title: Komission kertomus - Erasmus-opiskelijoiden sosioekonomista tilannetta käsittelevä tutkimus

eurovoc_concepts:
EU programme
economic survey
foreign student
higher education
social survey

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 01. 2000 KOM(2000) 4 lopullinen KOMISSION KERTOMUS ERASMUS-OPISKELIJOIDEN SOSIOEKONOMISTA TILANNETTA KÄSITTELEVÄ TUTKIMUS SISÄLLYSLUETTELO Tiivistelmä tuloksista ja suositukset I - Johdanto II - Kyselyyn vastanneiden osuus III - Tilastotietojen tulkinta - 1. Yleiset ja opintoihin liittyvät kysymykset - 2. Erasmus-opiskelijoiden ja heidän vanhempiensa sosiaalinen asema - 3. Taloudellista asemaa ja rahoitusta koskevat kysymykset Liitteet - Liite 1 - Tilastotaulukot (Taulukot 1–28) - Liite 2 - Tutkimuksessa käytetyt menetelmät - Liite 3 - Eri maiden otoksia koskevat valintakriteerit - Liite 4 - Ohjausryhmä - Liite 5 - Kyselylomake 3 9 10 11 11 16 19 23 2 TIIVISTELMÄ TULOKSISTA JA SUOSITUKSET Erasmus-opiskelijoita koskeva tutkimus 1. Erasmus-opiskelijoiden tilannetta sosioekonomista tutkimus toteutettiin vuoden 1998 lopussa. Tutkimuksen piiriin kuului 300 korkeakoulua 15 maassa1, ja siihen valittiin yli 20 000 opiskelijan otos eli lähes neljännes niistä, jotka osallistuivat Erasmus-opiskelijavaihtoon lukuvuonna 1997–1998. Kyselyyn jolloin osallistumisprosentiksi saatiin 46. vastasi Vastausten määrä oli riittävä sen varmistamiseksi, että tutkimus antaa luotettavaa tietoa Sokrates-toimintaohjelmaan kuuluvasta Erasmus-osaohjelmasta. lähes 9 500 opiskelijaa, käsittelevä 2. Erasmus-opiskelijavaihtoon osallistujien määrä oli noin 3 000 ohjelman alkaessa arvostetaan lukuvuonna 1987–1988 ja on nyt yli 100 000. Ohjelmaa korkeakoulumaailmassa kaikkialla Euroopassa, ja se on laajenemassa moniin Keski- ja Itä-Euroopan maihin. Vaihto-opiskelijat saavat monenlaisia vaihtelevia kokemuksia, jotka eivät ole pelkästään koulutukseen liittyviä. 3. Monet tutkimuksessa havaitut seikat tukevat yleisiä näkemyksiä Erasmus- opiskelijoiden opintojakson merkityksestä liikkuvuuteen Euroopassa ja osoittavat, että koulutusta ja nuorisoa koskevilla yhteisön toimintaohjelmilla on suuri merkitys. vaikutuksesta ohjelman sekä 4. esitettäviä käsitellään Jäljempänä yksityiskohtaisemmin tämän raportin osassa III. Kaikkia ohjelmaan osallistuvia maita koskevat tiedot esitetään tilastotaulukoissa liitteessä I. tutkimuksen keskeisiä tuloksia A. Yleiset kysymykset 5. Tutkimusta tehtäessä havaittiin, on epätäydellistä että Euroopassa ei ole yhtenäisiä ja vertailukelpoisia tilastoja opiskelijoiden sosioekonomisesta tilanteesta. On myös selviä osoituksia siitä, että asiaa koskevien tietojen keruu kansallisella tasolla tarkastella useissa maissa. opiskelijaväestön sosiaalista ja taloudellista asemaa ja muodostaa sitä koskevia asianmukaisia toimintamalleja, tilastojen saatavuutta olisi parannettava. Komissio ja tutkimusministeriön äskettäin tekemä aloite toivoo, että Saksan opetus- jäsenvaltioiden opiskelijoiden sosioekonomista tilannetta koskevan laajan tutkimuksen koordinoimisesta toteutuu. Useat korkeakoulutuksesta vastaavat viranomaiset Euroopan unionissa ovat suhtautuneet aloitteeseen myönteisesti. Komissio aikoo osallistua hankkeeseen, kuten se osallistui aiemman vastaavan Euro Student Report2 -hankkeen toteuttamiseen vuonna 1997. voitaisiin Jotta 1 Käytännön syistä kolme pienintä Erasmus-ohjelmaan osallistuvaa maata - Islanti, Liechtenstein ja Luxemburg - eivät osallistuneet tutkimukseen. 2 Euro Student Report. Social and Economic Conditions of Student Life, Synopsis of indicators for Austria, France, Germany and Italy, Deutsches Studentenwerk, Bonn, 1997. 3 6. Koko Sokrates-ohjelmaa ajatellen on hyvin rohkaisevaa havaita, että Erasmus- opiskelijat olivat erittäin tyytyväisiä ulkomailla viettämäänsä opintojaksoon sekä opintojen kannalta että sosiaaliselta ja kulttuurin kannalta. Ei ollut yllätys, että lähes kaikki sosioekonomiseen tutkimukseen osallistuneet opiskelijat (98%) katsoivat Erasmus-opintojaksonsa olleen myönteinen tai erittäin myönteinen sosiaaliselta ja kulttuurin kannalta (taulukko 4). Lähes yhtä monet (91%) olivat sitä mieltä, että se oli myönteinen opintojen kannalta (taulukko 5). Kansallisten viranomaisten on kuitenkin syytä kiinnittää huomiota opintoihin liittyviin ongelmiin, jotka 9 prosenttia opiskelijoista mainitsi vastauksissaan, erityisesti niissä maissa, joiden osalta kielteiset arvioinnit ovat keskimääräistä yleisempiä, koska opiskelijoiden kohtaamat vaikeudet saattavat johtua erilaisista jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien syistä. Asiaan saattavat vaikuttaa erot organisoinnissa ja rahoituksen tasossa, sillä nämä seikat puolestaan vaikuttavat aineellisiin edellytyksiin, opettajakontaktien määrään sekä mahdollisuuteen käyttää tietokoneita, kirjastoja ja muita resursseja. Muita syitä voivat olla kieleen tai kulttuuriin liittyvät ongelmat, joilla epäilemättä on merkitystä etenkin Pohjois- ja Etelä-Euroopan välisissä vaihdoissa. Yleinen ongelma on myös ulkomailla suoritettujen kotiyliopistossa. Eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän (ECTS) soveltaminen entistä laajemmin on jo helpottanut ongelman ratkaisemista, mutta vielä on tehtävä työtä, jotta järjestelmää aletaan soveltaa yleisemmin. tunnustaminen opintojen tutkintoa osaksi 7. Vaikka lukuvuonna 1997–1998 oli käytettävissä lähes 181 000 opiskelupaikkaa korkeakoulukohtaisten Erasmus-sopimusten puitteissa ohjelmaan osallistuvissa 18 maassa, niistä käytettiin ainoastaan 86 000, mikä vastaa vain noin 50 prosentin käyttöastetta (opiskelupaikkojen todellista käyttöä) (taulukot 1–3). Epäsuhta tarjottujen ja käytettyjen opiskelupaikkojen määrän välillä voi johtua monista tekijöistä, joiden merkitys vaihtelee maittain. Ohjelmaan osallistuneet korkeakoulut ovat saattaneet yliarvioida opiskelijoiden määrät hakemuksen tekohetkellä, mutta asiaan vaikuttavat muutkin tekijät, esimerkiksi seuraavat kaksi seikkaa: puhutaan kieliä, joissa (i) Maissa, opiskelupaikkojen käyttöasteet ovat saapuvien opiskelijoiden osalta alhaisemmat kuin muissa maissa. Tilanteen parantamiseksi voidaan ryhtyä useisiin tomenpiteisiin paikallisten olosuhteiden mukaan: voidaan järjestää kielivalmennusta, tiedottaa tai mainostaa, järjestää täydentävää rahoitusta jne. harvemmin opetettuja (ii) Tapa jakaa suuria apurahoja (jolloin annetaan mieluummin suhteellisen suuria Erasmus-apurahoja harvoille opiskelijoille kuin pienempiä apurahoja useille opiskelijoille) erityisesti maissa, joissa elinkustannukset ovat alhaisimmat ja kansalliset suoran tuen järjestelmät rajalliset, saattaa olla yksi syy siihen, että kaikkia lähteville opiskelijoille varattuja paikkoja ei käytetä. Koska Erasmus-opiskelijoita voidaan lähettää ulkomaille myös ilman Erasmus-apurahaa (mutta niin, että he saavat kaikki muut Erasmus- opiskelijan asemaan liittyvät edut), on mahdollista jakaa jatkuvasti suuria apurahoja valikoiduille opiskelijoille ja kannustaa samalla opiskelijoiden liikkuvuutta yleensä. Tätä tulisi kuitenkin punnita suhteessa yksittäisen opiskelijan taloudelliseen tilanteeseen. 4 B. Opiskelijoiden sosioekonominen tausta vertailukelpoisia 8. Suhde opiskelijoiden sosioekonomisen taustan ja Erasmus-opiskelijavaihtoon pääsyn välillä oli yksi keskeisiä huolenaiheita, joiden takia tähän tutkimukseen ryhdyttiin. Kuten aiemmin mainittiin, Euroopan tasolla ei valitettavasti ole Erasmus- käytettävissä opiskelijatutkimuksesta saatuja tietoja ja korkeakouluopiskelijoita tai väestöä yleensä koskevia tietoja on voitu vertailla luotettavasti vain joidenkin aiheeseen liittyvien seikkojen osalta. Sosioekonomisella taustalla voidaan ymmärtää useita eri asioita, joita on tutkittava erikseen. Seuraavassa tarkastellaan ensin vanhempien tulotasoa, koulutustaustaa ja ammattia. Yhtä tai useampia näistä seikoista käytetään yleensä henkilön sosioekonomisen tilanteen määrittämiseen. Tämän jälkeen mainitaan myös muita sosiaalisia näkökohtia. tilastotietoja. Tämän vuoksi 9. Vuonna 1997 julkaistun Euro Student Report -tutkimuksen luvut osoittavat3, että opiskelijat, joiden vanhempien tulotaso on korkea, opiskelevat huomattavasti useammin ulkomailla kuin ne, joiden vanhempien tulotaso on alhainen. Saattaisi odottaa, että tämä tulee esiin myös Erasmus-tutkimuksessa. Tutkimus ei kuitenkaan näytä tukevan väitettä, että Erasmus-opiskelijat ovat yleensä Itse taloudellisesti paremmassa asemassa kuin muut korkeakouluopiskelijat. asiassa 53 prosenttia tutkimukseen osallistuneista opiskelijoista ilmoitti, että heidän vanhempiensa tulotaso oli keskimääräinen tai keskimääräistä alhaisempi (taulukko vertailuja korkekouluopiskelijoihin yleensä, mutta yksi Euro Student Report -tutkimuksessa käytetyistä indikaattoreista (opiskelijoiden vanhempien tulotaso) viittaa siihen, että poikkea merkittävästi tässä korkeakouluopiskelijoista yleensä. Perheen taloudellinen tausta - vanhempien tulotason mukaan määritettynä - ei yleensä näytä olevan Erasmus- opiskelijoiden valintaan vaikuttava tekijä. On kuitenkin viitteitä siitä, että vanhempien alhainen tulotaso vaikuttaa osallistumiseen maissa, joissa opiskelijat yleensä asuvat vanhempiensa luona ja joissa mahdollisuudet saada suoraa opintotukea ovat rajalliset. Erasmus-opiskelijat Saatavilla suhteessa harvoja suoria eivät vain 19). on asuvien luona on 10. Tutkimuksen tulokset osoittavat myös, että perheen taloudellisella taustalla ei henkilökohtaisiin vaikutusta Erasmus-opiskelijoiden ole merkittävää tuloihin: kuukausittaisten tulojen ero on keskimäärin vain 70 euroa verrattaessa tuloja sen mukaan, kuuluvatko vanhemmat ylimpiin vai alimpiin tuloluokkiin (taulukko 20). Eroa voidaan perustellusti pitää pienenä. Vanhempiensa luona asuvien Erasmus-opiskelijoiden tulot eivät ole korkeammat kuin muiden joista vanhempiensa opiskelijoiden vertailutietoja että opiskelijoiden taloudellinen tausta otetaan huomioon joko kansallisessa opintotukijärjestelmässä (suoraan tai välillisesti) tai Erasmus-apurahojen jaossa taikka molemmissa. Vaikuttaa järkevältä päätellä, että mikäli Erasmus- opiskelijat valikoituvat yksipuolisesti ylempiin tuloluokkiin kuuluvista perheistä, tilannetta tämä luoda jäsenvaltioissa. mahdollisuuksia korkeakoulutukseen korkeakouluopiskelijoiden sosioekonominen tausta on edelleen hieman yksipuolinen siten, että ylemmät tuloluokat ovat yliedustettuina. laajalti Huolimatta kaikille pyrkimyksistä sosiaaliryhmille korkeakouluopiskelijoiden saatavilla. Lisäksi niissä maissa, osoittavan, kuvastaa kaikkien tuntuvat tulokset tulot 3 Kuvio 4: Opintoihin liittyvä oleskelu ulkomailla vanhempien tulotason mukaan. 