja Asociacijos komitetui ir pateikia Bendrijos poziciją. 3 straipsnis Susitarimo 96 straipsnyje numatyto pranešimo aktą Tarybos pirmininkas deponuoja Europos bendrijos vardu. Komisijos pirmininkas šį aktą deponuoja Europos anglių ir plieno bendrijos vardu. 1 straipsnis Priimta Briuselyje, 2000 m. sausio 24 d. Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimas, įkuriantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, prie šio sprendimo pridėti protokolai, taip pat prie Baigiamojo akto pridėtos deklaracijos ir raštai, kuriais pasikeista, tvirtinami Europos bendrijos ir Europos anglių ir plieno bendrijos vardu, Komisijos vardu Pirmininkas R. PRODI Tarybos vardu Pirmininkas J. GAMA (1) OL C 181, 1999 6 24, p. 15


title: Rådets förordning (EG) nr 174/2000 av den 24 januari 2000 om att upphäva rådets förordning (EEG) nr 3433/91 när det gäller införande av en slutgiltig tull på import av ej påfyllningsbara gasficktändare med tändsten med ursprung i Japan

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping duty
import
non-durable goods
originating product
tobacco industry

text: L 22/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 1. 2000 RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 174/2000 av den 24 januari 2000 om att upphäva rådets förordning (EEG) nr 3433/91 när det gäller införande av en slutgiltig tull på import av ej påfyllningsbara gasficktändare med tändsten med ursprung i Japan EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 11. 6 i denna, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: 1. 2. 3. A. FÖRFARANDE 1. Gällande åtgärder Genom rådets förordning (EEG) nr 3433/91 (2), nedan kallad ”förordningen om slutgiltig tull”, infördes en slut- giltig antidumpningstull på import av ej påfyllningsbara gasficktändare med tändsten med ursprung i Japan, Kina, Sydkorea och Thailand. För Japans del fastställdes tull- satsen till 35,7 %. Förordningen om slutgiltig tull ändrades i fråga om Kina genom rådets förordning (EG) nr 1006/95 (3). Vad beträffar Thailand ersattes den i mars 1997 med förord- ning (EG) nr 423/97 (4). 2. Inledande av en översyn I maj 1996 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagi- vande om att giltighetstiden för åtgärderna avseende Japan och Sydkorea snart skulle komma att löpa ut (5). Därefter ingav European Federation of Lighter Manufac- turers som ombud för BIC S. A. och Flamagas S. A. till kommissionen en begäran om översyn enligt artikel 11. 2 i rådets förordning (EG) nr 384/96, nedan kallad grundförordningen, i fråga om import av ej påfyllnings- bara gasficktändare med tändsten med ursprung i Japan. I ett senare skede uttryckte Swedish Match S. A. sitt stöd för denna begäran. BIC S. A. , Flamagas S. A. och Swedish Match S. A. svarar för nästan hela tillverkningen i gemen- skapen av den berörda produkten. 4. Begäran innehöll tillräckliga bevis för att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle medföra att den skadevål- lande dumpade importen återkommer. Till stöd för detta (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 905/98 (EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) EGT L 326, 28. 11. 1991, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 423/97 (EGT L 65, 6. 3. 1997, s. 1). (3) EGT L 101, 4. 5. 1995, s. 38. (4) EGT L 65, 6. 3. 1997, s. 1. (5) EGT C 155, 30. 5. 1996, s. 6. lämnades bevis för att det finns outnyttjad kapacitet i Japan och för att importen från Japan omedelbart skulle skulle innebära pressas ned. Det hävdades även att denna situation skulle förvärra gemenskapsindustrins fortsatt sårbara läge. gemenskapstillverkarnas priser att Kommissionen meddelade därför att förordningen om slutgiltig tull i fråga om Japan skulle ses över (6). Denna översyn inleddes i enlighet med artiklarna 11. 2 och 11. 3 i grundförordningen, med tanke på att även en interims- beträffande översyn Sydkorea upphörde att gälla (7). lämplig. Åtgärderna ansågs 3. Översyn Kommissionen meddelade officiellt den enda tillverkare i exportlandet man visste var berörd, Tokai Corporation, en denna tillverkare närstående importör i gemenskapen, Tokai Seiki GmbH, företrädarna för exportlandet och de klagande. De direkt berörda parterna gavs tillfälle att lämna sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. En av de klagande begärde och beviljades att bli hörd. Kommissionen sände frågeformulär till alla parter den visste var berörda och mottog detaljerade uppgifter från de klagande tillverkarna i gemenskapen, deras dotter- bolag, den japanske exportören och en denna närstående importör i gemenskapen. Kommissionen alla uppgifter som ansågs nödvändiga för undersökningen och utförde kontrollbesök på plats hos följande företag: kontrollerade inhämtade och 5. 6. 7. 8. 9. Tillverkare i gemenskapen och deras dotterbolag — BIC S. A. (BIC-gruppen), Clichy, Frankrike — BIC BJ 75, Redon, Frankrike — BIC Deutschland GmbH & Co. , Ettlingen, Tyskland — BIRO BIC Ltd, London, Förenade kungariket — Laforest BIC S. A. , Tarragona, Spanien — Swedish Match Lighters B. V. , Assen, Nederländerna — Swedish Match Lighters Rillieux-la-Pape, Frankrike (inklusive Cricket SA), — Arnold André GmbH & Co. , KG, Bünde, Tyskland — Flamagas S. A. , Barcelona och Llinas del Valle, Spanien (6) EGT C 361, 30. 11. 1996, s. 3. (7) EGT C 360, 29. 11. 1996, s. 2. 27. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/17 10. 11. 12. Tillverkare i ursprungslandet — Tokai Corporation Japan, Tokyo, Japan Vid fastställandet av dumpning, skada och gemen- skapens intresse omfattade undersökningen geografiskt sett gemenskapen i dess sammansättning med 15 medlemsstater. Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 1996 till och med den 30 september 1996 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av skada omfattade perioden från och med 1992 till och med utgången av undersökningspe- rioden. Undersökningen överskred den normala tidsperiod som föreskrivs i artikel 11. 5 i grundförordningen. Detta berodde på att kommissionen ansåg att de ursprungligen insamlade och granskade uppgifterna inte var tillräckliga för att kunna ligga till grund för en ny antidumpnings- tull, och på att ett kontrollbesök hos exportören måste utföras i ett sent skede av undersökningen för att sanno- likheten för återkomst av skadevållande dumpning skulle kunna bedömas korrekt. Dessutom förlängdes undersök- ningen avsevärt till följd av kommissionens två tidigare förslag om att bibehålla antidumpningstullen, vilka blev föremål för långvariga överläggningar i rådet. B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT 1. Berörd produkt 13. De produkter som är föremål för undersökning är ej påfyllningsbara gasficktändare med tändsten (nedan kallade engångständare med tändsten) som omfattas av KN-nummer ex 9613 10 00. 14. 15. Begäran om att ta med andra tändare i översynen I detta hänseende bör det erinras om att det finns andra engångständare på marknaden (s. k. elektriska tändare eller piezotändare) som inte omfattas av antidumpnings- åtgärder. Två månader efter det att översynen hade inletts begärde Swedish Match S. A. att översynen skulle utökas till att omfatta även elektriska tändare (eller piezotändare) med motiveringen att ej påfyllningsbara gasficktändare med tändsten och ej påfyllningsbara gaständare med elektriskt tändsystem (nedan kallade elektriska tändare) utgör en enda produktkategori. Vad gäller denna begäran bör det erinras om att förfa- randet, som inleddes i april 1990, avser ej påfyllnings- bara gasficktändare med tändsten och att det redan har förordning (EEG) nr 3433/91 i fastställts (se särskilt vilken de preliminära avgörandena i skäl 11 i rådets förordning (EEG) nr 1386/91 bekräftas (EGT L 133, 28. 5. 1991, s. 20)) att elektriska tändare har helt andra (grundläggande) tekniska egenskaper än de engångstän- dare med tändsten som för närvarande omfattas av anti- dumpningstullar. Begäran innehöll ingen bevisning för att denna slutsats inte längre skulle vara giltig. Den visade framförallt inte på några sådana förändringar av de (grundläggande) tekniska egenskaperna, såsom tänd- systemet, hos något av tändarslagen som kunde ha upphävt slutsatserna i förordningen om slutgiltig tull. Begäran om att utöka översynen bifölls inte eftersom den inte innehöll tillräcklig bevisning som kunde moti- vera att elektriska tändare skulle tas med i undersök- ningen och eftersom den lämnades för sent av en part som hade stött begäran om en översyn utan förbehåll. Olika storlekar och modeller Slutligen är det att märka att den produkt som är föremål för undersökning tillverkas i olika storlekar och modeller. Alla engångständare med tändsten har samma grundläggande tekniska egenskaper, samma grundläg- gande funktion. Liksom vid tidigare undersökningar ansågs därför alla modeller av engångständare med tändsten utgöra en enda produktkategori. tillämpningsområden och samma 2. Likadan produkt När det gäller engångständare med tändsten som till- verkas och säljs på den inhemska marknaden i Japan framgick det av undersökningen att dessa produkter i alla avseenden var identiska med eller mycket lika dem som exporteras från Japan till gemenskapen. Vid undersökningen fastställdes det även att engångstän- dare med tändsten som importeras från Japan och sådana som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljs på gemenskapens marknad har liknande grundläggande tekniska egenskaper och är avsedda för samma använd- ning. De engångständare med tändsten som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin bör därför anses vara likadana produkter som de som importeras från landet ifråga. Följaktligen drogs slutsatsen att engångständare med tändsten som tillverkas och säljs i gemenskapen och sådana som tillverkas och säljs i Japan bör anses vara likadana produkter enligt artikel 1. 4 i grundförord- ningen som de som exporteras till gemenskapen från Japan. 16. 17. 18. 19. 20. C. DUMPNING 1. Normalvärde 21. Liksom i den ursprungliga undersökningen var Tokai Corporation den enda japanska exporterande tillverkaren som var samarbetsvillig. Under undersökningsperioden sålde detta företag 20 olika modeller av den berörda produkten på sin inhemska marknad. Endast två av dessa modeller exporterades till gemenskapen. L 22/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 1. 2000 22. 23. 24. Det konstaterades att denna exportörs sammanlagda inhemska försäljning av den berörda produkten under undersökningsperioden var representativ eftersom den totala volymen för denna försäljning översteg den tröskel på 5 % av exportförsäljningen som anges i artikel 2. 2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av var och en av de bägge modeller som exporterades till gemenskapen var också representativ eftersom respek- tive försäljningsvolymer också uppfyllde femprocents- kravet. I enlighet med artikel 2. 4 i grundförordningen måste kommissionen också fastställa om den inhemska försälj- ningen av varje modell skedde vid normal handel, genom att undersöka hur stor andel av den totala försälj- ningen som var lönsam. Det framkom av undersök- ningen att all inhemsk försäljning under undersöknings- perioden var lönsam. Följaktligen fastställdes normal- värdet på grundval av det vägda genomsnittliga försälj- ningspriset inhemsk försäljning av de bägge för all berörda modellerna. 2. Exportpris Den berörda exportörens samlade exportförsäljning under undersökningsperioden gick till ett närstående företag i gemenskapen. I enlighet med artikel 2. 9 i grundförordningen konstruerades därför exportpriserna på grundval av återförsäljningspriset till den första oberoende köparen, justerat för alla omkostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbe- gripet tullar, antidumpningstullar och en vinstmarginal på 5 %. Denna vinstmarginal fastställdes på grundval av de vinstmarginaler som ansågs vara skäliga för icke-när- stående importörer i denna bransch. 25. I de fall det vid konstruktionen av exportpriserna var nödvändigt att fördela importörernas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader skedde detta på grundval av omsättningen. 3. Jämförelse och dumpningsmarginal 26. för varje modell, I enlighet med artikel 2. 10 och 2. 11 i grundförord- ningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje modell med det vägda genomsnittliga export- samma priset handelsled. För att jämförelsen skulle bli rättvis bevil- jades justeringar för de skillnader som inverkade på pris- lämnats tillräcklig jämförbarheten och för vilka det bevisning. Således gjordes justeringar transport-, försäkrings-, kredit- och förpackningskostnader. fabrik och i fritt för 27. Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriserna visade att det förekom dumpning. Det konstaterades att dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av import- värdet cif gemenskapens gräns, uppgick till 208,1 %. 28. 29. 30. 31. D. GEMENSKAPSINDUSTRIN Tokai Seiki GmbH, som är ett dotterbolag till Tokai Corporation, tillverkare av den berörda produkten i gemenskapen och den enda samarbetsvilliga importören i gemenskapen av engångständare med tändsten med Japan, omfattades inom ramen för denna ursprung i undersökning inte av den definition av gemenskapsin- dustrin som anges i artikel 4. 1 a i grundförordningen, eftersom företaget var den enda importören av den berörda produkten och ett helägt dotterbolag till Tokai Corporation Japan. Bortsett från Tokai Seiki GmbH:s tillverkning, svarade de tre tillverkare i gemenskapen som var samarbetsvilliga i denna undersökning (inbegripet deras dotterbolag) för nästan hela tillverkningen i gemenskapen av engångstän- dare med tändsten. Följaktligen utgör dessa tre samar- betsvilliga tillverkare i gemenskapen gemenskapsin- dustrin i den mening som avses i artikel 4 i grundförord- ningen. E. SKADA 1. Inledande anmärkning I skäl 15 i förordningen om slutgiltig tull drogs slut- satsen att ”den samlade dumpade importen från Japan, Kina, Sydkorea och Thailand hade vållat industrin i gemenskapen väsentlig skada”. Eftersom åtgärderna avse- ende Sydkorea under tiden hade upphört att gälla och åtgärderna avseende Kina och Thailand hade ändrats efter interimsöversyner såsom anges i skäl 2 i den förordningen, var det nödvändigt att fråga om importen med ursprung i Japan, beaktad separat, fast- ställa dess faktiska verkningar och sannolikheten för att den skadevållande dumpningen skulle återkomma. i 2. Förbrukning i gemenskapen i försäljning I syfte att beräkna den totala synliga förbrukningen av engångständare med tändsten i gemenskapen lades gemenskapstillverkarnas gemenskapen samman med den totala import med ursprung i tredje land som deklarerats enligt KN-nummer ex 9613 10 00. En justering gjordes för import med ursprung i Kina för 1994 och 1995 (se skäl 46 i förordning (EG) nr 423/ 97). Enligt denna beräkningsgrund ökade den årliga synliga förbrukningen i gemenskapen med 27 %, från 617,7 miljoner enheter 1992 till 785,4 miljoner enheter 1996. 27. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/19 3. Faktorer avseende import med ursprung i Japan underskridande har ökat trots den prishöjande verkan antidumpningstullen på 35,7 % måste ha haft på det pris som togs ut av den närstående importören. Volym och marknadsandel 32. Mellan 1992 och undersökningsperioden föll importen från Japan till mycket låga nivåer i absoluta termer. Med importvolymen år 1992 som utgångspunkt (index = 100) uppgick index till 150 under 1993, 33 under 1994, 83 under 1995 och till endast 6,1 under undersökningsperioden. Marknadsandelen för importen från Japan minskade från ungefär 0,5 % under 1992 och 1993 till 0,06 % under undersökningsperioden. Den antidumpningsåtgärd som är för översyn begränsade följaktligen effektivt verkningarna av den dumpade importen av engångständare med tändsten med ursprung i Japan. föremål I detta sammanhang är det emellertid att märka att en betydande andel av den sammanlagda importen var dumpad. Särskilt importen från Mexiko, Filippinerna och Thailand bör nämnas i detta hänseende, såsom anges i förordning (EG) nr 423/97. 4. Gemenskapsindustrins situation Tillverkning 38. Mellan 1992 och 1996 ökade gemenskapsindustrins till- verkning med 28 %. Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande 39. Kapacitetsutnyttjandet ökade från 66 % under 1992 till 73 % under 1994 för att därefter minska till 71 % under undersökningsperioden. Denna minskning sammanföll emellertid med en ökning av produktionskapaciteten. Även om en ökning av produktionskapaciteten med nästan 25 % rapporterades är denna ökning av tämligen färskt datum eftersom det inte förekom någon nämn- värd ökning av produktionskapaciteten mellan 1992 och 1994. Prisunderskridande Försäljningsvolym Kommissionen beräknade i vilken omfattning de priser som togs ut av exportören på gemenskapens marknad underskred de priser som togs ut av tillverkarna i gemenskapen. Eftersom exportörens hela försäljning gick till dess närstående importör gjordes denna jämförelse i ledet försäljning till första oberoende köpare på grundval av den närstående importörens och gemenskapstillver- karnas vägda genomsnittliga försäljningspriser utan avdrag och skatter. Det pris som togs ut av den när- stående importören justerades inte för de antidump- ningstullar som betalats. Jämförelsen avsåg priserna till grossist (vilket utesluter försäljning till detaljhandlare och reklambranschen). Dessutom avsåg jämförelsen tändare utan tryck (dock inbegreps sådana tändare som exportören angivit vara emballerade) eftersom exportören inte hade exporterat några tändare med tryck eller hylsa under undersök- ningsperioden. På samma sätt som i den ursprungliga undersökningen och i enlighet med artikel 11. 9 i grundförordningen beaktades vid beräkningen av prisunderskridandet endast tändare som innehöll samma mängd gas (se skäl 13 i förordning (EEG) nr 3433/91). 40. Gemenskapsindustrins gemenskapens marknad ökade volymmässigt med 33 % mellan 1992 och undersökningsperioden. försäljning på 41. 42. Marknadsandel På en växande marknad minskade gemenskapsindustrins andel ganska stadigt från 66,1 % under 1992 till 46,8 % under 1995, varefter den ökade något till 53,6 % under undersökningsperioden. Denna marknadsandel är fortfa- rande något lägre än 1990 års marknadsandel på 57,3 % (se skäl 48 i rådets förordning (EG) nr 423/97), men den visar att gemenskapsindustrin börjar återhämta sig från verkningarna av den dumpade importen. Prisutveckling och sammanlagt försäljningsvärde Det fastställdes att gemenskapsindustrins vägda genom- snittliga försäljningspriser hade minskat med nästan 8 % mellan 1992 och undersökningsperioden. Försäljnings- volymens gynnsamma utveckling återspeglades därför inte helt i omsättningen och värdemässigt ökade försälj- ningen på gemenskapens marknad endast med 23 %. På denna grundval konstaterades det att det genomsnitt- liga priset för de importerade produkterna underskred gemenskapstillverkarnas vägda genomsnittliga pris med 22,9 % under bör jämföras med det genomsnittliga prisunderskridande på 11,5 % som konstaterats i den ursprungliga undersök- ningen. Därför bör slutsatsen dras att exportörens pris- undersökningsperioden. Detta 43. Marknaden för tändare är mycket priskänslig. Detta innebär att gemenskapsindustrin när den ställs inför dumpad lågprisimport antingen måste sänka sina priser för att försöka behålla sin marknadsandel, sin produk- tionsnivå och sitt kapacitetsutnyttjande eller börja förlora marknadsandelar om den vill bibehålla sina priser. 33. 34. 35. 36. 37. L 22/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 1. 2000 Lönsamhet dustrins sammanlagda produktion, ökade med 69 % under denna period. Efter flera förlustår blev avkastningen på gemenskapsin- dustrins försäljning svagt positiv 1991, men försämrades något 1992 (se skäl 55 i rådets förordning (EG) nr 423/97). 5. Slutsats 44. 45. 46. 47. För denna undersökning valdes 1992 som utgångspunkt jämförelsen. Efter en ytterligare nedgång 1993 för förbättrades gemenskapsindustrins ekonomiska resultat stadigt. Jämfört med 1992 hade vinsten mer än fördubb- lats 1994 och mer än tredubblats under undersöknings- perioden. De uppgifter som lämnades av gemenskapsindustrin, till vilken en av de klagande inte räknas i detta samman- hang eftersom denne inte hade lämnat ett godtagbart svar beträffande sin lönsamhet, visade emellertid att gemenskapsindustrins sammanlagda ekonomiska resultat efter 1992 fortsatte att ligga under den nivå som angi- vits som en skälig vinst för denna industri i förord- ningen om slutgiltig tull (se skäl 17 i den förordningen). Vinsten för 1992 respektive 1993 var i själva verket mycket liten, och även om en förbättring skedde under de följande åren uppgick vinsterna till mindre än hälften av den icke-skadevållande nivå som fastställts. Lager Gemenskapsindustrin byggde inte upp några större lager. Det vanliga i denna bransch är att man stoppar tillverkningen om lagren blir för stora, eftersom det uppstår en säkerhetsrisk vid långvarig lagring av tändare som innehåller gas. På grund av rationaliseringsinsatser var dessutom de sammanlagda lagren i slutet av under- sökningsperioden ungefär 30 % mindre än i slutet av 1992. Sysselsättning 48. Mellan 1992 och 1994 låg sysselsättningen i gemen- skapsindustrin på en stabil nivå, och mellan 1995 och undersökningsperioden ökade den med ungefär 17 %. Även om detta kan sägas vara ett tecken på återhämt- ning är det att märka att sysselsättningstalen nådde sin lägsta nivå 1992, då de hade minskat med 13 % jämfört med 1989 (se skäl 49 i rådets förordning (EG) nr 1006/ 95). Det konstaterades att en väsentlig andel av ökningen hänför sig till försäljnings- och administra- tionsområdet och inte till tillverkningen. 