5 vanhemmista Erasmus-opiskelijoiden 11. Tulokset ovat samansuuntaisia, kun tarkastellaan vanhempien ammattia. Kaksi kolmasosaa johtajia, erityisasiantuntijoita tai asiantuntijoita (taulukko 14), kun vastaavissa ammateissa toimii työllistetyistä yli 45-vuotiaista yleensä alle kaksi viidesosaa (taulukko 15). Euroopan työvoimatutkimuksesta (European Labour Force Survey, 1997) saadut koko opiskelijaväestöä koskevat luvut (perheen pääasiallisen elättäjän ammatin mukaan perheissä, tunnu eroavan merkittävästi Erasmus-opiskelijoita koskevista luvuista. Vaikka työvoimatutkimuksen lukuihin on syytä suhtautua varovasti, voitaneen todeta, että vanhempien ammatti ei tunnu olevan merkittävä tekijä Erasmus-opiskelijoiden valinnassa. joissa on opiskelijoita) eivät on on 17). joissa olevien koulutus) (taulukko Saatavilla perheiden elättäjistä, opiskelijoita, pääasiallisista 12. Tarkasteltaessa perheen koulutustaustaa tulokset kuitenkin viittaavat siihen, että vanhempien korkeammalla koulutustasolla on jonkin verran vaikutusta. Useimpien Erasmus-opiskelijoiden (59%) vanhemmista toisella tai molemmilla on korkeakoulututkinto (joko lyhyt alle 3-vuotinen koulutus tai pitkä yli 3- kaikkia vuotinen korkeakouluopiskelijoita koskevien tietojen4 mukaan taas noin 30 prosentilla niiden on korkeakoulututkinto. Vaikka tuloksiin on syytä suhtautua varauksella, erityisesti joissa opiskelijat eivät pohjoismaiden ja muiden sellaisten maiden osalta, tavallisesti asu vanhempiensa luona, on perusteltua väittää, että Erasmus- opiskelijoiden vanhempien koulutustaso on keskimäärin korkeampi kuin muiden korkeakouluopiskelijoiden vanhempien koulutustaso Euroopassa ja että tämä on merkittävä tekijä Erasmus-opiskelijoiden valinnassa. Nyky-yhteiskunnissa, kaikille yhteiskuntaluokille, onkin havaittu, että vanhempien koulutustaustasta on tulossa tekijä. merkittävin Koulutustaustan vaikutus on vielä suurempi kuin taloudellisten tekijöiden. Tämä yleinen suuntaus näyttää olevan vielä selvempi Erasmus-opiskelijoiden osalta. Voidaan olettaa korkeimmin koulutettujen vanhempien olevan muita tietoisempia tarvitaan siitä, että lasten aloitteellisuuden ja itsenäisyyden kehittämiseksi vieraiden kielten opetusta ja muihin kulttuureihin liittyvää koulutusta - toisin sanoen juuri sitä, mitä Erasmus-opintojakso voi tarjota. On myös mahdollista, että juuri tällaisilla perheillä on eniten tietoa vaihto-ohjelmista. Niinpä lapset näistä perheistä, joiden sosiaalinen ja kulttuurinen tausta on suotuisa mutta joiden tulotaso ei välttämättä ole korkea, osallistuvat muita todennäköisemmin Sokrates/Erasmus-ohjelmaan. koulutusjärjestelmät koulusuorituksissa ilmeneviä selittävä avoimia lasten joissa eroja ovat 13. Kysymys voidaan vähentää ohjelman siitä, miten painottumista opiskelijoihin, jotka ovat muita edullisemmassa asemassa sosiaalisen ja kulttuurisen taustansa vuoksi, on erittäin ongelmallinen nimenomaan siksi, että se ei perustu taloudellisiin vaan kulttuurisiin tekijöihin. Erasmus- ohjelmalla ja vastaavilla muilla ohjelmilla voidaan edistää taloudellista tasa- arvoa, mutta kulttuurista epätasa-arvoa voidaan poistaa ainoastaan pitkällä aikavälillä, ja siihen tarvitaan koko yhteiskunnan toimenpiteitä. On tarpeen että Erasmus- keskustella avoimesti ohjelmaan voi vastedes osallistua nykyistä enemmän nuoria, joiden kulttuuritaustat ovat vaihtelevat. Euroopan tasolla toimivia opiskelijajärjestöjä siitä, miten voidaan varmistaa, 4 Lähde: European Labour Force Survey 1997: vanhempiensa luona asuvia opiskelijoita koskevien tietojen erittely. 6 voitaisiin suunnattujen tiedotuskampanjoiden suunnitteluun ja toteuttamiseen. osallistumaan aktiivisemmin kannustaa asianomaisille ryhmille 14. Sukupuolten tasa-arvon osalta Erasmus-tutkimus kuvastaa viime vuosien kehitystä Euroopan korkeakouluissa. Sekä kaikkia opiskelijoita että Erasmus- opiskelijoita koskevat luvut osoittavat, että enemmistö opiskelijoista on naisia (Erasmus-opiskelijoista 59 prosenttia on naisia) (taulukko 9). Sukupuolella ei siis yleensä ole vaikutusta Erasmus-ohjelmaan osallistumiseen. Sukupuolen suhteen ongelma-alueita ovat pikemminkin tietyt opintoalat, jotka ovat miesten dominoimia ja jotka ovat aliedustettuina opiskelijavaihdoissa, mikä siis kuvastaa tilannetta osallistujamaissa yleensä. 15. Muita yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyviä esimerkiksi vammaisia opiskelijoita tai tiettyjä sosiaaliryhmiä kuten maahanmuuttajia ja muita vähemmistöjä koskevia kysymyksiä, ei käsitelty Erasmus-tutkimuksessa. Erasmus-ohjelman puitteissa on toteutettu joitakin toimia vakavasti vammaisten jolla voi olla mahdollisuuksia opiskelijoiden tukemiseksi, mutta tämä alue, jatkotoimiin, on edelleen laajalti tutkimatta. kysymyksiä, että 16. Lopuksi on erittäin kiinnostavaa todeta noin 80 prosentin kyselyyn vastanneista opiskelijoista ilmoittaneen, että he olivat perheessään ensimmäisiä, jotka ovat opiskelleet ulkomailla (taulukko 13). Tämä havainto vahvistaa käsitystä siitä, lisäarvoa koulutusjärjestelmään ja yksittäisten opiskelijoiden sekä heidän perheittensä elämään. Opiskelijoiden perhetilannetta koskeva mielenkiintoinen seikka on myös se, että Etelä-Euroopassa Erasmus-opiskelijat asuvat yleensä vanhempiensa luona, kun Pohjois-Euroopassa on tavallisempaa asua vuokrahuoneessa tai opiskelija- asunnossa taikka yhteisasunnossa muiden opiskelijoiden kanssa (taulukko 12). toimintaohjelmat Euroopan yhteisön tuovat C. Taloudellista asemaa ja rahoitusta koskevat kysymykset 17. Tutkimus tuo selvästi esiin ulkomailla vietetystä opintojaksosta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset. 57 prosenttia opiskelijoista ilmoitti, että heillä oli ollut taloudellisia ongelmia ulkomailla (taulukko 24). Taloudellisia ongelmia on jotka kotimaassaan tavallisesti asuvat vanhempiensa erityisesti opiskelijoilla, luona eli noin kolmanneksella Erasmus-opiskelijoista. He ovat kotoisin maista, joissa suora julkinen tuki opiskelijoille on alhainen ja ovat sen vuoksi suuresti riippuvaisia perheen avustuksista. vaikeuksia 18. Asumismuotojen ja kansallisten opistotukijärjestelmien erot tuntuvat olevan tärkeimmät Erasmus-opiskelijoiden taloudellisia selittävät tekijät. Opiskelijat, jotka kotimaassaan tavallisesti asuvat vanhempiensa luona, kuluttavat keskimäärin 310 euroa enemmän kuukaudessa opiskellessaan ulkomailla eli yhteensä yli kaksi kertaa niin paljon kuin kotimaassa. Ei ole yllätys, että asumiskustannukset vievät kaksi kolmasosaa tästä ylimääräisestä summasta. Niille opiskelijoille, jotka eivät asu vanhempiensa luona, ulkomailla opiskelusta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset merkitsevät keskimäärin 25 prosentin tai kuukausittaisiin menoihin. Näille 130 tavanomaisiin lisäystä lisäkustannukset ovat olennainen osa opiskelijoillekin asumisesta aiheutuneet (noin ylimääräisistä kolmannes) kustannuksista (taulukko 27). aiheutuneista opiskelusta ulkomailla euron 7 jotka käytetään korvaamaan että Erasmus-apurahaa 19. Kaikkiaan tutkimus vahvistaa sen, että Erasmus-apuraha on välttämätön rahallinen tuki liikkuvuudelle ja että se kattaa jossain määrin ulkomailla opiskelusta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset. Joissakin maissa voidaan havaita, ulkomailla opiskeluun tarkoitetun julkisen tuen puute. On myös huomion arvoista, että ne suurimmat Erasmus-apurahat, mainitsevat opiskelijat, useimmin taloudelliset ongelmat. Tämä havainto saattaa liittyä seuraavaan ilmiöön: Erasmus-opiskelijat eivät välttämättä tee eroa Erasmus-apurahan ja jota he saavat osallistuessaan Erasmus- muunlaisen julkisen tuen välillä, opiskelijavaihtoon, ja taloudellisten ongelmien katsotaan johtuvat alhaisista Erasmus-apurahoista. Opiskelijoiden odotukset eivät useinkaan ole realistisia, joten on tarpeen tiedottaa enemmän sekä apurahan tarkoituksesta (avustus että ulkomailla odotettavissa olevista todellisista kustannuksista isäntämaassa. vähimmäiskustannuksia opiskelusta aiheutuvia varten) saavat 20. Tulokset osoittavat, että vaikkakin Erasmus-apurahoihin myönnetyn yhteisön rahoituksen lisäys olisi opiskelijoille tervetullut, se ei ratkaisisi kaikkia ongelmia, koska osa ongelmista on rakenteellisia ja yhteydessä kansallisiin toimintamalleihin. Olisi tutkittava myös muita tapoja lisätä opiskelijavaihtojen rahoitusta, esimerkiksi seuraavia: – – – jonkinlaisen tarveharkinnan käyttöönottoa niissä maissa saatujen kokemusten perusteella, joissa sellainen järjestelmä on jo käytössä suoran tai välillisen tuen myöntämistä vaihtoehtoisista lähteistä, esimerkiksi alennuksia matkalippujen hinnoista, varojen keräämistä