50. 51. 52. 53. 54. Gemenskapsindustrins situation har förbättrats under de senaste åren till följd av en ökad försäljning både på gemenskapens marknad och i tredje land. Denna utveck- ling sammanföll med införandet av flera antidumpnings- tullar. Ökningen av försäljningen på gemenskapens marknad beror sannolikt till största delen på att förbrukningen ökat och till en mindre del på de positiva verkningarna av de antidumpningsåtgärder som införts av gemen- skapen. Den nedåtgående utvecklingen för gemenskapsindustrins marknadsandel vände under 1995, men gemenskapsin- trots detta lägre under dustrins marknadsandel var undersökningsperioden (53,6 %) än den var 1992. Ökningen av den synliga förbrukningen och införandet av antidumpningsåtgärder borde normalt sett ha lett till högre priser på gemenskapens marknad. Trots detta minskade gemenskapsindustrins priser med 8 %. försäljning på gemenskapens Gemenskapsindustrins marknad var mera lönsam under undersökningsperioden än den var t. ex. under 1992. Efter det att antidump- ningstullen hade börjat tillämpas underskred emellertid de priser som exportören tog ut på gemenskapens marknad fortfarande gemenskapsindustrins priser, och lönsamheten var fortfarande mycket lägre än den icke- skadevållande nivå som fastställts i förordningen om slutgiltig tull. 55. Mot denna bakgrund anser kommissionen att gemen- skapsindustrin fortfarande lider skada, särskilt vad gäller lönsamhet och marknadsandelar. Eftersom marknadsan- delen för importerade engångständare med tändsten Japan var mycket liten, var det inte med ursprung i möjligt att fastställa ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Japan och denna skada. Den skada som vållats av denna import är därför att anse som försumbar, eller åtminstone inte väsentlig. F. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADEVALLANDE DUMP- NING ÅTERKOMMER Export 1. Inledning 49. Gemenskapsindustrin visade goda resultat på export- marknaderna. Dess stadigt mellan 1992 och undersökningsperioden. Exportförsälj- ningen, som motsvarar ungefär 60 % av gemenskapsin- försäljningsvolym ökade 56. Gemenskapsindustrin hade begärt en översyn av förord- ningen om slutgiltig tull och hade därvid hävdat att det var sannolikt att den skadevållande dumpningen skulle återkomma. För att kunna fastställa omständigheterna i 27. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/21 kommissionen ett avseende beaktade antal detta faktorer, särskilt exportörgruppens beteende, tillgången till outnyttjad kapacitet i exportörens fabrik i Japan, det faktum att det fanns ett prisåtagande beträffande export från ett företag som tillhörde exportörgruppen och det pris exportören skulle kunna ta ut om tullen upphörde att gälla. Dessutom undersöktes gemenskapsindustrins ställning, de sannolika följderna för gemenskapsindustrin om exporten från Japan återupptogs, förekomsten av dumpning och utvecklingen av den sammanlagda importens andel av gemenskapens marknad. 57. 58. 2. Exportörgruppens beteende Under senare år har endast små kvantiteter engångstän- dare med tändsten importerats från Japan och sålts på gemenskapens marknad, framför allt i jämförelse med import från flera andra tredje länder (huvudsakligen Kina, Mexiko, Filippinerna och Thailand) vars priser befanns ligga på dumpade nivåer. Den låga nivån på importen från Japan måste emellertid betraktas mot bakgrund av Tokaigruppens beteende. Den enda exportören i undersökningen beträffande bl. a. import med ursprung i Mexiko – som ledde till att slutgiltiga antidumpningsåtgärder infördes i mars 1997 – var ett helägt och fullt kontrollerat dotterbolag till Tokaigruppen som bildats efter det att antidumpningsåt- gärder införts mot engångständare med tändsten med ursprung i Japan (se skälen 9 och 36 i förordning (EG) nr 423/97). tändare från Importsiffrorna visar att Mexiko helt enkelt ersatte de tändare som tillverkades (och exporterades) av Tokai Corporation i dess japanska fabrik, efter det att åtgärder införts mot de senare 1991. Importvolymen av tändare med ursprung i Mexiko ligger nära de kvantiteter som Tokai Corporation levererade till gemenskapens marknad från Japan före införandet av åtgärderna 1991. Dessutom bör man inte glömma att Tokai Corporation inledde en nedåtgående pristrend genom att sälja japanska tändare till dumpade priser i slutet av 1980-talet. Denna trend förstärktes senare genom att andra asiatiska tillverkare började dumpa den berörda produkten och genom att Tokai Corporation fortsatte dumpningen genom sitt dotterbolag i Mexiko. 59. Mot bakgrund av detta kan den låga nivån på importen från Japan under undersökningsperioden inte leda till slutsatsen att denna utveckling, som skedde efter det att åtgärderna införts 1991, har sin grund i ett normalt ekonomiskt beteende hos en exporterande tillverkare, dvs. ett beteende som inte har något samband med de åtgärder som är föremål för översyn. Utvecklingen är i själva verket resultatet av en uppenbar strategi från Tokaigruppens sida. mexikanska exportören, som för närvarande är föremål för antidumpningsåtgärder, är ett dotterbolag till den japanska exportören, när man undersöker vad som sannolikt kommer att inträffa om de nuvarande åtgär- derna upphör att gälla. 3. Produktionskapacitet i Japan 61. Mellan 1992 och undersökningsperioden minskade exportörens produktionskapacitet med 54 %. Förutom att produktionskapaciteten minskade, minskade emel- lertid även utnyttjandet av den återstående kapaciteten (uttryckt i procent) med 38 % mellan 1992 och under- sökningsperioden. 62. 63. 64. Under undersökningsperioden motsvarade den outnytt- jade kapaciteten på exportörens japanska fabrik mer än de 56,6 miljoner engångständare med tändsten som Tokai Corporation exporterade från Japan 1989 (dvs. undersökningsperioden i den ursprungliga undersök- ningen). Det konstaterades även att den outnyttjade kapaciteten mellan 1992 och undersökningsperioden var ganska stabil i absoluta tal, eftersom den minskade produktionskapaciteten och det minskade kapacitetsut- nyttjandet följdes åt. 4. Prisåtagande beträffande ett annat företag i gruppen Efter införandet av de åtgärder som är föremål för översyn överförde exportören sin tillverkning av en- gångständare med tändsten för export till gemenskapens marknad till Mexiko, och gjorde senare ett prisåtagande beträffande import med ursprung i det landet när anti- dumpningsåtgärder mot denna import infördes i mars 1997. Utan att behöva överföra produktionslinjer från Mexiko till Japan disponerar exportören över tillräckligt med fritt tillgänglig kapacitet på sin japanska fabrik för att kunna förse gemenskapens marknad med kvantiteter som är större än företagets export 1989, vilket skulle göra det möjligt för exportören att ta ut lägre priser på gemen- skapens marknad än vad som är tillåtet för importerade produkter med ursprung i Mexiko. 5. Fortsatt dumpning och pris som exportören kan ta ut 60. Det anses därför lämpligt att ta hänsyn till att det genom förordning (EG) nr 423/97 infördes slutgiltiga antidump- ningstullar på import av engångständare med tändsten med ursprung i Mexiko, Filippinerna och Thailand med verkan från och med den 7 mars 1997 och till att den 65. Som konstateras ovan fortsatte den dumpade importen av engångständare med tändsten med ursprung i Japan under undersökningsperioden. Eftersom de importerade produkterna såldes till priser som dumpats i betydligt högre grad än i den ursprungliga undersökningen, verkar det sannolikt att dumpningen kommer att fortsätta. L 22/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 1. 2000 66. 67. 68. 69. 70. Trots att en antidumpningstull tillämpades var prisun- derskridandet i förhållande till det genomsnittliga pris per enhet som togs ut av tillverkarna i gemenskapen alltjämt betydande (22,9 %) under undersökningspe- rioden. Om det pris som togs ut hos första oberoende köpare minskas med antidumpningstullen, blir resultatet att gemenskapsindustrins genomsnittliga pris under- skreds med så mycket som 43,1 %. 6. Följder för gemenskapsindustrin Den prispressande effekten av fortsatt dumpning under undersökningsperioden var minimal på grund av att antidumpningstullen tillämpades och att de kvantiteter som importerades var små. Exportören hade emellertid tillräckligt med outnyttjad kapacitet för att kunna åter- uppta exporten av engångständare med tändsten med ursprung i Japan i betydande omfattning, ungefär lika mycket som importerades 1989 (56,6 miljoner). Om sådana mängder skulle säljas på gemenskapens marknad till samma priser som det tyska dotterbolaget tog ut under undersökningsperioden skulle det leda till en avse- värd prispress på gemenskapens marknad och motsva- rande förluster av omsättning och marknadsandel. I dagsläget skulle den kvantitet som importerades från Japan 1989 motsvara en marknadsandel på ungefär 7,2 %. Denna marknadsandel är alltför betydande för att inte ha någon inverkan på gemenskapsindustrins situa- tion. Det var emellertid inte möjligt att exakt fastställa vilka effekter åtgärdernas upphörande skulle få för gemenskapsindustrin i fråga om t. ex. marknadsandelar, lönsamhet och sysselsättning, eftersom detta till stor del är beroende av osäkra faktorer såsom utvecklingen av förbrukningen i gemenskapen och den allmänna prisde- pression som skulle kunna uppstå till följd av att import av betydande mängder återupptas. En övergripande analys gjordes av vissa aspekter avse- ende de viktigaste regionala marknaderna i gemenskapen för att det skulle kunna bedömas vilken verkan import av engångständare med tändsten med ursprung i Japan i betydande kvantiteter till priser som väsentligt under- skred gemenskapspriset skulle kunna få för gemenskaps- industrin. Det fastställdes att konkurrensen på den tyska mark- naden var mycket hård eftersom de stora distributörerna, i synnerhet snabbköpskedjor, vanligen väljer en eller två leverantörer per produkt som saluförs i deras butiker, och på så sätt utövar ett tryck nedåt på dessa leverantö- rers priser. I denna situation hindrar till och med ett minimalt prisunderskridande gemenskapsindustrins till- träde till distributionsnät som representerar ett stort antal kunder. Verkningarna av ett framtida prisundersk- ridande skulle därför vara betydande (i form av förlorade 71. 72. 73. 74. 75. marknadsandelar eller minskad lönsamhet), med tanke på att det högst sannolikt skulle pågå under en längre tidsperiod eftersom kontrakt avseende tillträde till distri- butionsnät vanligen ingås för långa perioder. Det fastställdes även att priserna på tillverkarnivå var relativt låga i Förenade kungariket och att gemenskaps- tillverkarna inte var väletablerade på denna marknad. Under dessa omständigheter kommer ett framtida pris- underskridande försvåra gemenskapstillverkarnas försäljning av engångständare med tändsten på denna redan svåra marknad och ytterligare försämra deras lönsamhet. att Det konstaterades att konkurrensen på den franska marknaden var betydande på grund av att två större gemenskapstillverkare har sina fabriker där, men prisde- pressionen föreföll vara mindre betydande än i t. ex. Tyskland och Förenade kungariket. Ett framtida ökat prisunderskridande skulle dock sannolikt medföra en högre grad av prisdepression och förlorade marknadsan- delar. Det fastställdes även att två gemenskapstillverkare har i Spanien och är väletablerade på denna fabriker marknad. Det konstaterades tillverkare utanför att gemenskapen försörjde en mycket betydande del av den spanska marknaden i det att Spanien var den näst största importören av medlemsstaterna 1995, och priserna var låga jämfört med i Frankrike och Tyskland. En av de tillverkare som var etablerade i Spanien angav att ytterli- gare rationaliseringar och kostnadsreduktioner inte var möjliga i dess fabrik, vilket innebär att en väsentlig minskning av marknadsandelen eller ett priskrig på den spanska marknaden sannolikt skulle leda till en nedlägg- ning av dess fabrik, i synnerhet om denna förlust samti- digt åtföljdes av en liknande utveckling på den närbe- lägna, betydande franska marknaden. 7. Den sammanlagda importens volym och priser Såsom angivits ovan beslutade den japanska exportören att försörja gemenskapens marknad med produkter till- verkade i Mexiko, för vilka antidumpningsåtgärder infördes i mars 1997. De åtgärder som infördes 1991 hade därför en mycket mindre avhjälpande verkan än de hade haft under normala omständigheter. Dessutom ökade den sammanlagda importen av en- gångständare med tändsten med 74 % mellan 1992 och undersökningsperioden, vilket är mycket högre än ökningen av förbrukningen under samma period. Följ- aktligen ökade marknadsandelen för denna import från 33,5 % under 1992 till 53 % under 1995 och minskade till 46,3 % under 1996. 27. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/23 76. Såsom det visats i samband med de antidumpningsåt- gärder som införts mellan 1992 och 1998 har det före- kommit ett kontinuerligt inflöde av dumpad lågprisim- port från tredje land till gemenskapens marknad. Till följd av detta har priserna på denna marknad kontinuer- låga nivåer. Trots en växande ligt sjunkit och nått marknad sjönk gemenskapsindustrins priser med 8 % mellan 1992 och undersökningsperioden. 80. Det faktum att inga fabriker lades ner förefaller bero på de berörda tillverkarnas strategi, vilken stöds av de befintliga antidumpningsåtgärderna avseende en- gångständare med tändsten och utvecklingen av tillver- karnas exportförsäljning. I detta hänseende är det att märka att alla tre tillverkare har lönsam verksamhet inom andra sektorer, vilket ger dem ekonomiska resurser att driva sina fabriker för engångständare med tändsten under en viss tid. Det kan emellertid inte uteslutas att en eller flera av fabrikerna läggs ner om antidumpnings- åtgärderna upphör att gälla. G. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Gemenskapsindustrin 77. 78. 79. Under närmare ett årtionde har gemenskapsindustrin varit drabbad av dumpad lågprisimport av engångstän- dare med tändsten. Syftet med den slutgiltiga tull som är föremål för översyn, nämligen att återupprätta en sund konkurrens på gemenskapens marknad mellan gemen- skapstillverkarna och de exporterande tillverkarna i tredje land, har inte helt uppfyllts, såsom framgår av den utveckling som ägt rum. Tokai uppförde själv en fabrik i Mexiko och började exportera därifrån till Europeiska gemenskapen till dumpade priser, samtidigt som även andra tredje länder, i synnerhet Kina, Filippinerna och Thailand, följd av detta har gemenskapsindustrin inte kunnat återhämta sig helt och hållet, trots sina insatser för att sänka kostnader och utnyttja stordriftsfördelar. tillgrep dumpning. Till Gemenskapsindustrin utgörs av två multinationella grupper som säljer flera andra produkter än engångstän- dare med tändsten och en relativt liten tillverkare som samtidigt engångständare med som den tillverkar tändsten är ett handelsföretag. Gemenskapsindustrin har under de senaste åren gjort betydande insatser för att förbättra sin produktivitet i syfte att få ner tillverkningskostnaderna så mycket som möjligt och för att förbättra sin konkurrenskraft på denna priskänsliga marknad. Rationaliseringsinsatser har gjorts. De bägge tillverkargrupperna har rationaliserat sina tillverkningsprocesser och anpassat sina strukturer, och den tredje tillverkaren har huvudsakligen inriktat sina insatser på att uppnå stordriftsfördelar. Nya inve- steringar har även gjorts för att öka produktiviteten. Med hänsyn till att exportförsäljningen har ökat mycket snab- bare än försäljningen i gemenskapen och att exportför- säljningen svarar för mer än hälften av gemenskapstill- verkarnas försäljning avser emellertid investeringarna i produktionskapacitet huvudsakligen tillverkning för andra marknader än gemenskapens. 81. Mot bakgrund av detta är det effektiviteten hos gemen- skapens åtgärder för att återupprätta rättvisa och öppna marknadsvillkor och för att skydda gemenskapsindustrin mot illojala handelsbruk som står på spel. Förutom denna viktiga aspekt föreligger det en allvarlig risk för att gemenskapstillverkarna lägger ner tillverkningen vid en eller fabriker om antidumpningsåtgärden upphör att gälla, och skadevållande dumpning av stora kvantiteter engångständare med tändsten med ursprung i Japan skulle därmed äga rum. flera av 82. 83. 84. 2. Importörer Eftersom exportören inte rapporterade någon direktför- säljning till icke-närstående parter i Europeiska gemen- skapen och det inte kom några reaktioner från någon importör efter det att tillkännagivandet om inledande offentliggjorts, kunde inga icke-närstående importörer av tändare tillverkade av Tokai och med ursprung i Japan identifieras. Tokais dotterbolag i Tyskland, som är den enda impor- tören av engångständare med tändsten med ursprung i Japan, har ett mycket begränsat antal anställda jämfört med gemenskapsindustrin. Följaktligen kommer in- verkan på denna importör av att den åtgärd som är föremål för översyn bibehålls sannolikt att vara minimal. 3. Konsumenter I den ursprungliga undersökningen hävdade importö- rerna att antidumpningsåtgärder för engångständare med tändsten skulle inverka negativt på konsumenternas I samband med denna undersökning inkom intresse. emellertid inga synpunkter från konsumentorganisa- tioner, och inget i övrigt tyder på att det föreligger nya omständigheter som skulle kullkasta de argument som i tidigare undersökningar använts för att avvisa detta påstående. L 22/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 1. 2000 H. UPPHÄVANDE AV ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER I. SLUTBESTÄMMELSER 85. 86. 87. 88. 89. På grundval av dessa omständigheter drog kommis- sionen slutsatsen att det var sannolikt att skadevållande dumpning skulle återkomma, och lade i april 1999 fram det andra av två förslag om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av ej påfyllningsbara gasficktändare med tändsten med ursprung i Japan. Inget av kommissionens förslag fick dock den majoritet i rådet som krävs för att en förordning skall kunna antas. I artikel 11. 2 i grundförordningen föreskrivs att en slut- giltig antidumpningsåtgärd skall upphöra att gälla fem år efter det att den införts, om det inte vid en översyn konstateras att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer. Om en översyn vid giltighetstidens utgång inleds skall åtgärden fortsätta att gälla i avvaktan på resultatet av översynen. I föreliggande fall skulle ett beslut av rådet att inte anta en förordning på grundval av kommissionens förslag innebära att översynsförfarandet fortsätter att löpa och den gällande åtgärden förblir i kraft under en obegränsad tidsperiod. I artikel 11. 5 i grundförordningen föreskrivs att en översyn skall utföras snabbt och normalt skall avslutas inom tolv månader efter det att den inleddes. Under dessa omständigheter anser kommissionen att antidumpningstullen på import av ej påfyllningsbara gasficktändare med tändsten med ursprung i Japan bör upphävas, i syfte att undvika både att översynen varar otillbörligt länge och att antidumpningsåtgärden förblir i kraft under en obegränsad tidsperiod. 90. 91. Alla berörda parter som var samarbetsvilliga i förfa- randet, de klagande, exportören och Japans regering har mottagit skriftliga uppgifter om de viktigaste omständig- heter och överväganden som låg till grund för kommis- sionens avsikt att rekommendera att den slutgiltiga åtgärden upphävs. De klagande tillverkarna invände mot detta förslag och anförde att omständigheterna inte hade förändrats och att antidumpningstullen således borde fortsätta att gälla. 92. Med hänsyn till att den antidumpningstull på import med ursprung i Sydkorea som infördes genom samma förordning genom vilken den slutgiltiga antidumpnings- tullen på import av engångständare med tändsten med ursprung i Japan infördes under tiden har upphört att gälla, bör hänvisningarna till antidumpningstullen på import från Sydkorea tas bort från förordningen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Rådets förordning (EEG) nr 3433/91 skall upphävas när det gäller införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av ej påfyllningsbara gasficktändare med tändsten enligt KN-nummer ex 9613 10 00 med ursprung i Japan. 2. Förordning (EEG) nr 3433/91 ändras på följande sätt: i) I artikel 1. 1 skall orden ”med ursprung i Japan, Kina och Sydkorea” ersättas med orden ”med ursprung i Kina”. ii) Artikel 1. 2 skall ersättas med följande: ”2. Tullen skall uppgå till 0,065 euro per tändare. ” Artikel 2 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 24 januari 2000. På rådets vägnar J. GAMA Ordförande