teollisuudelta, liike- elämältä ja paikallishallinnolta opintolainajärjestelmän perustamista kansallisella ja/tai Euroopan tasolla liikkuvuudesta aiheutuvien ylimääräisten kustannusten kattamiseksi. D. Jatkotoimet 21. Sokrates/Erasmus-ohjelmaan osallistuvia maita kehotetaan keskustelemaan tämän jotta ohjelmaa voitaisiin jatkuvasti parantaa ja jotta tutkimuksen tuloksista, monenlaiset opiskelijat voisivat mahdollisimman laajalti osallistua siihen. Sokrates-ohjelman yhteydessä perustetun korkeakoulutuksen alakomitean jäseniä Sokrates/Erasmus- kehotetaan toimistojen kanssa kansallisia seurantatoimia, joihin kuuluu kutakin yksittäistä maata koskevien tutkimustietojen perusteellisempi analysointi. koordinoimaan yhteistyössä kansallisten 22. Komissio tarkastelee seurantatyön tuloksia asianomaisten komiteoiden kanssa yhteisön tasolla toteutettavista jatkotoimista, erityisesti siitä, miten voidaan parhaiten panna täytäntöön Sokrates-ohjelman toisesta vaiheesta sosioekonomisten tekijöiden jotka koskevat tehdyn päätöksen säännökset, huomioon ottamista jaettaessa apurahoja Erasmus-opiskelijoille. ja keskustelee 8 I - JOHDANTO Tausta Sokrates-ohjelman ensimmäisen vaiheen budjettitarkistusta koskevien neuvottelujen yhteydessä Euroopan parlamentti pyysi Euroopan komissiota esittämään raportin Sokrates-ohjelman Erasmus-osaohjelmaan osallistuvien korkeakouluopiskelijoiden sosioekonomisesta taustasta. Komissio keräsi asiaa koskevia tietoja yhteistyössä kansallisten Erasmus-toimistojen kanssa kyselytutkimuksella, johon valittiin edustava otos lukuvuonna 1997–1998 Erasmus-ohjelmaan osallistuneista opiskelijoista. Tutkimus toteutettiin toukokuun 1998 ja maaliskuun 1999 välisenä aikana. Tutkimus luo hyvän pohjan apurahojen kansallisten jakomenettelyjen vertailulle. Komissiota avusti tässä työssä ohjausryhmä (katso liite 4). Menetelmät Käytettyihin menetelmiin kuuluivat seuraavat vaiheet: Valmistelu (cid:1) (cid:1) Yhdenmukaistetun kyselylomakkeen laatiminen (11 kielellä) Edustavan otoksen määrittämisessä käytettyjen menetelmien valitseminen (katso liite 3). Tietojen keruu ja analysointi (cid:1) (cid:1) Tietojen keruu kansallisten toimistojen ja joidenkin korkeakoulujen avulla (katso valintakriteerit liitteessä 3) Tietojen käsittely ja tilastojen tulkinta. Raportointi Tässä raportissa käsitellään tutkimusta, päätelmiä ja suosituksia. Tilastotaulukot sisältyvät liitteeseen 1. tutkimuksesta saatujen tietojen tulkintaa, Analyysia on tarkoitus jatkaa – erityisesti kansallisella tasolla – tästä tutkimuksesta ja maiden vertailusta saatujen yksityiskohtaisten tulosten pohjalta. 9 II - KYSELYYN VASTANNEIDEN OSUUS (MAITTAIN) Komission kansallisille toimistoille ehdottamien kriteerien perusteella valittiin korkeakoulut kunkin maan otokseen (katso liite 3). Tulokset kyselystä olivat seuraavat: Vastausprosentit (tulokset yhteensä) Tutkimukseen osallistuneiden korkeakoulujen määrä Otokseen kuuluneiden opiskelijoiden määrä Vastaajien määrä5 Vastaus- prosentti 15 6 21 38 26 10 17 15 18 15 14 23 17 14 7 26 33 301 470 787 1300 992 1704 979 1699 1682 1006 2000 1720 1300 1127 1024 1099 1700 1072 20362 284 546 830 471 775 448 660 939 358 1380 334 791 475 529 741 442 290 9463 60 % 69 % 64 % 47 % 45 % 46 % 39 % 56 % 36 % 69 % 19 % 61 % 42 % 52 % 67 % 26 % 27 % 46 % Maa Belgia(fr) Belgia(nl) Belgia yhteensä Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Norja Yhteensä Koko kyselyn vastausprosentti 46 on muihin tutkimuksiin verrattuna varsin tyydyttävä siitä huolimatta, että kyselylomakkeet jaettiin joululoman aikana. Loman pituus vaihtelee eri maissa (esim. Norjassa joululoma alkaa jo marraskuussa ja jatkuu alhaisen tammikuun vastausprosentin). Vastausprosentti oli alle 30 vain kolmessa maassa: Norjassa (27 %), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (26 %) ja Alankomaissa (20 %). Italiassa, Belgiassa, Ruotsissa ja Itävallassa vastausprosentit taas olivat erittäin korkeat. selittää Norjan saakka, mikä loppupuolelle saattaa Tutkimus onnistui hyvin erityisesti kansallisten toimistojen ja tutkimukseen valittujen korkeakoulujen yhteistyön ansiosta. Lisäksi Euroopan opiskelijaliittojen kattojärjestö toteutti opiskelijoille suunnatun ESIB (European Student tiedotuskampanjan kahdeksassa järjestöön kuuluvista maista. Information Bureau) 5 Luvuissa ovat mukana ainoastaan analysoidut vastaukset. Mukaan ei ole otettu vastauksia, jotka komissio sai sen jälkeen, kun tiedot oli koodattu. 10 III – TILASTOTIETOJEN TULKINTA Selvitys kyselystä saatujen tietojen tulkinnasta Joitakin kyselylomakkeen perustietoja (esimerkiksi Erasmus-vaihdon kohdemaa, opintoala, opiskelijan ikä, opiskeluvuosi, ulkomailla opiskelun kesto) voitiin verrata tietoihin, jotka komissio saa kansallisilta toimistoilta normaalin vuosiraportoinnin yhteydessä. Näin voitiin arvioida sitä, miten edustava tutkimuksessa käytetty Erasmus-opiskelijoiden otos oli. Muita lomakkeessa kysyttyjä henkilöä koskevia tietoja olivat esimerkiksi sukupuoli, vanhempien koulutustausta ja perhetilanne. Tutkimuksesta saatujen tietojen vertailua varten kysymykset ryhmiteltiin seuraavasti: (cid:1) (cid:1) (cid:1) Yleiset ja opintoihin liittyvät kysymykset Erasmus-opiskelijoiden ja heidän vanhempiensa sosiaalinen asema Taloudellista asemaa ja rahoitusta koskevat kysymykset. Jos vertailukelpoisia kansallisia tai Euroopan laajuisia tietoja ei ollut käytettävissä, vertailtiin ainoastaan tutkimukseen osallistuneita Erasmus-opiskelijoita eri maissa. 1 - Yleiset ja opintoihin liittyvät kysymykset 1. 1 - Erasmus-opiskelijavaihdot lukuvuonna 1997–1998 (Taulukot 1–3) Lukuvuonna 1997–1998 Erasmus-ohjelman korkeakoulukohtaisten sopimusten puitteissa oli käytettävissä 180 985 opiskelupaikkaa 18:ssa ohjelmaan osallistuvassa maassa. Erasmus-opiskelijoiden kokonaismäärä oli 86 000, joten kokonaiskäyttöaste oli 48 prosenttia (taulukot 1–3). Ohjelmaan osallistui noin 1 prosentti kaikista korkeakouluopiskelijoista. saada tekijät erityispiirteet kieli, mahdollisuus kielivalmennusta, maan ja saattavat vaikuttaa käyttöasteisiin: opiskelijoiden mieltymykset, Monet isäntämaan isäntämaan kiinnostavuus, korkeakoulujärjestelmän vaihtoapurahojen ja lainojen saatavuus sekä opinto-ohjelmien pituus. Korkeimmat käyttöasteet kirjattiin (opiskelijoiden kotimaan mukaan) Itävallassa (65 %), Belgiassa ja Italiassa (kummassakin 56 %) sekä Espanjassa (54 %). Käyttöasteet olivat alimmat Yhdistyneessä kuningaskunnassa (39 %) ja Kreikassa (35 %). Opiskelijoita saapui eniten Yhdistyneeseen kuningaskuntaan (65 %), Irlantiin (61 %) ja Espanjaan (54 %), kun taas vähiten opiskelijoita saapui Kreikkaan (23 %), Portugaliin (29 %), Suomeen (32 %), Islantiin (32 %), ja Norjaan (33 %) (taulukko 3). yleinen tietyn lukuvuonna maan Erasmus-ohjelmaan korkeakouluopiskelijoista lähes neljä viidesosaa on kirjoilla EU:n viidessä suurimmassa jäsenvaltiossa (Saksassa, Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa ja Espanjassa). Siksi on odotettavissa, että nämä viisi maata sekä lähettävät Erasmus-opiskelijoista. suuren että osallistuneiden vastaanottavat 1997–1998 erittäin osan 18 11 Lukuvuonna 1997-1998 71 prosenttia kaikista Erasmus-opiskelijoista tulikin näistä viidestä maasta (määrä oli hieman pienempi kuin maiden teoreettinen kapasiteetti lähettää opiskelijoita ulkomaille), ja 74 prosenttia kaikista Erasmus-opiskelijoista saapui kyseisiin maihin, mikä oli hieman vähemmän kuin kyseisten maiden teoreettinen kapasiteetti ottaa vastaan opiskelijoita (taulukko 2). Sen sijaan osallistujamaiden kaikista korkeakouluopiskelijoista noin 6 prosenttia opiskelee neljässä Pohjoismaassa (Tanskassa, Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa), mutta nämä maat ottivat vastaan yli 8 prosenttia kaikista Erasmus-opiskelijoista, mikä on odotettua enemmän. Neljä EU:n jäsenvaltiota (Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti, Alankomaat ja Ranska) ottaa vastaan enemmän Erasmus-opiskelijoita kuin lähettää opiskelijoita ulkomaille. Portugali, Kreikka ja Norja ovat harvimmin valittuja isäntämaita; yhteensä ne ottivat vastaan alle 4 prosenttia kaikista Erasmus-opiskelijoista (taulukko 2). Tämä johtuu osittain siitä, että ne ovat pieniä maita, mutta myös siitä, että ne eivät ole kovinkaan suosittuja Erasmus-opiskelijoiden keskuudessa. Myös Italia ja Saksa ottavat vastaan huomattavasti vähemmän Erasmus-opiskelijoita kuin niiden koon perusteella tuntuisi olevan mahdollista. Yhdistynyt kuningaskunta ottaa vastaan eniten opiskelijoita, yhteensä 20 770 (24 %), seuraavaksi eniten Ranska 15 197 opiskelijaa (18 %), Espanja 11 392 opiskelijaa (13 %) ja Saksa 10 969 opiskelijaa (13 %). Italia otti suuresta asukasluvustaan huolimatta vastaan vain 5 667 opiskelijaa (7 %), toisin sanoen paljon vähemmän kuin Espanja ja vain hieman enemmän kuin Alankomaat (4 922 opiskelijaa eli 6 %). Opiskelijavaihtojen suuntautumiseen vaikuttavat useat eri tekijät, esimerkiksi kielelliset esteet, tiettyjen korkeakoulujen tai ohjelmien maine, kotimaan ohjelmien joustavuus ulkomaisten opintojen sisällyttämisessä rajoitetut mahdollisuudet saada korkeakouluopetusta kotimaassa. Siihen saattavat vaikuttaa myös maantieteelliset ja historialliset yhteydet, kulttuuriin liittyvät tavoitteet sekä hallitusten ja korkeakoulujen toimenpiteet arvosanojen siirron helpottamiseksi kotioppilaitoksen ja isäntäoppilaitoksen välillä. tutkintoon sekä ja kielelliset yhteydet vaikuttavat Eri maiden väliset historialliset, kulttuuriset odotettua vähemmän siihen, mihin maahan Erasmus-opiskelijat lähtevät. Esimerkiksi Pohjoismaat muodostavat monessa suhteessa homogeenisen ryhmän (historia, kielet, poliittiset ja taloudelliset laitokset, työmarkkinat ja elinkustannukset). Kuitenkin vain 4 prosenttia näiden maiden Erasmus-opiskelijoista lähtee muihin Pohjoismaihin ja 96 prosenttia valitsee opiskelupaikkansa alueen ulkopuolelta (taulukko 2). Samaten ainoastaan 1 prosentti englanninkielisten maiden ja 2 prosenttia saksankielisten maiden Erasmus-opiskelijoista lähtee omaa kieliryhmäänsä edustaviin maihin (joskin on huomattava, että muissakin kuin englanninkielisissä maissa on usein tarjolla opinto-ohjelmia englanniksi). Toisaalta ranskankielisen Belgian ja Ranskan sekä flaaminkielisen Belgian ja Alankomaiden yhteisillä kielillä saattaa olla merkittävä vaikutus ulkomaille lähtevien belgialaisten ja 17 % belgialaisista Erasmus-opiskelijoista lähtee Ranskaan ja 12 % Alankomaihin, joskin ranskankielisen Belgian alueelta lähdetään todennäköisemmin Alankomaihin kuin Ranskaan, ja Flanderista lähdetään todennäköisemmin Ranskaan kuin Alankomaihin. Noin 6 % alankomaalaisista Erasmus-opiskelijoista lähtee Belgiaan. alankomaalaisten opiskelijoiden valintoihin. Yhteensä 12 1. 