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0072/00 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle. Lastulevyn valmistaminen jätepuusta.

eurovoc_concepts:
Belgium
Netherlands
bonded wood
consumer protection
export of waste
hazardous waste
health risk
product safety
regulation (EU)
waste recycling
wood residue

text: C 330 E/76 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2000) Komissio tiet(cid:228)(cid:228) hyvin, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n maataloustuen hallinnoinnissa on ollut ongelmia tietyill(cid:228) alueilla, esim. Andalusiassa. Maksujen viiv(cid:228)styminen on p(cid:228)(cid:228)asiallisesti johtunut maataloustuen maksamisesta vastuussa olleen elimen hallinnollisen ja rahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n puutteista. Yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta koskevan toimivallan jakoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n mukaan j(cid:228)senvaltioiden hyv(cid:228)ksym(cid:228)t maksajaelimet hoitavat maksut ja takaavat yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n (my(cid:246)s maksup(cid:228)ivien) noudat- tamisen. Espanjassa Andalusian itsehallintoalue on virallisesti hyv(cid:228)ksytty yhteis(cid:246)n maataloustuen maksa- jaelimeksi. Taatakseen maanviljelij(cid:246)ille suoritettavia maksuja koskevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikojen noudattamisen komissio perusti useita vuosia sitten seuraamusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n, josta s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n asetuksen (EY) N:o 296/96 (1) 4 artiklassa ja joka koskee j(cid:228)senvaltioita, jotka eiv(cid:228)t noudata maatalouss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) vahvistettuja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikoja. Seuraamusj(cid:228)r- jestelm(cid:228)(cid:228) sovelletaan ainoastaan j(cid:228)senvaltioiden maksajaelimiin, maanviljelij(cid:246)ill(cid:228) on edelleen oikeus saada hakemansa tuki kokonaisuudessaan. Esimerkkin(cid:228) voisin mainita, ett(cid:228) Euroopan maatalouden tuki- ja ohjausrahaston (EMOTR) rahoitusvuonna 1999 Espanjan osalta tehdyt rahoituskorjaukset olivat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n 521 miljoonaa pesetaa (3,3 miljoonaa euroa), ja niiden perustana olivat oliivi(cid:246)ljyn tuotantoalaa koskevien tukien maksamisessa havaitut viiveet. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) ei ole otettu huomioon my(cid:246)hemmin mahdollisesti tilien tarkastamisen ja hyv(cid:228)ksymisen yhteydess(cid:228) teht(cid:228)vi(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228). Maksutta j(cid:228)(cid:228)neiden tukihakemusten yhteydess(cid:228) on muistettava, ett(cid:228) maksukaudet vahvistetaan yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) ja ett(cid:228) komissio voi katsoa maksujen viiv(cid:228)styneen vasta kyseisen kauden p(cid:228)(cid:228)tytty(cid:228) ja soveltaa edell(cid:228) mainittuja rahoitusta koskevia seuraamuksia. Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen viittaa kysymyksess(cid:228)(cid:228)n tuotantokautta 1998(cid:129)1999 koskeviin oliivi(cid:246)ljyn tuo- tantotukihakemuksiin. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) vahvistetaan maksukausi alkavaksi 16. 10. 1999 ja p(cid:228)(cid:228)ttyv(cid:228)ksi oliivi(cid:246)ljyn tosiasiallisen tuotannon vahvistamisesta kyseisen markkinointivuoden osalta annettavan asetuksen julkaisemista seuraavien 90 p(cid:228)iv(cid:228)n kuluttua. Komission on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) viimeksi mainittu asetus kahdeksan kuukauden kuluessa markkinointivuoden p(cid:228)(cid:228)ttymisest(cid:228). N(cid:228)in ollen komissio voi katsoa mainittujen menojen viiv(cid:228)styneen vasta 16. 10. 2000 tienoilla ja soveltaa asetuksen (EY) N:o 296/96 4 artiklassa s(cid:228)(cid:228)dettyj(cid:228) seuraamuksia. Komissio voi jo nyt havaita aikaisempia markkinavuosia koskevien maksujen viiv(cid:228)stymiset EMOTR:lle toimitettavan menoja koskevan kuukausiselvityksen yhteydess(cid:228) ja tarvittaessa soveltaa s(cid:228)(cid:228)dettyj(cid:228) seuraa- muksia. Todettakoon lopuksi, ett(cid:228) vastaava valvonta toteutetaan tilien tarkastamisen ja hyv(cid:228)ksymisen yhteydess(cid:228), ja tarkoituksena on saada j(cid:228)senvaltiot vastedes noudattamaan maanviljelij(cid:246)ille suoritettavien maksujen mak- sup(cid:228)ivi(cid:228) koskevia lakis(cid:228)(cid:228)teisi(cid:228) velvoitteita. (1) J(cid:228)senvaltioiden toimittamista tiedoista ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta rahoitettujen menojen kuukausittaisesta kirjanpidosta, ja er(cid:228)itten, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1259/1999 toimeenpanoa koskevien, yksityiskohtaisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten vahvistamisesta 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1996 annettu komission asetus (EY) N:o 296/96, EYVL L 39, 17. 2. 1996 ja EYVL L 331, 23. 12. 1999. (2000/C 330 E/083) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0072/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: Lastulevyn valmistaminen j(cid:228)tepuusta Alankomaiden kansanterveys-, aluesuunnittelu- ja ymp(cid:228)rist(cid:246)ministeri(cid:246)n ymp(cid:228)rist(cid:246)asioista vastaavan p(cid:228)(cid:228)- osaston yksik(cid:246)n DGM/A/GA kirjeest(cid:228) (viite: NL 94141) ilmenee, ett(cid:228) alankomaalainen yritys Van der 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/77 Galiºn on toimittanut 1 500 tonnia j(cid:228)tepuuta belgialaiselle yritykselle Unilin N. V. lastulevyn valmistamista varten. (Alkuper(cid:228)inen teksti: (cid:148)de aanvraag heeft betrekking op uitvoer uit Nederland van 1 500 000 kg geshredderd behandeld hout naar Unilin N. V. in Belgiº met het oogmerk deze afvalstoff in te zetten bij de productie van spaanplaat(cid:148). Suomennos: toimeksianto koskee 1 500 000 kilon painoisen k(cid:228)sitelty(cid:228) j(cid:228)tepuuta sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)n er(cid:228)n toimittamista Alankomaista Belgiaan Unilin N. V. -nimiselle yritykselle j(cid:228)tepuun k(cid:228)ytt(cid:228)miseksi lastulevyn valmistamiseen. ) Kyseinen ministeri(cid:246) on luokitellut j(cid:228)tepuun vaarattomaksi Euroopan yhteis(cid:246)ss(cid:228), Euroopan yhteis(cid:246)(cid:246)n ja Euroopan yhteis(cid:246)st(cid:228) tapahtuvien j(cid:228)tteiden siirtojen valvontaa ja tarkastamista koskevassa asetuksessa 259/ 93/ETY (1) mainittujen vaatimusten ja kriteereiden mukaisesti. Ministeri(cid:246) perustaa n(cid:228)kemyksens(cid:228) tutkimuk- seen, joka sijaitsee jonka Van der Galiºn on teett(cid:228)nyt jossa yht(cid:228) j(cid:228)tepuukiloa kohden tehtiin kaksi testi(cid:228), ei Deventeriss(cid:228) (Alankomaat). T(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa, tutkittu muun muassa seuraavien aineiden pitoisuuksia: kadmium, barium, kromi, kupari, koboltti ja nikkeli. Lis(cid:228)ksi tutkimuksessa l(cid:246)ydettiin liian korkeita arvoja sek(cid:228) polysyklisten aromaattisten hiilivetyjen osalta (72 ja 146 mg/kg, kun raja-arvo on 40 mg/kg) ett(cid:228) pentakloorifenolin osalta (0,73 mg/kg, kun raja- arvo on 0,002 mg/kg), mik(cid:228) osoittaa, ett(cid:228) j(cid:228)tteet sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t puunsuoja-aineella kyll(cid:228)stetty(cid:228) puuta, joka on ongelmaj(cid:228)tett(cid:228). laboratoriolla Koch Bedomtechniek Eurolab, 1. Voiko Euroopan komissio varmistaa asetuksen 259/93/ETY mukaisesti, ett(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) j(cid:228)tepuusta valmiste- tut lastulevyt eiv(cid:228)t mill(cid:228)(cid:228)n lailla aiheuta terveysriski(cid:228) niiden k(cid:228)ytt(cid:228)jille, kun otetaan huomioon, ett(cid:228) puunsuoja-aineet ovat sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavia aineita? Jos komissio ei voi varmistaa lastulevyjen vaarattomuutta, voiko se k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) asiasta kattavan 2. tutkimuksen kuluttajien luottamuksen voittamiseksi? (1) EYVL L 30, 6. 2. 1993, s. 1. Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2000) Euroopan yhteis(cid:246)ss(cid:228), Euroopan yhteis(cid:246)(cid:246)n ja Euroopan yhteis(cid:246)st(cid:228) tapahtuvia j(cid:228)tteiden siirtoja s(cid:228)(cid:228)dell(cid:228)(cid:228)n 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 259/93. Hy(cid:246)dynnett(cid:228)v(cid:228)ksi tarkoi- tetun j(cid:228)tteen siirtoon yhteis(cid:246)ss(cid:228) sovellettava menetelm(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n asetuksen liitteiss(cid:228) II(cid:129)IV vahvistetulla j(cid:228)tteiden luokittelulla. K(cid:228)sittelem(cid:228)t(cid:246)n puuj(cid:228)te kuuluu asetuksen (ETY) N:o 259/93 liitteess(cid:228) II olevaan luokkaan GL 010 ja k(cid:228)sitelty puuj(cid:228)te sen liitteess(cid:228) III olevaan luokkaan AC 170. Asetuksen (ETY) N:o 259/ 93 37 artiklan mukaisesti perustetun yhteysyksikk(cid:246)jen ryhm(cid:228)n asiantuntijat ovat yht(cid:228) mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) puuj(cid:228)tett(cid:228) on pidett(cid:228)v(cid:228) k(cid:228)siteltyn(cid:228), jos puulle on tehty mik(cid:228) tahansa muu kuin puhtaasti mekaaninen k(cid:228)sittely. Vastaavasti puuj(cid:228)tett(cid:228) on pidett(cid:228)v(cid:228) k(cid:228)sittelem(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n(cid:228) ainoastaan siin(cid:228) tapauksessa, jos puuta ei ole k(cid:228)sitelty mill(cid:228)(cid:228)n muulla tavalla kuin puhtaasti mekaanisella k(cid:228)sittelyll(cid:228). Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen antamien tietojen perusteella komissio katsoo, ett(cid:228) kyseess(cid:228) oleva puuj(cid:228)te on k(cid:228)sitelty(cid:228) puuj(cid:228)tett(cid:228). Asetuksen (ETY) N:o 259/93 mukaan t(cid:228)llaisen j(cid:228)tteen siirt(cid:228)misest(cid:228) on ilmoitettava. Ilmoitusmenettely mahdollistaa hy(cid:246)dynnett(cid:228)v(cid:228)ksi tarkoitetun kyseisen j(cid:228)tteen kuljetuksen yhteis(cid:246)ss(cid:228) l(cid:228)ht(cid:246)-, m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)- ja kauttakuljetuspaikan viranomaisten ennakkoon antamalla suostumuksella. Asetuksessa (ETY) N:o 259/93 vahvistetaan rajat ylitt(cid:228)vien j(cid:228)tekuljetusten valvontaan ja tarkastuksiin sovellettavat j(cid:228)rjestelyt. J(cid:228)tteist(cid:228) 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1975 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 75/442/ EEC (1), sellaisena kuin se on muutettuna, vahvistetaan yhteis(cid:246)n j(cid:228)tehuoltoa koskevat periaatteet. Kyseisen direktiivin 4 artiklassa j(cid:228)senvaltiot velvoitetaan varmistamaan, ett(cid:228) j(cid:228)tteet hy(cid:246)dynnet(cid:228)(cid:228)n tai niist(cid:228) huoleh- ditaan vaarantamatta ihmisten terveytt(cid:228) ja k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) menetelmi(cid:228), jotka voivat vahingoittaa ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228). Sen paremmin asetuksessa (ETY) N:o 259/93 kuin direktiiviss(cid:228) 75/442/ETY ei kuitenkaan anneta j(cid:228)tteiden hy(cid:246)dynt(cid:228)misess(cid:228) syntyvi(cid:228) tuotteita koskevia vaatimuksia. Uusiotuotteiden on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) kyseist(cid:228) tuotetta koskevat yleiset vaatimukset. Koska lastulevyst(cid:228) ei ole erityisi(cid:228) yhteis(cid:246)n vaatimuksia, tapaukseen on sovellettava yleisest(cid:228) tuoteturvallisuudesta 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1992 annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 92/ 59/ETY (2). C 330 E/78 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Komissio ei voi parlamentin j(cid:228)senen antamien tietojen perusteella arvioida, aiheuttavatko kyseess(cid:228) olevasta j(cid:228)tteest(cid:228) valmistetut lastulevyt terveysriskin. Se ei pysty n(cid:228)iden tietojen perusteella my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n lausumaan, t(cid:228)yttyv(cid:228)tk(cid:246) direktiivin 92/59/ETY vaatimukset kyseisess(cid:228) tapauksessa. Arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) kehotetaan toimittamaan lis(cid:228)tietoja. (1) EYVL L 194, 25. 7. 1975. (2) EYVL L 228, 11. 8. 1992. (2000/C 330 E/084) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0076/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: Barberinon, Tavernellen ja S. Cascianon mahdollinen j(cid:228)tt(cid:228)minen Leader Plus -hankkeen tukikelpois- ten alueiden ulkopuolelle Lokakuussa kahdeksan Firenzen ja Sienan Chiantin alueen kuntaa j(cid:228)rjestiv(cid:228)t Chiantin alueen kehitt(cid:228)mist(cid:228) suunnittelevan kokouksen perustaakseen (cid:148)maaseutupiirin(cid:148), jonka p(cid:228)(cid:228)tarkoituksena oli kanavoida Leader Plus -hankkeen EU-rahoitusta yhteisty(cid:246)ss(cid:228) jo useita vuosia sitten perustetun paikallisen toimintaryhm(cid:228)n Eurochiantinkanssa. innostusta alueen taloudellisten vaikuttajien ja eri alojen j(cid:228)rjest(cid:246)jen keskuudessa, Vaikka aloite her(cid:228)tti Toscanan alueen harjoittama politiikka uhkaa sulkea Barberinon, Tavernellen ja S. Cascianon kunnat Leader Plus -hankkeen tukikelpoisten alueiden ulkopuolelle. Miten komissio aikoo varmistaa, ett(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) kuntia ei j(cid:228)tet(cid:228) poliittisista syist(cid:228) hankkeen ulkopuolelle? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2000) Komission 13. 10. 1999 hyv(cid:228)ksym(cid:228)ss(cid:228) luonnoksessa maaseudun kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevan yhteis(cid:246)aloitteen (Leader+) suuntaviivoiksi maantieteellisesti kaikki maaseutualueet ovat tukikelpoisia. Yhteis(cid:246)n tukea voi kuitenkin saada vain rajoitettu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) alueita sen j(cid:228)lkeen, kun avoin, objektiivinen ja tiukka valintamenet- tely on toteutettu. Tarkoituksena on nimitt(cid:228)in keskitt(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n varat lupaavimmille pilottityyppisille ehdotuksille ja saada niist(cid:228) mahdollisimman tehokas kannustin. J(cid:228)senvaltioiden viranomaisten (cid:129) Italiassa alueellisten viranomaisten (cid:129) teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on ehdottaa asianmukai- simmat valintamenettelyt ja -perusteet, joilla rajoitetaan urakkasopimukset koskemaan Leader+ -aloitteen soveltamisesta kiinnostuneita paikallisryhmi(cid:228). Komission luonnoksessa suuntaviivoiksi annetaan v(cid:228)him- m(cid:228)isvalintaperusteet, joita on t(cid:228)ydennett(cid:228)v(cid:228) alueelle ominaisten tarpeiden ja tavoitteiden mukaisilla eri- tyisill(cid:228) perusteilla. N(cid:228)m(cid:228) perusteet kuuluvat kiinte(cid:228)sti ohjelmaan, joka toimitetaan komission hyv(cid:228)ksytt(cid:228)- v(cid:228)ksi. J(cid:228)senvaltiot voivat rajoittaa Leader+ -aloitteen soveltamisen tietyille maaseutualueille, jos ne pystyv(cid:228)t osoittamaan rajoittamisen olevan niiden maaseudun kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevan politiikan tavoitteiden mukaista. Komissio valvoo mainittujen edellytysten tiukkaa noudattamista Leader+ -ohjelmien hyv(cid:228)ksymismenettelyn yhteydess(cid:228)