2 - Ulkomailla vietetyn Erasmus-opintojakson arviointi (Taulukot 4–6) Tutkimukseen osallistuneiden opiskelijoiden suuri enemmistö (91 %) katsoi, että Erasmus-opintojakso oli ollut opintojen kannalta myönteinen tai erittäin myönteinen. (54 prosenttia piti kokemustaan myönteisenä ja 37 prosenttia erittäin myönteisenä). Tyytyväisimpiä olivat kreikkalaiset (97 %), portugalilaiset (97 %) ja jotka pitivät kokemusta itävaltalaiset kielteisenä (15 %), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (14 %) ja Tanskassa (14 %) (taulukko 5). (96 %) opiskelijat. Eniten opiskelijoita, tai oli Norjassa kielteisenä, erittäin kielteiseksi arvioineiden opiskelijoiden tai Kun asiaa tarkastellaan isäntämaan mukaan, opiskelukokemuksen kielteiseksi erittäin nousee huomattavasti niiden osalta, jotka opiskelivat Italiassa (17 %), Kreikassa (16 %), Portugalissa (14 %), Espanjassa (11 %) ja Ranskassa (11 %) (taulukko 6). Tietoja ei havaittu korrelaatiota kielteisen arvion ja opiskeluvuoden, analysoitaessa ulkomailla oleskelun keston tai isäntäoppilaitoksen tyypin välillä. Merkittävin korrelaatiotekijä oli siis isäntämaa. Etelä-Euroopan maihin lähteneet Erasmus- opiskelijat olivat opintoihinsa selvästi tyytymättömämpiä kuin opintojaksonsa muissa maissa suorittaneet opiskelijat. suhteellinen osuus Useat tekijät voivat selittää tätä kielteistä arviota, esimerkiksi kielelliset vaikeudet ja riittämätön kielivalmennus ennen ulkomailla opiskelua etenkin isäntämaissa, joiden kieliä ei opeteta ja käytetä kovin laajalti. Lisäksi asiaan voivat vaikuttaa korkeakoulujärjestelmien väliset erot tai opinto-ohjelmien organisaatioon ja sisältöön liittyvät eri näkökohdat. Opiskelijat saattoivat myös joutua opiskelemaan aineita, joita isäntäyliopiston kurssit saattoivat olla tai heidän kotiyliopistossaan ei opeteta, kotimaassa tarjottuja kursseja vaativampia, millä saattoi olla vaikutusta kielteiseen arvioon. Erilaiset perinteet ovat myös voineet vaikuttaa opiskelijoiden esittämiin arvioihin. Yhdistyneen kuningaskunnan yliopistoissa painotetaan erityisesti opettajien ja opiskelijoiden välistä kommunikaatiota oppituntien ulkopuolella, kun taas Saksan ja yliopistoissa korostetaan opiskelijoiden vapautta säännöllistä opetukseen osallistumista pidetään vähemmän tärkeänä. Asiat ovat aivan päinvastoin Ranskassa ja Portugalissa, missä säännöllinen opetukseen osallistuminen katsotaan erittäin tärkeäksi ja missä opettajia pidetään pääasiallisena tietolähteenä. työskennellä itsenäisesti Sosiaaliselta ja kulttuurin kannalta (taulukko 4) kuitenkin 98 prosenttia kaikista opiskelijoista piti kokemustaan isäntämaassa joko erittäin myönteisenä (79 %) tai myönteisenä (19 %). On kiinnostavaa havaita, että niiden maiden osalta, joissa kokemukset opinnoista ulkomailla olivat kielteisempiä (Etelä-Euroopan maat), näkemykset sosiaalisista kontakteista ja kulttuurielämästä olivat paljon myönteisempiä. Kaiken kaikkiaan vain 2 prosenttia opiskelijoista piti Erasmus-kokemusta (sosiaaliselta ja kulttuurin kannalta) kielteisenä tai erittäin kielteisenä. Kielteisiä arvioita esittivät erityisesti opiskelijat Yhdistyneessä kuningaskunnassa (4 %) ja Tanskassa (3 %). 13 1. 3 - Erasmus-opiskelijoiden ikä ja opiskeluvuosi (Taulukot 7 ja 8) Korkeakouluopiskelijoiden ikäjakauma vaihtee suuresti eri maissa. OECD:n julkaisun Education at a Glance (1997) mukaan Itävallassa, Tanskassa, Suomessa ja Italiassa noin 75 prosenttia tai enemmän kaikista korkeakouluopiskelijoista suorittaa tutkinnon 25-vuotiaana tai vanhempana. Normaali korkeakoulututkinnon suorittamisikä (edellyttäen, että opiskelu on jatkuvaa ja kokopäiväistä) vaihtelee noin 21 vuodesta Irlannissa, Portugalissa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (lyhyet korkeakouluohjelmat) noin 26 vuoteen tai yli 26 vuoteen Tanskassa, Suomessa, Norjassa ja Saksassa (pitkät korkeakouluohjelmat). jotka Tutkinnon suorittamisikä kuvastaa osittain tutkinto-ohjelmien pituuksia, vaihtelevat suuresti eri maissa. Kuitenkin myös korkeakouluopinnot aloittavien iät vaihtelevat. Joissakin maissa on edelleen vallitsevana perinne, jonka mukaan korkeakouluopinnot aloitetaan heti lukion jälkeen. Esimerkiksi Ranskassa ja Irlannissa yli 80 prosenttia korkea-asteen opinnot ensimmäistä kertaa aloittavista on alle 20-vuotiaita. Tilanne on samankaltainen myös Kreikassa. Sen sijaan Tanskassa, Norjassa ja Ruotsissa asia on päinvastoin: 80 prosenttia korkea-asteen opinnot aloittavista on 20-vuotiaita tai vanhempia. Tutkimuksen tulokset eivät kuvaa ainoastaan Erasmus-opiskelijoita vaan vastaavat myös yleiskuvaa koko opiskelijaväestöstä. Kansallisten toimistojen lukuvuonna 1997–1998 toimittamien tietojen mukaan kaikkien Erasmus-opiskelijoiden keski- ikä oli 23,9 vuotta. Tämä luku on muuttunut vain vähän lukuvuodesta 1988–1989, jolloin keski-ikä oli 23,4 vuotta. Tutkimukseen osallistuneiden opiskelijoiden keski-ikä oli 23,7 vuotta (taulukko 7). Miesopiskelijat ovat keskimäärin hieman vanhempia kuin naisopiskelijat. Tämä saattaa johtua joissakin maissa edelleen voimassa olevasta asevelvollisuudesta, joka usein koskee vain miehiä ja joka suoritetaan tavallisesti keskiasteen opintojen jälkeen ennen korkeakouluopintojen aloittamista. Tutkimukseen osallistuneiden opiskelijoiden keski-iät olivat korkeimmat Tanskassa (25,6 vuotta), Ruotsissa (25,1) ja Norjassa (25,0). Irlantilaiset opiskelijat olivat keskimäärin nuorimpia (21,4 vuotta). Opiskeluvuoden osalta on syytä huomata, että jotkut opiskelijat ovat saattaneet ymmärtää kysymyksen väärin, sillä useat olivat merkinneet kyseiseen kohtaan kalenterivuoden. Lisäksi 3 % kaikista kyselyyn vastanneista opiskelijoista ilmoitti olevansa ensimmäisen vuoden opiskelijoita. He tarkoittivat toisen opintoalan tai jatko-opintojen ensimmäistä vuotta, koska ensimmäistä vuotta korkeakoulussa opiskelevat eivät voi osallistua Erasmus-ohjelmaan. ilmeisesti Tutkimus osoitti kuitenkin, että opiskelijat olivat opiskelleet korkeakoulussa keskimäärin 3,5 vuotta Erasmus-opintojakson alkaessa. Tämä vaihtelee maittain Yhdistyneen kuningaskunnan 2,7 vuodesta 4,4 vuoteen Itävallassa. Erot johtunevat eri maiden eripituisista opinto-ohjelmista; maissa, joissa on lyhyitä korkeakouluohjelmia, ulkomaille opiskelemaan lähdetään yleensä aikaisemmin. 14 1. 4 – Erasmus-opiskelijoiden sukupuoli (Taulukko 9) OECD:n mukaan (Education at a Glance, 1997) naisten osallistuminen korkea-asteen koulutukseen on selvästi lisääntynyt viime vuosikymmenen kuluessa, Nykyiset luvut osoittavat, että suuntaus jatkuu. Keskimäärin noin puolet kaikista 17–34-vuotiaista korkeakouluopiskelijoista on naisia. Naisten osuus on 57 prosenttia Portugalissa ja 55 prosenttia Ranskassa, Norjassa ja Ruotsissa. Sekä korkeakouluihin kirjoittautuneita että tutkinnon suorittaneita koskevat luvut osoittavat, että naisia on selvästi enemmän kuin miehiä. Tähän saattaa olla useita syitä. Miehet osallistuvat useammin pitkäkestoisiin ohjelmiin tai käyttävät korkeakoulututkinnon suorittamiseen hieman enemmän aikaa Sama suuntaus havaittiin tässä tutkimuksessa: 59 prosenttia vastaajista oli naisia. Naisten osuus Erasmus-opiskelijoista oli suurin Kreikassa (70 %), Suomessa (69 %) ja Irlannissa (67 %). 1. 5 - Opintoalat (Taulukot 9 ja 12) ja tai naiset aloilla suurin koulutuksen tietotekniikan, Matematiikan, suorittavat terveydenhuollon aloilla. yhteiskunnallisten tekniikan Vaikka naiset ovat onnistuneet kuromaan merkittävästi umpeen naisten ja miesten välisiä koulutustason eroja, osallistumisessa eri opintoalojen opintoihin on edelleen merkittäviä sukupuolten välisiä eroja. Opinnot aloittavien naisten määrä on todennäköisesti pienin luonnontieteisiin, teollisuuteen tai tekniikkaan liittyvillä aloilla ja ja ja käyttäytymistieteiden arkkitehtuurin vähemmän korkeakoulututkintoja kuin miehet. Naisten osuus tekniikan ja arkkitehtuurin alojen korkeakoulututkinnoista vaihtelee maittain 6 prosentista Saksassa ja 7 prosentista Espanjassa 25 prosenttiin Tanskassa ja Portugalissa ja 38 prosenttiin Itävallassa. OECD:n julkaisusta Education at a Glance (1997) ilmenee kuitenkin, että naiset ovat jotka ovat merkittäviä kotimaisen ja kansainvälisen edistyneet ja että tämä johtuu etupäässä vanhemmilta saadusta kilpailukyvyn kannalta, kannustuksesta, matematiikan paremmasta koulutuksesta, opettajien ja opiskelijoiden vuorovaikutuksesta, opetussuunnitelmien sisällöstä, käytännön laboratoriotyössä saaduista kokemuksista, itsetuntemuksen parantumisesta, matematiikkaan kohdistuvien asenteiden muutoksesta ja kotona käytettävissä olevista resursseista. luonnontieteiden tietyillä aloilla, huomattavasti opettajien ja jolloin teknologian innovaatiot ovat entistä tärkeämpi osa Euroopan eri Aikana, jolloin kilpailukykyä maailmanlaajuisilla markkinoilla teollisuudenalojen aloilla, työllisyystilanne paranee sukupuolten välisten erojen kaventaminen saattaa olla merkittävä poliittinen tavoite, jotta voidaan varmistaa tarvittavan ammattitaidon ja asiantuntemuksen riittävä saatavuus. ja luonnontieteisiin perustuvilla tekniikkaan ja kohdalla sukupuolijakauma eri Erasmus-opiskelijoidenkin opintoaloilla. Naispuolisia Erasmus-opiskelijoita on eniten kielten (84 %) ja kasvatustieteiden (81 %) aloilla ja miespuolisia tekniikan (77 %) ja matematiikan (65 kaikkia %) korkeakouluopiskelijoita eivätkä osoita, että vakavat sukupuoleen kohdistuvat ennakkoluulot vaikuttaisivat Erasmus-opiskelijoiden valintaan. 