title: WRITTEN QUESTION E-0077/00 by Gianfranco Dell'Alba (TDI) to the Commission. Failure to appoint an Advocate-General at the Court of Justice.

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
administration of the Institutions
appointment of staff
competence of the Member States
lawyer

text: C 303 E/138 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/148) WRITTEN QUESTION E-0066/00 by Manuel Medina Ortega (PSE) to the Commission Subject: Commission delegation in Ecuador (24 January 2000) What budget obstacles are there to the opening of a Commission delegation in Ecuador? Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (24 February 2000) There are no extra human resources foreseen for opening delegations in the 2000 budget. The available resources are committed to the existing external representation of the Commission. An early opening of additional delegations would have to be the result of the redeployment of staff. Priorities will have to be set. This is to be decided in the framework of the exercise which is underway to assess the needs of the external service over the lifetime of this Commission. A communication to the Council and the Parliament on the development of the external service, the best use of its existing means and, if it is found to be necessary, proposals for extra resources should be presented later in the year. (2000/C 303 E/149) WRITTEN QUESTION E-0077/00 by Gianfranco Dell(cid:146)Alba (TDI) to the Commission (24 January 2000) Subject: Failure to appoint an Advocate-General at the Court of Justice Article 222 of the EC Treaty stipulates that the Court of Justice shall be assisted by nine Advocate-General until 6 October 2000. The appointment several months ago of Advocate-General La Pergola to the post of Judge following the death of Judge Mancini left a vacancy that the Member State concerned has yet to take the necessary action to fill. Given that the failure to have the requisite number of Advocates-General is a clear breach of the Treaty, would the Commission not agree that, in its capacity as guardian of the Treaties, it has a duty to bring this situation to the attention of the Member States, and to Italy in particular, which must nominate a candidate before a new Advocate-General can be appointed by common accord? Answer given by Mr Prodi on behalf of the Commission (25 February 2000) Under Article 223 (formerly Article 167) of the EC Treaty, the appointment of Court of Justice Judges and Advocates-General is the responsibility of the Member States(cid:146) governments acting by common accord. It is true that the absence of members of the Court, or a delay in their appointment, is detrimental to the workings of the institution. However, the Honourable Member is reminded that in this particular case the ninth Advocate-General would be appointed, for the remainder of the term of office, to a post created on the occasion of the last enlargement and due to be abolished on 6 October 2000


title: Gemeinsamer Standpunkt (EG) Nr. 16/2000 vom 24. Januar 2000, vom Rat festgelegt gemäß dem Verfahren des Artikels 251 des Vertrags zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft im Hinblick auf den Erlaß eines Beschlusses des Europäischen Parlaments und des Rates über den Einsatz von Flächenstichprobenerhebungen und Fernerkundung in der Agrarstatistik im Zeitraum 1999-2003

eurovoc_concepts:
agricultural statistics
area of holding
crop yield
data collection
management information system
remote sensing

text: C 83/80 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 22. 3. 2000 GEMEINSAMER STANDPUNKT (EG) Nr. 16/2000 vom Rat festgelegt am 24. Januar 2000 im Hinblick auf den Erlaß des Beschlusses 2000/. /EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom. über den Einsatz von Flächenstichprobenerhebungen und Fernerkundung in der Agrarstatistik im Zeitraum 1999—2003 (2000/C 83/02) DAS EUROPA¨ ISCHE PARLAMENT UND DER RAT DER EUROPA¨ ISCHEN UNION — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 285, auf Vorschlag der Kommission (1), gemäß dem Verfahren des Artikels 251 des Vertrags (2), in Erwägung nachstehender Gründe: (1) Die Geltungsdauer des Beschlusses 94/753/EG des Rates vom 14. November 1994 zur Weiterführung des Einsat- zes der Fernerkundung in der Agrarstatistik im Zeitraum 1994 bis 1998 (3) endete am 31. Dezember 1998. (2) Im Rahmen der neuen gemeinsamen Agrarpolitik und der bevorstehenden Erweiterung ist der Bedarf an Infor- mationen über die Bodennutzung und den Zustand der Kulturen besonders groß, insbesondere zur Analyse der Wechselwirkungen zwischen Landwirtschaft, Umwelt und dem ländlichen Raum. (3) Die Durchführungsbestimmungen der im Rahmen des Beschlusses 94/753/EG durchgeführten Maßnahmen soll- ten vor dem Hintergrund der gewonnenen Erfahrungen und der erzielten Ergebnisse angepaßt und neu organisiert werden. (4) In Zusammenarbeit mit den interessierten Mitgliedstaaten sollte ein System von Flächenstichprobenerhebungen eingerichtet werden, um die notwendigen Informationen über die Bodennutzung und andere Parameter von Inte- resse zu sammeln. (5) Das agrarmeteorologische System für die Erntevor- ausschätzung und die U¨ berwachung des Zustands der Kulturen haben das operationelle Stadium erreicht; sie sollten daher von den Aktionen getrennt werden, die weitere Forschungsarbeiten erfordern. (1) ABl. C 396 vom 19. 12. 1998, S. 25. (2) Stellungnahme des Europäischen Parlaments vom 13. Januar 1999 (ABl. C 104 vom 14. 4. 1999, S. 43). Gemeinsamer Stand- punkt des Rates vom 24. Januar 2000 und Beschluß des Europäi- schen Parlaments vom. (noch nicht im Amtsblatt veröffentlicht). (3) ABl. L 299 vom 22. 11. 1994, S. 27. (6) Die Aktionen im Bereich der Fernerkundung, bei denen während des Zeitraums 1999—2003 weitere For- schungs- und Entwicklungsarbeiten erforderlich sind, werden durch das Fünfte Rahmenprogramm für For- schung und Entwicklung (4) abgedeckt. (7) (8) Es sollte bereits jetzt die Möglichkeit vorgesehen werden, die sich aus dieser Forschung ergebenden methodologi- schen Entwicklungen gegebenenfalls in den Kontext der unter diesen Beschluß fallenden operationellen Aktionen zu integrieren. Es sollte ferner vorgesehen werden, daß die Kommission gemeinschaftliche und einzelstaatliche Stellen, die für die Erstellung der Agrarstatistiken verantwortlich sind, oder von diesen anerkannte Stellen damit betraut, diese Aktio- nen unter ihrer Kontrolle durchzuführen. (9) Die statistischen Aktionen mit Einsatz der Flächenstich- probenerhebung und der Fernerkundung entsprechen dem Subsidiaritätsprinzip, da sich die Mitgliedstaaten und die Kommission die Zuständigkeit für die verschiedenen Aktionen und deren Durchführung aufgrund von Effi- zienz- und Durchführbarkeitskriterien aufteilen. (10) Diese Aktionen tragen zur Verbesserung des statistischen Instrumentariums der Gemeinschaft zur Gestaltung, Ver- waltung und U¨ berwachung der gemeinsamen Agrarpoli- tik bei. (11) Mit diesem Beschluß wird für die gesamte Dauer des Programms ein Finanzrahmen festgelegt, der für die Haushaltsbehörde im Rahmen des jährlichen Haushalts- verfahrens den vorrangigen Bezugsrahmen im Sinne von Nummer 1 Absatz 2 der Erklärung des Europäischen Parlaments, des Rates und der Kommission vom 6. März 1995 (5) bildet. (12) Die zur Durchführung dieses Beschlusses erforderlichen Maßnahmen sind gemäß dem Beschluß 1999/468/EG des Rates vom 28. Juni 1999 zur Festlegung der Modalitä- ten für die Ausübung der der Kommission übertragenen Durchführungsbefugnisse (6) zu erlassen — (4) ABl. L 26 vom 1. 2. 1999, S. 1. (5) ABl. C 102 vom 4. 4. 1996, S. 4. (6) ABl. L 184 vom 17. 7. 1999, S. 23. 22. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 83/81 BESCHLIESSEN: Artikel 3 Artikel 1 (1) In der Agrarstatistik wird ab dem 1. Januar 1999 für einen Zeitraum von fünf Jahren ein Vorhaben des Stichproben- verfahrens in Flächenerhebungen gemeinschaftsweit umge- setzt. Außerdem wird die Fernerkundung weiter angewendet, wobei insbesondere das agrarmeteorologische System in das operationelle Stadium überführt wird. (2) Die in Absatz 1 genannten Vorhaben zielen, unter Berücksichtigung der von den Mitgliedstaaten bereits erhobe- nen Daten, vor allem darauf ab, auf Gemeinschaftsebene und, soweit möglich, in Gebieten von Interesse für die Gemeinschaft — die für die Umsetzung und Begleitung der gemeinsamen Agrarpolitik und die Analyse der Wechselwirkungen zwi- schen Landwirtschaft, Umwelt und dem ländlichen Raum notwendigen Informationen zu sammeln, — Flächenschätzungen für die wichtigsten Kulturen zu erstel- len, — die U¨ berwachung des Zustands der Kulturen bis zur Ernte zu gewährleisten, um auf dieser Grundlage frühzeitig Schätzungen der Erträge und Erntemengen zu ermögli- chen. Der Finanzrahmen für die Durchführung dieses Programms wird für den Zeitraum 1999—2003 auf 12,5 Mio. EUR festgelegt. Die jährlichen Mittel werden von der Haushaltsbehörde in den Grenzen der Finanziellen Vorausschau bewilligt. Artikel 4 Die zur Durchführung dieses Beschlusses erforderlichen Maß- nahmen sind nach dem in Artikel 5 Absatz 2 vorgesehenen Verwaltungsverfahren zu erlassen. Artikel 5 Die Kommission wird von dem Ständigen Agrarstatisti- (1) schen Ausschuß unterstützt. (2) Wird auf das Verfahren dieses Absatzes Bezug genom- men, so gelten die Artikel 4 und 7 des Beschlus- ses 1999/468/EG unter Beachtung von dessen Artikel 8. Der Zeitraum nach Artikel 4 Absatz 3 des Beschlusses 1999/468/EG wird auf drei Monate festgesetzt. Artikel 6 (3) Nach einem Zeitraum von drei Jahren ab dem 1. Januar 1999 wird auf der Grundlage der gesammelten Erfahrungen und gemäß dem Verfahren des Artikels 5 Absatz 2 darüber entschieden, ob die Maßnahmen für die restlichen zwei Jahre fortzuführen oder zu modifizieren oder ob sie einzustellen sind. Die Kommission erstattet dem Europäischen Parlament und dem Rat bis zum 31. Juli 2003 Bericht über die Durchführung dieser Maßnahmen und über die Verwendung der hierfür bereitgestellten Mittel; gegebenenfalls legt sie Vorschläge für die Weiterführung des Einsatzes von Techniken der Flächenstichprobenerhebung und der Fernerkundung in der Agrarstatistik vor. Artikel 2 Artikel 7 Die Kommission sorgt im Rahmen der zur Verfügung stehen- den Finanzmittel für die Durchführung dieser Maßnahmen. Dieser Beschluß wird am Tag nach seiner Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften wirksam. Die für die Erstellung der Agrarstatistiken verantwortlichen einzelstaatlichen Stellen oder die von diesen anerkannten Stellen können auf freiwilliger Basis an der Durchführung beteiligt werden. Die Kommission legt den Mitgliedstaaten gemäß dem Verfah- ren des Artikels 5 Absatz 2 jährlich einen Bericht über die Durchführungsbestimmungen, die eingesetzten Methoden, die Verwendung der Mittel, die Bewertung der Ergebnisse sowie das Arbeitsprogramm für das folgende Jahr vor. Er gilt vom 1. Januar 1999 bis zum 31. Dezember 2003. Geschehen zu. Im Namen des Europäischen Parlaments Im Namen des Rates Die Präsidentin Der Präsident. C 83/82 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 22. 3. 2000 BEGRU¨ NDUNG DES RATES I. EINLEITUNG 1. Die Kommission hat dem Rat am 13. November 1998 einen auf den damaligen Artikel 43 des EG-Vertrags gestützten Vorschlag für einen Beschluß über den Einsatz von Flächenstichpro- benerhebungen und Fernerkundung in der Agrarstatistik im Zeitraum 1999—2003 vorgelegt. 2. Das Europäische Parlament, das entsprechend der von der Kommission vorgeschlagenen Rechtsgrundlage gehört wurde, hatte diesen Vorschlag am 13. Januar 1999 ohne A¨ nderungs- vorschläge gebilligt. 3. Nach dem Inkrafttreten des Vertrags von Amsterdam ist der Rat der Ansicht, daß die Rechtsgrundlage dieses Vorschlags für Beschluß nunmehr der neue Artikel 285 EG-Vertrag sein muß; dieser Artikel sieht vor, daß der Rat nach dem Mitentscheidungsverfahren Maßnahmen für die Erstellung von Statistiken beschließt, wenn dies für die Durchführung der Tätigkeiten der Gemeinschaft erforderlich ist. 4. Das Europäische Parlament hat am 16. September 1999 in erster Lesung im Rahmen des Mitentscheidungsverfahrens den Text, den es am 13. Januar 1999 zum obengenannten Vorschlag verabschiedet hatte, bestätigt. 5. Auf seiner Tagung vom 24. Januar 2000 hat der Rat gemäß dem Verfahren des Artikels 251 EG-Vertrag seinen Gemeinsamen Standpunkt festgelegt. II. ZIELE 6. Dieser Vorschlag für einen Beschluß zielt auf die Neuorganisation und Fortführung der unter Einsatz von Flächenstichprobenerhebungen und Fernerkundung durchgeführten Aktionen für den Zeitraum 1999—2003 ab. Die Neuorganisation der Aktionen ist an drei Achsen ausgerichtet: — die EU-weite Einführung eines Flächenerhebungssystems (Flächenstichprobenerhebungen) der Art, wie es bereits im Rahmen des MARS-Projekts durchgeführt wird (auf nationaler Ebene repräsentative Stichprobenerhebungen), — U¨ bergang von der Versuchsphase zur operativen Phase beim agrarmeteorologischen System, — vorläufige Einstellung der Aktionen zur Flächenschätzung mittels Fernerkundung, da derzeit Forschungsarbeiten über alternative Methoden im Gange sind. Eine Wiederaufnahme dieser Tätigkeit könnte jedoch ohne vorherige A¨ nderung dieses Beschlusses ins Auge gefaßt werden. III. ANALYSE DES GEMEINSAMEN STANDPUNKTS 7. Angesichts des oben dargelegten Ziels hat der Rat den Vorschlag der Kommission in der Sache gebilligt, dabei aber eine Reihe von A¨ nderungen vorgenommen, die wichtigsten dieser A¨ nderungen sind folgende: Zweiter Erwägungsgrund 8. Der Wortlaut wurde leicht geändert, um der Analyse der Wechselwirkungen zwischen Landwirt- schaft, Umwelt und dem ländlichen Raum Rechnung zu tragen. 22. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 83/83 Elfter und zwölfter Erwägungsgrund 9. Zwei neue Erwägungsgründe wurden hinzugefügt; der elfte bezieht sich auf den Finanzrahmen für die gesamte Dauer des Programms; im zwölften Erwägungsgrund wird darauf hingewiesen, daß die zur Durchführung des Programms erforderlichen Maßnahmen gemäß dem Beschluß 1999/468/EG des Rates (1) über die Komitologie zu erlassen sind. Artikel 1 10. Es wurden A¨ nderungen vorgenommen, damit die drei verfolgten Ziele deutlicher werden; so wurde der erste Absatz des Artikels so umformuliert, daß er sich nun aus drei gesonderten Sätzen zusammensetzt und die verschiedenen Statistikinstrumente der Reihe nach aufgeführt werden (Flächenstichprobenerhebungen, Fernerkundung und agrarmeteorologisches System). Außerdem sieht der Text vor, daß die von den Mitgliedstaaten bereits erhobenen Daten von der Kommission für diese Zwecke berücksichtigt werden, um eine doppelte Datenerhebung, d. h. auf gemeinschaftlicher und auf einzelstaatlicher Ebene, zu verhindern. In bezug auf die Flächenstichprobentechnik sieht der Text die europaweite Durchführung eines auf fünf Jahre angelegten Erhebungsvorhabens vor; dieses Vorhaben kann nach einem Zeitraum von drei Jahren fortgeführt, modifiziert oder eingestellt werden. Artikel 2 11. Die wichtigste A¨ nderung besteht darin, die Mitwirkung der für die Erstellung der Agrarstatistiken verantwortlichen einzelstaatlichen Stellen oder der von diesen anerkannten Stellen bei der Durchführung der Maßnahmen auf eine freiwillige Basis zu stellen; außerdem wird vorgesehen, daß die Kommission den Mitgliedstaaten jedes Jahr ein Arbeitsprogramm für das folgende Jahr vorlegt. Artikel 3 12. In der neuen Fassung wird der Finanzrahmen für die Durchführung des Programms im Zeitraum 1999—2003 ausgewiesen. Artikel 4 und neuer Artikel 5 13. Was das Verfahren für die Annahme der Durchführungsmaßnahmen anbelangt, so orientiert sich der Gemeinsamen Standpunkt am Kriterium von Artikel 2 Buchstabe a) des Beschlusses 1999/468/EG wonach Verwaltungsmaßnahmen wie etwa Maßnahmen zur Umsetzung der gemeinsamen Agrarpolitik oder der gemeinsamen Fischereipolitik oder zur Durchführung von Programmen mit erheblichen Auswirkungen auf den Haushalt nach dem Verwaltungsverfahren erlassen werden sollten. IV. ALLGEMEINE SCHLUSSFOLGERUNG 14. Der Rat hat den Vorschlag der Kommission in der vom Europäischen Parlament gebilligten Fassung mit den oben dargelegten, von der Kommission akzeptierten A¨ nderungen als seinen Gemeinsamen Standpunkt festgelegt. (1) ABl. L 184 vom 17. 7. 1999, S. 23


title: Nariadenie Rady (EHS) č. 191/2000 z 24. januára 2000, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1696/71 o spoločnej organizácii trhu s chmeľom

eurovoc_concepts:
agricultural production policy
common organisation of markets
hops
production aid

text: 188 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 28 32000R0191 L 23/4 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 28. 1. 2000 NARIADENIE RADY (EHS) č. 191/2000 z 24. januára 2000, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1696/71 o spoločnej organizácii trhu s chmeľom RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, PRIJALA TOTO NARIADENIE: so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej články,36 a 37, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1), keďže: (1) (2) systém pomoci pre zriaďovanie odbytových organizácií výrobcov sa už neuplatňuje v členských štátoch produ- kujúcich chmeľ, s výnimkou Rakúskej republiky, ktorá je oprávnená uplatňovať tento systém do 31. decembra 1999 podľa Aktu o pristúpení z roku 1994; preto z dôvodu jednoznačnosti by články 8 a 10 a článok 17 (2) nariadenia (EHS) č. 1696/71 (2) mali zrušiť od 1. januára 2000; sa Rada stanovila pre producentov paušálnu pomoc 480 EUR na hektár ročne na obdobie piatich rokov od zberu v roku 1996 až do zberu v roku 2000 vrátane; z tohoto dôvodu už nie je ďalej potrebné, aby Komisia každoročne predkladala Rade správu o situácii týkajúcej sa produkcie a marketingu chmeľu, pretože článok 18 nariadenia (EHS) č. 1696/71 ustanovuje predloženie súhrnnej správy po uplynutí piatich rokov kedy Rada bude musieť rozhodnúť o čiastke pomoci na obdobie začínajúce zberom v roku 2001; článok 11 uvedeného nariadenia vypustiť a článok 12 tohoto nariadenia sa musí upraviť tak, aby zohľadňoval toto vypustenie, sa môže z tohto dôvodu Článok 1 Nariadenie (EHS) č. 1696/71 sa týmto mení a dopĺňa takto: 1. Články 8, 10, 11 a článok 17(2) sa vypúšťajú; 2. Článok 12 (6) sa nahrádza takto: „6. Ak zo situácie na trhu vyplýva, že existuje riziko vytvorenia štrukturálnych prebytkov alebo poruchy štruk- túry dodávok na trh spoločenstva s chmeľom, Rada konajúc na návrh Komisie v súlade s postupom uvedeným v článku 37(2) Zmluvy môže upraviť čiastku pomoci stanovenej v odseku 5 buď: a) poskytnutím pomoci výhradne na časť zaregistrovanej plochy, na ktorej sa v príslušnom roku pestuje chmeľ, ak vznikne potreba upraví sa čiastka pomoci; alebo b) prehlásiť za neoprávnené pre poskytnutie pomoci tie plochy chmeľníc, ktoré sú v prvom a/alebo druhom roku svojej produkcie. “ Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmy deň po jeho uverej- není v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Bude sa uplatňovať od 1. januára 2000. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 24. januára 2000 Za Radu predseda L. CAPOULAS SANTOS (1) Stanovisko dodané 17. decembra 1999 (ešte neuverejnené v úradnom vestníku). (2) Ú. v. ES L 175, 4. 8. 1971, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené (Ú. v. ES L 160, nariadením (ES) 1257/99 č. a doplnené 26. 6. 1999, s. 80)