9). Nämä (taulukko kuitenkin vaihtelee koskevat vaihtelut suuresti aloilla 15 Kaiken kaikkiaan kauppatieteet (24 prosenttia kaikista Erasmus-opiskelijoista) ja kielet (19 %) ovat paljon suositumpia Erasmus-opiskelijoiden keskuudessa kuin korkeakouluopiskelijoiden (10 %), insinööritieteitä (9 %) ja oikeustiedettä (8 %) lukuun ottamatta useimmat muut opintoalat ovat Erasmus-ohjelmassa hieman aliedustettuja. yleensä. Yhteiskuntatieteitä keskuudessa Kotimaan mukaan luokiteltuna kauppatieteitä opiskelevien osuus Erasmus- opiskelijoista oli suurin Ruotsissa (91 prosenttia kaikista ulkomaille lähtevistä ruotsalaisista Erasmus-opiskelijoista), Irlannissa (34 %) ja Ranskassa (28 %). Kieliä opiskelevien osuus oli suurin Yhdistyneessä kuningaskunnassa (31 prosenttia kaikista ulkomaille lähtevistä opiskelijoista) ja Irlannissa (22 %) (taulukko 11). 1. 6 – Ulkomailla opiskelun kesto (Taulukko 10) Erasmus-opiskelijoiden ulkomailla opiskelun kesto oli keskimäärin lähes 7 kuukautta. Tutkimukseen osallistuneista 42 prosenttia vietti 4–6 kuukautta ulkomailla, 25 prosenttia opiskeli ulkomailla 7–9 kuukautta ja 21prosenttia 10–12 kuukautta (toisin sanoen koko lukuvuoden). Ainoastaan 12 prosenttia Erasmus- opiskelijoista vietti ulkomailla 3 kuukautta, joka on Erasmus-opintojakson vähimmäiskesto (taulukko 10). Erasmus-opintojakson kesto riippuu osittain opintoalasta. Kauppatieteiden, kielten, yhteiskuntatieteiden ja insinööritieteiden aloilla opintojaksojen kesto oli pisin. Ulkomailla opiskelun keskimääräinen kesto on yleensä lyhyempi aloilla, jotka ovat perinteisesti aliedustettuina Erasmus-ohjelmassa. Opintojakson kestoon vaikuttaa mahdollisesti myös se, minkä tyyppistä toimintaa siihen sisältyy, esimerkiksi kuuluuko ja laboratoriotyöskentelyä. valmistelemista työharjoittelua, väitöskirjan siihen 2 – Erasmus-opiskelijoiden ja heidän vanhempiensa sosiaalinen asema 2. 1 - Perhetausta (Taulukot 12 ja 13) vastanneista opiskelijoista tutkimukseen asuvansa Kolmannes kotimaassaan tavallisesti vanhempiensa luona. Tämä asumismuoto on erityisen yleinen Etelä-Euroopassa. Vanhempien luona asuvien osuudet olivat suurimmat Espanjassa (75 %), Italiassa (66 %), Kreikassa (56 %) ja Portugalissa (55 %). Kolmannes Erasmus-opiskelijoista asui vuokrahuoneessa tai opiskelija-asunnossa – tämä oli yleisintä Pohjois-Euroopassa – ja neljännes yhteisasunnossa muiden opiskelijoiden kanssa (taulukko 12). ilmoitti Erasmus-opiskelijoista 84 prosentilla on veljiä tai sisaria, vaikkakin lähes puolet ilmoitti, että heillä on vain yksi veli tai sisar. Tilanne on samankaltainen kaikissa muissa maissa paitsi Irlannissa, missä vain 10 prosentilla Erasmus-opiskelijoista oli yksi sisar tai veli, mutta 68 prosentilla oli kaksi tai useampia veljiä tai sisaria (taulukko 13). 16 Kolme neljäsosaa opiskelijoista ilmoitti, että yksi tai useampi sisaruksista oli opiskellut korkeakoulussa. Luvut olivat suurimmat Italiassa (93 %), Irlannissa (85 %) ja Belgiassa (85 %) (taulukko 13). Kun näitä lukuja verrattiin opiskelijoiden vanhempien koulutustasoon, ne osoittautuivat erityisen kiinnostaviksi Italiassa, missä ainoastaan 18 molemmilla prosenttia Erasmus-opiskelijoista vanhemmilla oli korkeakoulututkinto (taulukko 17). ilmoitti, että Kuitenkin keskimäärin vain 20 prosenttia opiskelijoista ilmoitti, että heidän sisaruksensa olivat opiskelleet ulkomailla, vaikkakin kolmannes ruotsalaisista ja neljännes espanjalaisista ja irlantilaisista ilmoitti ainakin yhden sisaruksen opiskelleen ulkomailla. Lisäksi 82 prosenttia opiskelijoista totesi, että he olivat perheessään ensimmäisiä, jotka olivat opiskelleet ulkomailla (taulukko 13). Tutkimukseen osallistuneista opiskelijoista 86 prosenttia ilmoitti, että heidän Erasmus-opintojaksonsa aikana vanhempien huollettavana oli kotona ollut yksi tai useampia lapsia. Suhteelliset osuudet olivat suurimmat Kreikassa (97 %), Espanjassa (95 %), Belgiassa (94 %), Irlannissa (94 %) ja Italiassa (93 %). Kaikkiaan lähes viidennes opiskelijoista ilmoitti, että vanhemmilla oli enemmän kuin kaksi lasta huollettavana Erasmus-opiskelujakson aikana. Irlannissa tätä koskeva luku oli erittäin suuri (47 %) (taulukko 13). 2. 2 – Vanhempien ammatti (Taulukot 14–16) Standard Opiskelijoilta kysyttiin heidän vanhempiensa pääasiallista ammattia. Kyselylomake sisälsi kattavan luettelon Eurostatin ja OECD:n käyttämän ISCO-luokituksen kansainvälinen (International ammattiluokitusstandardi) mukaisista ammattinimikkeistä. Tietojen tulkinnan ja lukemisen helpottamiseksi ammatit on ryhmitelty kuuteen pääluokkaan: johtajat ja erityisasiantuntijat, asiantuntijat, toimisto-, palvelu- ja myyntityöntekijät, rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät, ei ansiotyössä tai työttömänä työnhakijana sekä muut työntekijät. Classification Occupations, of Lähes kolmannes tutkimukseen osallistuneista opiskelijoista ilmoitti molempien vanhempiensa ammatiksi johtaja, erityisasiantuntija tai asiantuntija. Melkein sama määrä (30 %) opiskelijoista ilmoitti, että ainoastaan isällä oli joku mainituista ammateista, ja 6 prosenttia ilmoitti saman tiedon ainoastaan äidistään (taulukko 16). Niiden opiskelijoiden osuus, joiden vanhemmista kumpikin työskenteli johtajana, erityisasiantuntijana tai asiantuntijana, oli korkein Ruotsissa (54 %), Norjassa (46 %) ja Portugalissa (42 %). Sen sijaan Espanjassa, Italiassa, Itävallassa ja Irlannissa yli kaksi viidesosaa Erasmus-opiskelijoista ilmoitti, että kumpikaan vanhemmissa ei toiminut kyseisissä ammateissa. jotka Yhteensä kahdella kolmasosalla Erasmus-opiskelijoista on vanhemmat, työskentelevät johtajina, erityisasiantuntijoina tai asiantuntijoina (taulukko 14). Tämä osuus on huomattavasti korkeampi kuin väestössä yleensä. Esimerkiksi yli 45- ammateissa vuotiaista (taulukko 15). Vastaavasti asteikon toisessa päässä alle 10 prosenttia Erasmus- tai opiskelijoista ilmoitti, että heidän vanhempansa olivat rakennus-, korjaus- toimii mainituissa työllistetyistä prosenttia alle 40 17 valmistustyöntekijöitä tai toimivat muina työntekijöinä (taulukko 14), kun lähes kolmannes yli 45-vuotiaista työllistetyistä toimii kyseisissä ammateissa (taulukko 15). Ainoastaan 2 prosenttia kyselyyn vastanneista opiskelijoista ilmoitti, että vanhemmat eivät olleet ansiotyössä tai olivat työttömiä työnhakijoita. 2. 3 - Vanhempien koulutustaso (Taulukot 17 ja 18) kumpikin Kyselyyn vastanneista opiskelijoista 36 prosenttia ilmoitti, että vanhemmista oli suorittanut korkeakoulututkinnon tai vastaavan muun tutkinnon, ja lisäksi 16 prosenttia ilmoitti ainoastaan isän ja 8 prosenttia ainoastaan äidin suorittaneen korkeakoulututkinnon (taulukko 17). Niiden Erasmus-opiskelijoiden osuus, joiden vanhemmista kumpikin oli suorittanut korkeakoulututkinnon, oli suurin Skandinavian maissa (Ruotsissa 57 %, Tanskassa 55 % ja Norjassa (53 %) ja Saksassa (51 %) ja pienin Italiassa (18 %) (taulukko 17). Vuonna 1995 tehdyn eurooppalaisen työvoimatutkimuksen mukaan (The European Labour Force Survey, 1995) ainoastaan 19 prosentilla 25–59-vuotiaista Euroopan unionin kansalaisista on korkeakoulututkinto, ja määrä on vielä pienempi yli 45- vuotiaiden ikäryhmässä, johon Erasmus-opiskelijoiden vanhemmat yleensä kuuluvat (taulukko 18). 18 3 - Taloudellista asemaa ja rahoitusta koskevat kysymykset 6 3. 1 - Vanhempien tulotaso (Taulukko 19) Opiskelijoita pyydettiin arvioimaan vanhempiensa tulotaso verrattuna keskimääräiseen tulotasoon kotimaassaan. 53 prosenttia arvioi vanhempiensa tulotason keskimääräiseksi tai keskimääräistä alhaisemmaksi. Luvut olivat korkeimmat (61 % kummassakin). ja Suomessa Itävallassa 6 prosenttia Vain arvioi vanhempiensa tulotason huomattavasti keskimääräistä korkeammaksi. Osuus vaihteli Espanjan 2 prosentista Alankomaiden 18 prosenttiin. osallistuneista tutkimukseen opiskelijoista 3. 2 - Opiskelijoiden tulot kotimaassa (Taulukko 20) Ne Erasmus-opiskelijat, arvioivat keskimääräiset kuukausittaiset tulonsa kotimaassa opiskellessaan 530 euroksi. Tästä määrästä 27 prosenttia saatiin julkisista apurahoista tai lainoista ja 51 prosenttia avustuksina perheenjäseniltä. vanhempiensa luona, jotka eivät asu Keskimääräiset kuukausittaiset suuresti maittain: 330 eurosta tulot vaihtelivat Portugalissa 820 euroon Norjassa (taulukko 20). Luvut ovat kuitenkin riippuvaisia eri maiden kustannustasosta. Jos paikallinen ostovoima otetaan huomioon, opiskelijoiden tulojen erot eri maissa ovat vähäisemmät. tulot vaihtelivat vain vähän vanhempien tulotason Opiskelijoiden keskimääräiset mukaan: keskiarvo oli 560 euroa kuukaudessa opiskelijoilla, joiden vanhemmat kuuluivat korkeimpiin tuloluokkiin, ja 490 euroa kuukaudessa niillä opiskelijoilla, joiden vanhempien tulotaso oli alhaisempi. Tulolähteiden suhteen erot olivat kuitenkin merkittäviä. Jos perheen tulotaso oli alhainen, lähes puolet tuloista (49 %) lainoista ja alle neljännes (24 %) avustuksina saatiin julkisista apurahoista tai perheenjäseniltä. Jos perhe kuului korkeimpiin tuloluokkiin, opiskelijat saivat suurimman osan tuloistaan (62 %) perheiltään ja alle viidenneksen (19 %) julkisista apurahoista tai lainoista. 6 Selittävä huomautus: Yhteisen opiskelijapopulaation määrittämiseksi taloudellista asemaa ja rahoitusta koskevien kysymysten ja vastausten tulkitsemista varten noudatettiin seuraavia sääntöjä: Huomioon otettiin opiskelijat, jotka a) b) c) - - - - vastasivat tyhjentävästi kaikkiin kyselylomakkeen sivulla B esitettyihin kysymyksiin (menojen määrä kotimaassa, menojen jakautuminen kotimaassa, menojen määrä ulkomailla, tulojen määrä kotimaassa, tulolähteet kotimaassa, tulojen määrä ulkomailla ja tulolähteet ulkomailla), ilmoittivat vanhempiensa tulotason, ilmoittivat tulot ja menot, jotka vaihtelivat seuraavien rajojen välillä: menot kotimaassa: 0–1500 euroa tulot kotimaassa: 0–1500 euroa menot ulkomailla: 100–2000 euroa tulot ulkomailla: 100–2000euroa. Rajakohdan määrittäminen taulukon yläpäähän oli valttämätöntä, koska tietojen validointiprosessin jälkeen tiedostoon sisältyi edelleen joitakin erittäin korkeita arvoja. Valittujen rajakohtien perusteella 0,5 prosenttia korkeimmista arvoista karsiutuu pois. Tällainen menettely on perusteltua, jotta ääriarvot eivät vaikuttaisi tilastojen keskiarvoihin. 19 suhteellinen merkitys Tutkimuksesta ilmenee myös, että julkisten ja yksityisten rahoituslähteiden (lähinnä perheen) eri maissa. Kreikassa vaihtelee perheenjäseniltä saadut avustukset muodostavat keskimäärin 85 prosenttia Erasmus-opiskelijoiden tuloista, kun taas Ruotsissa ja Norjassa opiskelijat saavat kolme neljäsosaa tuloistaan tai enemmän julkisista apurahoista ja lainoista. suuresti 3. 3 - Erasmus-apurahat (Taulukot 21–24) Erasmus-opiskelijalle ulkomailla opiskelua varten lukuvuonna 1997–1998 myönnetty apuraha oli keskimäärin 830 euroa eli 120 euroa kuukaudessa (taulukko 21). Kreikkalaiset ja portugalilaiset opiskelijat saivat suurimmat apurahat (keskimäärin noin 1 600 euroa opiskelijaa kohti). Suomalaiset ja ruotsalaiset opiskelijat taas saivat pienimmät Erasmus-apurahat (noin 500 euroa opiskelijaa kohti eli 80 euroa erot kuvastavat Erasmus-apurahojen jakoa koskevien kuukaudessa). kansallisten toimintamallien eroja sekä isäntämaiden elinkustannusten eroja ja muunlaisen rahoitustuen saatavuutta. Nämä Joka vuosi joukko Erasmus-opiskelijoita lähtee ulkomaille ilman Erasmus-apurahaa (taulukko 22). Lukuvuonna 1997–1998 lähes 9 prosentilla Erasmus-opiskelijoista ei ollut Erasmus-apurahaa, joskin tilanne vaihteli suuresti maittain. Monissa maissa yli 95 prosenttia ulkomaille lähtevistä opiskelijoista sai Erasmus-apurahan, mutta joissakin maissa (Norjassa, Itävallassa, Belgiassa ja Ranskassa) luku oli alle 80 prosenttia. Nämä ovat maita, joissa on Erasmus-rahoitusta täydentäviä kansallisia tai alueellisia julkisia apurahajärjestelmiä. On merkille pantavaa, että Portugalissa, jossa opiskelijat saavat hyvin vähän julkista rahoitusta, 13 prosenttia Erasmus-opiskelijoista ei saanut Erasmus-apurahaa. Kuitenkin lähes puolet (47 %) niistä tutkimukseen osallistuneista opiskelijoista, jotka eivät saaneet Erasmus-apurahaa, ilmoitti, että heillä ei ollut taloudellisia vaikeuksia Erasmus-opintojakson aikana (taulukko 23). Tämä oli vain hieman enemmän kuin Erasmus-apurahan saaneiden opiskelijoiden vastaava luku (43 %) (taulukko 24). Opiskelijoiden kotimaan julkisen tukijärjestelmän tyypin ja tason mukaan on kuitenkin selviä eroja. Maissa, joissa julkisen järjestelmän tarjoama tuki on korkea (Tanskassa, Suomessa, Alankomaissa, Norjassa ja Ruotsissa), 60–65 prosentilla Erasmus-opiskelijoista ei ollut taloudellisia vaikeuksia ulkomailla. Asia oli päinvastoin Kreikassa, Italiassa ja Portugalissa, joissa julkisen tuen taso on alhainen. Näissä maissa 66–75 prosenttia opiskelijoista ilmoitti, että heillä oli ollut taloudellisia vaikeuksia (taulukot 23–24). Melko suuri osa opiskelijoista ilmoitti, että Erasmus-apuraha oli riittämätön. Näin oli erityisesti niissä maissa, joissa ulkomailla opiskeluun saa vain vähän tai ei lainkaan julkista tukea. Ongelmasta valittivat Erasmus-apurahan saaneet opiskelijat (34 %) enemmän kuin ne, jotka eivät saaneet Erasmus-apurahaa (25 %). Toinen merkittävä ongelma kaikille Erasmus-opiskelijoille oli se, että heidän oli luovuttava kotimaassa olevasta asunnostaan ulkomailla oleskelun ajaksi. Tämä ei joissa opiskelijat yleensä asuvat kuitenkaan koskenut opiskelijoita niissä maissa, vanhempiensa luona. 20 Yleensä opiskelijoilla, jotka eivät saaneet Erasmus-apurahaa, näyttää kuitenkin olleen vähemmän taloudellisia vaikeuksia kuin muilla Erasmus-opiskelijoilla, etenkin niillä, joiden kotimaassa opiskelijoille suunnatun julkisen rahoituksen taso on korkea tai keskimääräinen. 3. 4 - Opiskelijoiden tulot Erasmus-opintojakson aikana (Taulukot 25–26) Ilman Erasmus-apurahaa ulkomailla opiskelleet saivat lähes puolet tuloistaan (47 %) avustuksina perheeltään. Perheenjäseniltä saatujen avustusten osuus on erityisen merkittävä belgialaisille (85 %), portugalilaisille (84 %), kreikkalaisille (81 %) ja italialaisille (77 %) opiskelijoille (taulukko 25). Tutkimukseen osallistuneiden opiskelijoiden keskimääräiset tulot kuukaudessa Erasmus-opintojakson aikana olivat lähes 600 euroa (taulukko 26). Perheenjäseniltä saadut avustukset olivat pääasiallinen tulolähde (44 %), ja tämän jälkeen tulivat julkiset apurahat ja lainat (21 %) sekä Erasmus-apurahat (20 %). opiskelijoilla, Vanhempien tulotasolla näyttää olleen vain vähäinen vaikutus opiskelijoiden tuloihin alhainen, ulkomailla. Niillä keskimääräiset tulot kuukaudessa olivat 570 euroa. Kun vanhempien tulotaso oli korkea, opiskelijoiden tulot olivat keskimäärin 630 euroa kuukaudessa. Perheeltä saadut avustukset tosin muodostivat suuremman osan ja julkiset apurahat ja lainat (Erasmus-apuraha mukaan luettuna) pienemmän osan varakkaammista perheistä olevien opiskelijoiden tuloista (taulukko 26). vanhempien tulotaso joiden oli Erasmus-apurahan suhteelliseen merkitykseen tulolähteenä vaikuttavat eri maiden soveltamat erilaiset toimintamallit apurahojen jaossa. Kukin Erasmus-toimisto vastaa Erasmus-apurahojen jakamiseen liittyvistä kansallisista toimintamalleista. Toimistot voivat päättää, myönnetäänkö suuria apurahoja pienemmälle määrälle opiskelijoita vai suhteellisen pieniä apurahoja suuremmalle määrälle. Joustavuuden avulla pyritään siihen, että yhteisön rahoitus ja kansallinen tai muu opiskelijoiden liikkuvuuteen tarkoitettu rahoitus täydentävät toisiaan. Tällainen joustavuus vaikuttaa kuitenkin selvästi apurahojen käyttöasteisiin kussakin maassa ja myös kohdemaan valintaan sekä ulkomailla opiskelun kestoon erityisesti silloin, kun opiskelijat eivät saa kotimaansa järjestelmästä tukea ulkomailla opiskeluun. Erasmus-apuraha vastasi noin kahta viidesosaa opiskelijoiden kuukausittaisista tuloista Itävallassa, Portugalissa ja Kreikassa. Julkiset apurahat ja lainat (Erasmus- apurahat mukaan luettuina) muodostivat yleensä noin kaksi kolmasosaa opiskelijoiden tuloista Pohjoismaissa. Ainoastaan Ruotsissa Erasmus-apuraha oli alle 10 prosenttia Erasmus-opiskelijoiden kokonaistuloista (taulukko 26). 21 3. 5 - Ulkomailla opiskelusta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset (Taulukot 27–28) Kotimaassa vanhempiensa luona asuvat opiskelijat ilmoittivat keskimääräisiksi kuukausittaisiksi menoikseen noin 280 euroa ja tuloikseen 270 euroa. Asumiseen kului alle 5 prosenttia tästä määrästä (taulukot 27–28). Ulkomailla opiskelun aikana heidän kuukausittaiset menonsa olivat yli kaksinkertaiset entiseen verrattuna eli keskimäärin lähes 590 euroa. Lisäys johtui pääasiassa asumiskustannuksista, joskin jyrkästi. Kotimaassa vanhempiensa luona myös muiden kulujen määrä nousi asuville ylimääräiset aiheutuneet ulkomailla opiskelijoille kustannukset olivat keskimäärin 310 euroa kuukaudessa. opiskelusta Vanhempiensa luona asuvien opiskelijoiden joukossa ylimääräisten kustannusten määrä oli korkein norjalaisilla (420 euroa) ja ruotsalaisilla (390 euroa) opiskelijoilla. Määrä oli alhaisin Yhdistyneen kuningaskunnan opiskelijoilla (210 euroa). Opiskelijat, jotka eivät asuneet vanhempiensa luona, kuluttivat kotimaassaan keskimäärin 530 euroa kuukaudessa, josta 200 euroa kului asumiseen. Ulkomailla josta 240 euroa opiskellessaan he käyttivät keskimäärin 660 euroa kuukaudessa, asumiseen. Näiden opiskelijoiden keskimääräiset kuukausittaiset menot lisääntyivät 25 prosenttia ulkomailla opiskelun aikana, vaikka asumiskustannukset olivat keskimäärin vain 20 prosenttia korkeammat. Kuukausittaiset menot ja eniten kreikkalaisilla (250 euroa) opiskelijoilla ja vähiten Yhdistyneen kuningaskunnan opiskelijoilla (30 euroa). portugalilaisilla lisääntyivät euroa) (260 Erasmus-apuraha kattoi lähes 40 prosenttia kotimaassa vanhempiensa luona asuvien opiskelijoiden ylimääräisistä kustannuksista mutta lähes 80 prosenttia niiden jotka eivät asu vanhempiensa luona opiskelijoiden ylimääräisistä kustannuksista, (näitä oli kaksi kolmasosaa kaikista tutkimukseen osallistuneista opiskelijoista). 