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 213/2000 του Συμβουλίου, της 24ης Ιανουαρίου 2000, περί θεσπίσεως αυτόνομων και μεταβατικών μέτρων σχετικά με την εισαγωγή ορισμένων μεταποιημένων γεωργικών προϊόντων καταγωγής Λετονίας

eurovoc_concepts:
CCT duties
Latvia
agricultural product
agro-industry
import
originating product

text: 29. 1. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 24/3 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 213/2000 ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της 24ης Ιανουαρίου 2000 περί θεσπίσεως αυτόνοµων και µεταβατικών µέτρων σχετικά µε την εισαγωγή ορισµένων µεταποιηµένων γεωργικών προϊόντων καταγωγής Λετονίας ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, και ιδίως το άρθρο 133, τιµησιακούς δασµούς όπως εµφαίνεται στο ίδιο αυτό παράρτηµα. Τα βασικά ποσά που πρέπει να λαµβάνονται υπόψη για τον υπολο- γισµό των µειωµένων γεωργικών συνιστωσών και των πρόσθετων δασµών που επιβάλλονται για εισαγωγές προς την Κοινότητα εµφαίνονται στο παράρτηµα ΙΙ. την πρόταση της Επιτροπής, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) (4) ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 26/1999 (1) του Συµβουλίου εκδόθηκε εν αναµονή της προσαρµογής του πρωτοκόλλου αριθ. 2 της ευρωπαϊκής συµφωνίας µε την εκάστοτε βαλτική χώρα, µε σκοπό να διατηρηθεί έως τις 31 ∆εκεµβρίου 1999 ο βαθµός προτίµησης που έχει ήδη δοθεί µετά το πέρας των διαπραγµατεύσεων του Γύρου της Ουρουγουάης στο γεωρ- γικό τοµέα· οι διαδικασίες τυπικής έγκρισης του πρωτοκόλλου προσαρ- µογής, περί ρυθµίσεως των εµπορικών πτυχών της ευρω- παϊκής συµφωνίας µε τη Λετονία, στο εξής «πρωτόκολλο προσαρµογής», έχουν ολοκληρωθεί εγκαίρως ώστε να τεθεί το πρωτόκολλο προσαρµογής σε ισχύ την 1η Ιανουαρίου 2000. Είναι συνεπώς ανάγκη να προβλεφθεί παράταση των υπέρ της Λετονίας παραχωρή- σεων σε αυτόνοµη βάση µέχρι 31 ∆εκεµβρίου 2000· ενδέχεται να µην τα εκτελεστικά µέτρα του κανονισµού αυτού, σε περίπτωση αναστολής του, πρέπει να εγκριθούν σύµφωνα µε την από- φαση 1999/468/ΕΚ του Συµβουλίου, της 28ης Ιουνίου 1999, για τον καθορισµό των όρων άσκησης των εκτελε- στικών αρµοδιοτήτων που ανατίθενται στην Επιτροπή (2)· τις διατάξεις ο κανονισµός (ΕΟΚ) αριθ. 2454/93 (3) της Επιτροπής κωδι- δασµολογικών κοποιεί ποσοστώσεων που προβλέπεται να χρησιµοποιηθούν κατά χρονολογική σειρά αποδοχής των δηλώσεων θέσης σε ελεύθερη κυκλοφορία, διαχείρισης των ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Από 1ης Ιανουαρίου µέχρι 31 ∆εκεµβρίου 2000, τα προϊόντα καταγωγής Λετονίας του παραρτήµατος Ι του παρόντος κανονι- σµού υπόκεινται σε ετήσιες δασµολογικές ποσοστώσεις και προ- (1) Κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 26/1999 του Συµβουλίου, της 21ης ∆εκεµβρίου 1998, για τη θέσπιση αυτόνοµων και µεταβατικών µέτρων για τις ευρω- παϊκές συµφωνίες µε την Εσθονία, τη Λετονία και τη Λιθουανία αναφο- ρικά µε ορισµένα µεταποιηµένα γεωργικά προϊόντα (ΕΕ L 5 της 9. 1. 1999, σ. 1). (2) ΕΕ L 184 της 17. 7. 1999, σ. 23. (3) Κανονισµός (ΕΟΚ) αριθ. 2454/93 της Επιτροπής, της 2ας Ιουλίου 1993, για τον καθορισµό ορισµένων διατάξεων εφαρµογής του κανο- νισµου (ΕΟΚ) αριθ. 2913/92 του Συµβουλίου, για τη θέσπιση του κοι- νοτικού τελωνειακού κώδικα (ΕΕ L 253 της 11. 10. 1993, σ. 1. )· κανο- νισµός όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1662/1999 (ΕΕ L 197 της 29. 7. 1999, σ. 25). Άρθρο 2 Σύµφωνα µε τη διαδικασία του άρθρου 3 του παρόντος κανονι- σµού, η Επιτροπή έχει τη δυνατότητα να αναστείλει την εφαρµογή των µέτρων που προβλέπονται στο άρθρο 1 εάν η Λετονία δεν θέσει σε εφαρµογή ανταποδοτικά µέτρα υπέρ της Κοινότητας. Άρθρο 3 Η Επιτροπή επικουρείται από την επιτροπή που αναφέρεται 1. στο άρθρο 15 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3448/93 (4) του Συµ- βουλίου. Στην περίπτωση που γίνεται παραποµπή στην παρούσα παρά- 2. γραφο, εφαρµόζεται η διαδικασία διαχείρισης που προβλέπεται στα άρθρα 4 και 7 της απόφασης 1999/468/ΕΚ. Η περίοδος που προβλέπεται στο άρθρο 4 παράγραφος 3 της απόφασης 1999/468/ΕΚ, καθορίζεται σε ένα µήνα. 3. Η επιτροπή θεσπίζει τον εσωτερικό κανονισµό της. Άρθρο 4 1. Οι παραχωρήσεις που αφορούν τις συναλλαγές µεταποιη- µένων γεωργικών προϊόντων και που προβλέπονται στο πρωτό- κολλο προσαρµογής το οποίο έχει συναφθεί µε τη Λετονία, αντι- καθιστούν τις προβλεπόµενες στα αντίστοιχα παραρτήµατα του παρόντος κανονισµού: α) από 1ης Ιανουαρίου 2000, εάν το πρωτόκολλο προσαρµογής βρίσκεται ήδη σε ισχύ κατά την ηµεροµηνία εκείνη, ή β) από τότε που θα τεθεί σε ισχύ το πρωτόκολλο προσαρµογής, εάν αυτό συµβεί µετά την 1η Ιανουαρίου 2000. 2. Οι λεπτοµέρειες εκτέλεσης των µέτρων που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό εφαρµόζονται επίσης και για τα αντί- στοιχα µέτρα τα προβλεπόµενα στο πρωτόκολλο προσαρµογής. (4) ΕΕ L 318 της 20. 12. 1993, σ. 18· κανονισµός όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2491/98 (ΕΕ L 309 της 19. 11. 1998, σ. 28). L 24/4 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 29. 1. 2000 Άρθρο 5 Άρθρο 6 Η Επιτροπή διαχειρίζεται τις ποσοστώσεις που προβλέπονται στο παράρτηµα Ι του παρόντος κανονισµού σύµφωνα µε τις διατάξεις των άρθρων 308α έως 308γ του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2454/ 93. Ο παρών κανονισµός τίθεται σε ισχύ την τρίτη ηµέρα από της δηµοσιεύσεώς του στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοι- νοτήτων. Ο παρών κανονισµός εφαρµόζεται από 1ης Ιανουαρίου 2000. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 24 Ιανουαρίου 2000. Για το Συµβούλιο Ο Πρόεδρος J. GAMA 29. 1. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 24/5 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ I Αύξων αριθµός Κωδικός ΣΟ Περιγραφή εµπορευµάτων Ποσοστώσεις 2000 (σε τόνους) Προτίµηση 1. 1-30. 6. 2000 1. 7-31. 12. 2000 Προϊόντα ζαχαροπλαστικής 350 EAR EAR Σοκολάτα 700 EAR EAR 09. 6535 09. 6536 09. 6537 1704 90 30 1704 90 51 1704 90 55 1704 90 61 1704 90 65 1704 90 71 1704 90 75 1704 90 81 1704 90 99 1806 31 00 1806 32 10 1806 32 90 1806 90 1901 90 11 1901 90 19 1901 90 91 1901 90 99 Παρασκεύασµατα διατροφής 09. 6538 1905 30 Μπισκότα 09. 6527 2104 10 Παρασκεύασµατα για σούπες και ζωµούς 09. 6513 2105 Παγωτά 09. 6528 2203 00 Μπίρα 280 280 39 40 650 EAR EAR 7,0 % EAR EAR 4,9 % EAR 2,6 % EAR EAR 6,4 % EAR EAR 4,5 % EAR 0 % L 24/6 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 29. 1. 2000 Βασικά ποσά που πρέπει να λαµβάνονται υπόψη κατά τον υπολογισµό των γεωργικών συνιστωσών και των πρόσθετων δασµών ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II 1. 1 — 30. 6. 2000 1. 7 — 31. 12. 2000 EUR/100 kg Trigo blando — Blød hvede — Weichweizen — Μαλακό σιτάρι — Common wheat — Blé tendre — Grano tenero — Zachte tarwe — Trigo mole — Tavallinen vehnä — Vete 7,277 6,653 Trigo duro — Hård hvede — Hartweizen — Σκληρό σιτάρι — Durum wheat — Blé dur — Grano duro — Durum tarwe — Trigo duro — Durumvehnä — Durumvete 11,295 10,326 Centeno — Rug — Roggen — Σίκαλη — Rye — Seigle — Segala — Rogge — Centeio — Ruis — Råg Cebada — Byg — Gerste — Κριθάρι — Barley — Orge — Orzo — Gerst — Cevada — Ohra — Korn Maíz — Majs — Mais — Καλαµπόκι — Maize — Maïs — Granturco — Maïs — Milho — Maissi — Majs 7,090 7,090 7,193 6,483 6,483 6,577 Arroz descascarillado de grano largo — Ris, afskallet, langkörnig, geschält — Αποφλοιωµένο ρύζι µακρόσπερµο — Long-grain husked rice — Riz décortiqué à grains longs — Riso semigreggio a grani lunghi — Langkorrelige gedopte rijst — Arroz em películas de grãos longos — Pitkäjyväinen esikuorittu riisi — Ris, skalat långkornigt langkornet — Reis, Leche desnatada en polvo — Skummetmælkspulver — Magermilchpulver — Αποβουτυρω- µένο γάλα σε σκόνη — Skimmed-milk powder — Lait écrémé en poudre — Latte scremato in polvere — Mageremelkpoeder — Leite desnatado em pó — Rasvaton maitojauhe — Skummjölkspulver Leche entera en polvo — Sødmælkspulver — Vollmilchpulver — Πλήρες γάλα σε σκόνη — Whole-milk powder — Lait intero in polvere — Vollemelkpoeder — Leite inteiro em pó — Rasvainen maitojauhe — Mjölkpulver en poudre — Latte entier Mantequilla — Smør — Butter — Βούτυρο — Butter — Beurre — Burro — Boter — Manteiga — Voi — Smör Azúcar blanco — Hvidt sukker — Weißzucker — Λευκή ζάχαρη — White sugar — Sucre blanc — Zucchero bianco — Witte suiker — Açúcar branco — Valkoinen sokeri — Vitt socker 20,237 18,502 24,750 23,760 28,532 26,086 41,467 30,573 37,912 29,350