22 Liite 1 TILASTOTAULUKOT Taulukon numero Taulukko 1 Taulukko 2 Taulukko 3 Taulukko 4 Taulukko 5 Taulukko 6 Taulukko 7 Taulukko 8 Taulukko 9 Taulukko 10 Taulukko 11 Taulukon numero Taulukko 12 Taulukko 13 Taulukko 14 Taulukko 15 Taulukko 16 Taulukko 17 Taulukko 18 Yleiset ja opintoihin liittyvät kysymykset Taulukon otsikko Lukuvuosi 1997–1998: käytettävissä olleet Erasmus- opiskelupaikat yhteensä Toteutuneet Erasmus-opiskelijavaihdot lukuvuonna 1997–1998: opiskelijoiden kokonaismäärät Toteutuneet Erasmus-opiskelijavaihdot lukuvuonna 1997–1998: opiskelupaikkojen käyttöasteet maittain (%) Erasmus-opintojakson arviointi sosiaaliselta ja kulttuurin kannalta kotimaan mukaan Erasmus-opintojakson arviointi opintojen kannalta kotimaan mukaan Erasmus-opintojakson arviointi opintojen kannalta isäntämaan mukaan Opiskelijoiden ikä Erasmus-opintojakson aikana kotimaan mukaan Opiskeluvuosi Erasmus-opintojakson aikana kotimaan mukaan Erasmus-opiskelijoiden sukupuoli opintoaloittain Erasmus-opintojakson kesto kotimaan mukaan Toteutuneet Erasmus-opiskelijavaihdot lukuvuonna 1997–1998 opintoaloittain Lähde Komissio Komissio Komissio Tutkimus Tutkimus Tutkimus Tutkimus Tutkimus Tutkimus Tutkimus Komissio Opiskelijoiden ja heidän vanhempiensa sosiaalinen asema Taulukon otsikko Lähde Erasmus-opiskelijoiden tavallinen asumismuoto kotimaan mukaan Perhetausta kotimaan mukaan Erasmus-opiskelijoiden vanhempien ammatti kotimaan mukaan Työllistettyjen yli 45-vuotiaiden henkilöiden ammatit, 1997 Vanhempien ammatti: niiden Erasmus-opiskelijoiden osuus, joiden vanhemmat työskentelevät johtajina, erityisasiantuntijoina tai asiantuntijoina, kotimaan mukaan Vanhempien koulutustaso: niiden Erasmus-opiskelijoiden osuus, joiden vanhemmat ovat suorittaneet korkeakoulututkinnon, kotimaan mukaan Korkeakoulututkinnon suorittaneet 25–59-vuotiaat ikäryhmittäin Tutkimus Tutkimus Tutkimus Komissio Tutkimus Tutkimus Komissio 23 Taulukon numero Taulukko 19 Taulukko 20 Taulukko 21 Taulukko 22 Taulukko 23 Taulukko 24 Taulukko 25 Taulukko 26 Taulukko 27 Taulukko 28 Taloudellista asemaa ja rahoitusta koskevat kysymykset Taulukon otsikko Erasmus-opiskelijoiden vanhempien tulotaso kotimaan mukaan Opiskelijoiden kuukausittaiset tulot ja pääasialliset tulolähteet kotimaassa Erasmus-opiskelijavaihdot: keskimääräiset apurahat lukuvuonna 1997–1998 kotimaan mukaan Niiden Erasmus-opiskelijoiden osuus, jotka eivät saaneet Erasmus-apurahaa lukuvuonna 1997–1998 Ilman Erasmus-apurahaa opiskelleiden taloudelliset ongelmat ulkomailla opiskelun aikana Erasmus-apurahan saaneiden opiskelijoiden taloudelliset ongelmat ulkomailla opiskelun aikana Ilman Erasmus-apurahaa opiskelleiden tulolähteet ulkomailla opiskelun aikana Kuukausittaiset tulot ja pääasialliset tulolähteet Erasmus- opintojakson aikana sekä vanhempien taloudellinen asema kotimaan mukaan Kuukausittaiset menot kotimaassa opiskelun aikana sekä ulkomailla opiskelusta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset opiskelijoiden asumismuodon ja kotimaan mukaan Ulkomailla opiskelusta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset Erasmus-opintojakson aikana asumismuodon mukaan kotimaassa Lähde Tutkimus Tutkimus Komissio Komissio Tutkimus Tutkimus Tutkimus Tutkimus Tutkimus Tutkimus 24 Taulukko 1 1997 - 1998: Käytettävissä olleet Erasmus-opiskelupaikat yhteensä Isäntäoppilaitoksen sijaintimaa BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO YHT. BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO a a m i t n a i j i s n e s k o t i a l i p p o i t o K 205 1021 279 1325 1138 195 926 0 772 161 312 338 361 919 9 113 190 713 116 560 508 62 358 0 326 97 83 184 155 750 21 138 892 655 666 3501 5769 817 2847 5 1547 456 556 1346 1373 4976 58 493 189 82 874 459 682 48 485 0 206 103 143 216 141 652 4 43 1008 443 3792 364 5162 364 3240 1 1066 409 842 399 487 3475 1258 521 6864 664 5526 1046 3331 22 1157 597 858 645 997 7709 25 157 20 324 256 90 1106 68 472 1176 272 0 259 101 58 179 153 344 9 68 592 272 3088 407 3303 2720 188 1 515 448 447 288 311 1978 16 141 2 0 7 1 2 11 0 2 0 2 0 0 0 0 0 0 878 291 1854 226 1188 1210 191 714 0 195 210 584 668 2067 18 240 186 93 611 135 487 635 75 511 8 185 112 176 206 515 10 84 259 69 640 138 988 844 53 489 2 221 126 130 107 574 4 58 335 132 1274 200 424 636 134 298 0 489 135 108 191 1295 314 145 1449 144 585 982 92 419 0 653 193 93 225 1226 1085 809 6633 599 4100 8868 252 2482 0 2353 671 595 1557 1307 5 66 14 103 37 443 12 24 66 13 37 29 4 24 0 14 12 4 11 13 29 132 131 549 61 207 308 48 164 0 238 77 54 63 101 400 7588 3962 30541 4081 23164 30678 3569 16562 39 10001 3783 4475 6341 6571 26909 250 2471 YHT. 8074 4261 25957 4327 21234 31539 4611 14715 27 10534 4029 4702 5722 6637 31791 292 2533 180985 25 Taulukko 2 Toteutuneet Erasmus-opiskelijavaihdot lukuvuonna 1997 - 1998: opiskelijoiden kokonaismäärät Isäntäoppilaitoksen sijaintimaa BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO YHT. BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO a a m i t n a i j i s n e s k o t i a l i p p o i t o K 93 227 19 313 190 14 186 105 71 29 37 26 182 16 55 445 266 197 1719 2374 402 1375 5 460 169 205 618 663 1860 20 185 51 6 160 130 160 12 113 1 44 32 14 85 32 149 1 21 691 218 1941 169 2574 181 2035 9 585 339 340 194 264 1706 714 273 2813 248 2687 533 1798 21 568 403 324 267 520 3883 14 132 8 132 171 63 663 23 370 786 192 3 126 79 32 103 99 88 1 24 306 77 1096 123 1525 753 77 3 137 321 194 110 82 818 2 43 59 283 88 696 225 87 454 245 71 121 111 131 259 7 25 1 3 4 500 104 664 89 760 561 81 448 121 137 344 308 684 13 108 100 67 212 38 185 230 36 250 10 76 28 126 160 176 8 39 89 16 127 35 386 213 13 221 2 53 44 39 12 111 20 141 23 369 41 181 277 32 176 1 182 62 32 17 294 3 14 171 34 761 46 310 410 13 240 2 349 140 46 57 303 9 25 706 543 4259 300 3098 5953 79 1673 8 1173 533 317 947 917 11 248 5 7 17 19 4 2 13 6 9 2 5 5 50 39 192 15 89 108 2 97 1 81 44 15 12 28 64 4233 1795 13785 1431 12468 14821 1564 9271 66 4190 2442 1834 3052 3264 10582 113 1071 YHT. 2862 1563 10969 1011 11392 15197 2824 5667 8 4922 1741 1381 1845 2916 20770 94 837 85999 26 Taulukko 3 Toteutuneet Erasmus-opiskelijavaihdot lukuvuonna 1997 - 1998: opiskelupaikkojen käyttöasteet maittain (%) a a m i t n a i j i s n e s k o t i a l i p p o i t o K Isäntäoppilaitoksen sijaintimaa BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX [1] NL AT PT FIN SWE UK IS NO Käyttöaste kotimaan mukaan BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX [1] NL AT PT FIN SWE UK IS NO Käyttöaste isäntämaan mukaan 29 28 32 53 20 45 49 32 44 39 33 36 28 78 22 49 32 16 56 37 23 52 32 73 35 20 17 24 76 40 50 41 30 49 41 49 48 30 37 37 46 48 37 34 38 27 7 18 28 23 25 23 21 31 10 39 23 23 25 49 69 49 51 46 50 50 63 55 83 40 49 54 49 56 84 57 52 41 37 49 51 54 49 68 38 41 52 50 40 41 67 70 60 34 78 67 71 49 78 55 58 65 26 11 35 52 28 35 30 46 28 41 27 72 43 38 26 41 13 30 57 36 36 39 64 46 42 63 62 65 59 46 33 72 45 54 72 35 28 38 36 48 49 41 25 72 78 34 80 46 34 23 20 25 39 25 25 45 24 35 30 11 19 0 34 42 17 29 21 43 44 24 59 37 46 30 9 23 60 21 54 23 53 32 53 42 14 57 53 73 49 25 25 64 24 65 67 64 50 76 67 31 67 50 79 53 61 70 30 56 42 29 26 0 51 14 50 54 43 75 0 18 38 17 38 30 35 25 43 35 4 59 34 57 28 19 28 16 35 37 42 23 54 48 61 39 30 47 43 29 32 44 65 32 33 [1]Erittelyämaittaineitehtyopiskelijoidenpienenlukumääräntakia. 56 45 45 35 54 48 44 56 42 65 41 48 50 39 45 43 48 27 Taulukko 4 Erasmus-opintojakson arviointi sosiaaliselta ja kulttuurin kannalta (%*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Erittäin myönteisiä Myönteisiä Kielteisiä 75 23 2 59 38 3 78 20 2 88 12 0 81 19 0 84 16 0 81 18 1 81 18 1 76 22 2 85 14 1 88 11 1 65 34 1 75 24 1 75 22 4 78 21 1 79 19 1 Erittäin kielteisiä 0 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 0 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (415) (169)(1544)(1230)(1569) (178)(1007) (173) (416) (296) (186) (291) (365) (869) (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8796) (89) Kysymys: Olivatko Erasmus-ohjelmasta saamasi kokemukset sosiaaliselta ja kulttuurin kannalta erittäin myönteisiä, myönteisiä, kielteisiä vai erittäin kielteisiä? *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko 28 Taulukko 5 Erasmus-opintojakson arviointi opintojen kannalta (%*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Erittäin myönteisiä Myönteisiä Kielteisiä 37 55 6 24 62 12 32 56 11 47 46 6 39 55 6 43 53 3 45 49 5 31 59 10 28 61 11 41 55 4 57 39 2 26 64 10 29 61 10 31 55 13 28 57 14 37 54 8 Erittäin kielteisiä 1 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 0 1 1 1 0 1 0 1 1 0 1 1 1 1 2 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (440) (182)(1544)(1246)(1573) (178)(1005) (174) (416) (299) (189) (301) (367) (943) (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8951) (94) Kysymys: Olivatko Erasmus-ohjelmasta saamasi kokemukset opintojen kannalta erittäin myönteisiä, myönteisiä, kielteisiä vai erittäin kielteisiä? *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko 29 Taulukko 6 Erasmus-opintojakson arviointi opintojen kannalta isäntämaan mukaan (%*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Isäntämaa Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Muu B DK D E Erittäin myönteisiä Myönteisiä Kielteisiä 38 54 8 48 49 4 39 54 6 28 61 10 34 55 10 22 62 14 34 49 16 33 58 9 44 53 4 32 62 5 33 53 14 42 49 8 44 52 4 42 51 6 45 49 4 51 49 0 37 54 8 Erittäin kielteisiä 1 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 1 1 1 0 0 0 0 2 2 0 0 1 0 0 1 1 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (289) (211)(1035)(1136)(1548) (156) (581) (348) (472) (169) (162) (233) (362)(2044) (116) (8881) (18) Kysymys: Olivatko Erasmus-ohjelmasta saamasi kokemukset opintojen kannalta erittäin myönteisiä, myönteisiä, kielteisiä vai erittäin kielteisiä? *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista 30 Taulukko 7 Opiskelijoiden ikä Erasmus-opintojakson aikana kotimaan mukaan (%*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO alle 20 vuotta 21 vuotta 22 vuotta 23 vuotta 24 vuotta 25 vuotta 26 vuotta 26 27 25 13 5 1 1 1 6 15 21 17 15 9 2 10 23 20 16 10 7 13 19 23 16 14 8 3 24 30 23 13 6 2 1 17 24 28 17 7 3 2 2 12 26 25 17 8 5 66 21 8 2 1 1 0 15 26 27 18 8 2 2 7 15 20 20 13 11 6 13 24 24 20 7 4 2 7 16 22 19 15 7 4 2 11 18 21 21 10 6 49 26 9 4 3 2 1 7 14 13 17 20 12 5 17 20 21 16 11 6 3 27 vuotta tai vanhempi 6 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 13 15 10 11 8 3 7 5 6 3 5 1 2 9 1 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (457) (187)(1548)(1316)(1576) (178)(1006) (177) (416) (300) (188) (352) (369)(1054) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (9219) (95) Keski-ikä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 23,1 25,6 24,7 23,6 22,9 23,0 24,2 21,4 23,1 24,2 23,6 24,5 25,1 22,7 25,0 23,7 Kysymys: Ikä? *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko 31 Taulukko 8 Opiskeluvuosi Erasmus-opintojakson aikana kotimaan mukaan (%*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Ensimmäinen vuosi Toinen vuosi Kolmas vuosi Neljäs vuosi Viides vuosi Kuudes vuosi 7 9 37 35 7 3 8 30 30 14 10 4 0 12 40 27 13 4 2 15 27 38 11 3 2 12 34 45 4 1 4 6 44 28 14 2 2 5 33 32 17 8 6 19 69 5 1 0 0 8 32 36 19 5 1 13 15 27 22 12 2 13 26 54 5 0 12 21 29 21 12 4 4 18 37 26 11 3 4 26 67 3 0 1 7 20 21 26 17 6 3 14 38 29 10 4 Seitsemäs vuosi tai myöhempi 4 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 10 1 2 2 3 2 1 2 1 2 4 4 0 3 0 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (300) (178)(1496) (792)(1132) (133) (945) (158) (348) (290) (122) (309) (358) (941) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (7583) (83) Opiskeluvuosi keskimäärin ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 3. 5 3. 8 4. 4 4. 0 2. 8 3. 4 3. 2 3. 5 2. 7 3. 4 3. 6 3. 6 3. 1 3. 4 3. 6 3. 7 Kysymys: Nykyinen opiskeluvuosi? *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko 32 Taulukko 9 Erasmus-opiskelijoiden sukupuoli opintoaloittain (%*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Opintoala Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Maat Ark Taid Kaup Kasv Ins Maant Hum Kiel Oik Mat Terv Yht Viest Muu Lu Naiset 42 46 65 52 81 23 63 63 84 58 35 66 51 62 67 63 59 Miehet 37 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 49 37 38 33 34 41 58 54 16 48 77 42 65 35 37 19 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (235) (256) (342)(1626) (355) (861) (126) (417)(1520) (896) (259) (480) (460) (790) (206) (114) (8943) Kysymys: Sukupuoli? *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko 33 Taulukko 10 Erasmus-opintojakson kesto kotimaan mukaan (%*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO 3 kuukautta 4 - 6 kuukautta 7 - 9 kuukautta 27 42 16 21 65 6 6 53 21 10 27 39 9 34 30 22 62 11 7 50 26 16 16 35 10 77 6 9 45 22 14 44 21 23 44 16 10 51 15 20 23 29 25 48 9 12 42 25 10 - 12 kuukautta 16 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 28 20 17 24 14 28 21 24 21 33 18 24 9 5 7 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (461) (187)(1544)(1308)(1579) (178)(1005) (175) (416) (300) (189) (352) (367)(1006) (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (9162) (95) Keskimääräinen kesto ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 6. 5 6. 0 6. 9 6. 7 7. 8 5. 4 6. 9 7. 1 5. 8 6. 9 5. 2 5. 7 6. 8 7. 6 5. 1 7. 5 Kysymys: Kuinka pitkään Erasmus-opintojaksosi kesti? *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko 34 Taulukko 11 Toteutuneet Erasmus-opiskelijavaihdot lukuvuonna 1997 - 1998 opintoaloittain Kotioppilaitoksen sijaintimaa BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO YHT. 109 59 66 71 136 125 81 36 40 11 66 165 88 179 6 568 17 165 814 2981 2206 10 l a a o t n p O i Maataloustieteet Arkkitehtuuri, kaupunki- ja aluesuunnittelu Taide ja muotoilu Kauppatieteet ja liikkeenjohto Kasvatustiede, opettajankoulutus Insinööritieteet ja teknologia Maantiede, geologia Humanistiset tieteet Kielet ja filologia Oikeustiede Matematiikka, tietojenkäsittely Terveystieteet Luonnontieteet Yhteiskuntatieteet Viestintä ja tiedotusoppi Muut koulutusalat Koulutusala ei tiedossa 127 167 165 984 263 315 19 109 678 347 46 335 64 455 104 55 21 68 54 312 210 145 17 119 369 124 17 75 31 145 631 411 996 192 776 186 623 125 481 516 48 35 92 286 456 253 283 451 331 13 9 36 3222 182 2150 4155 524 423 189 1617 1982 167 391 27 51 8 60 490 1448 224 551 2523 1363 359 614 537 48 99 29 91 255 106 56 96 78 171 439 2450 1075 267 620 490 3068 342 1846 1054 406 216 867 59 66 23 72 860 199 340 399 2 3 189 4 1144 19 3 1 3 5 6 1 1 375 168 112 71 268 340 26 259 80 106 558 268 155 24 105 370 242 75 86 99 183 1006 173 1221 1215 214 1250 34 16 161 165 18 25 266 86 155 89 47 13 56 29 332 14 4 802 111 80 96 30 18 97 201 38 29 249 71 39 186 107 279 67 27 209 381 45 110 221 112 50 341 83 289 62 39 14 63 2 20 6 20 15 7 15 46 16 2 7 30 38 189 108 85 19 36 1446 2706 3250 20596 3263 8038 1213 3046 321 10 546 149 3 2 275 13 3313 23 139 16125 875 20 1 2 4 9 203 229 364 1104 127 71 98 16 120 25 139 8 14 6773 1841 3550 3316 8515 1235 752 335 YHT. 4233 1795 13785 1431 12468 14821 1564 9271 66 4190 2442 1834 3052 3264 10582 113 1071 85999 35 Taulukko 12 Erasmus-opiskelijoiden tavallinen asumismuoto kotimaan mukaan (%*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Vanhempien luona Opiskelija-asunnossa Yhteisasunnossa muiden opiskelijoiden kanssa 37 52 4 36 12 33 75 3 30 46 56 18 66 5 44 9 16 68 27 21 55 14 3 74 12 70 12 34 10 33 9 25 43 19 17 17 26 43 13 35 23 7 10 48 37 34 32 26 Muu asumismuoto 4 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 12 35 20 17 15 7 8 8 7 4 9 2 4 8 4 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (455) (181)(1544)(1282)(1576) (178)(1006) (175) (416) (298) (190) (334) (365) (929) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (9022) (94) Kysymys: Missä tavallisesti asut opiskellessasi (kotimaassa)? *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko 36 Taulukko 13 Perhetausta kotimaan mukaan (%*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Veljien ja sisarten lukumäärä Ei yhtään Yksi Kaksi 13 48 33 16 53 31 15 54 21 20 43 30 16 48 33 5 62 24 17 53 21 22 10 29 7 51 29 19 44 29 15 54 20 18 48 30 12 52 32 17 48 31 16 43 35 16 49 28 Enemmän 10 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 10 39 11 13 6 0 8 8 8 8 6 4 4 5 5 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (428) (167)(1548)(1250)(1437) (179)(1004) (175) (415) (285) (187) (324) (344) (984) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8817) (91) Ovatko sisarukset nyt tai ovatko he olleet korkea-asteen koulutuksessa? Kyllä 85 64 62 75 73 74 93 85 76 57 70 49 70 72 73 73 Ei 7 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 27 25 26 36 15 38 27 15 43 51 30 28 27 29 24 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (374) (146)(1304)(1014)(1229) (165) (834) (138) (385) (230) (160) (269) (304) (838) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (7466) (77) Ovatko veljet ja sisaret opiskelleet ulkomailla? Kyllä 22 23 17 26 13 23 19 27 17 14 15 20 33 22 23 20 Ei 81 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 80 67 80 77 78 78 86 83 77 77 73 74 85 87 83 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (372) (145)(1268) (994)(1222) (159) (821) (135) (386) (223) (154) (264) (302) (826) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (7347) (77) 37 (Taulukko 13 jatk. ) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Vanhempien huollettavana olleiden lasten määrä Erasmus-jakson aikana Ei yhtään 1 lapsi 2 lasta 6 30 41 60 27 10 9 37 41 5 21 44 11 32 38 3 22 60 7 31 48 6 17 31 16 31 40 17 33 35 9 30 44 34 34 22 60 25 12 17 25 39 56 25 15 14 29 39 Enemmän kuin 2 lasta 14 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 15 29 19 10 23 13 47 16 18 13 18 15 3 4 3 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (446) (171)(1474)(1288)(1549) (176) (958) (177) (403) (282) (184) (330) (361)(1025) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8914) (90) Ensimmäinen perheessä, joka on opiskellut ulkomailla Kyllä 80 79 83 79 87 80 84 81 83 86 86 80 70 83 73 82 Ei 16 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 17 30 27 18 20 20 14 17 20 14 13 21 21 17 19 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (431) (173)(1526)(1246)(1535) (177) (991) (173) (415) (290) (189) (338) (361) (989) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8926) (92) Kysymys: Veljien ja sisarten lukumäärä? Kysymys: Ovatko he parhaillaan tai ovatko he olleet korkea-asteen koulutuksessa? Kysymys: Opiskelevatko hei tai ovatko he opiskelleet ulkomailla? Kysymys: Montako lasta vanhempiesi huollettavana oli, kun olit Erasmus-opiskelijana? Kysymys: Oletko perheessäsi ensimmäinen, joka on opiskellut ulkomailla? *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko 38 Taulukko 14 Erasmus-opiskelijoiden vanhempien ammatti kotimaan mukaan (%*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Johtajat ja erityisasiantuntijat Asiantuntijat Toimisto-, palvelu- ja myyntityöntekijät Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät Ei ansiotyössä tai työttömänä työnhakijana 69 6 60 8 63 11 45 9 52 12 56 9 46 10 53 7 76 4 46 12 58 7 56 7 72 9 66 11 70 6 16 24 16 26 23 17 29 26 12 28 22 29 13 16 19 7 2 7 1 6 3 15 11 13 11 12 3 2 1 2 2 5 2 12 11 1 1 6 2 5 1 4 2 5 0 57 10 21 9 2 Muut työntekijät 1 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 2 1 2 0 1 0 0 1 0 0 1 3 0 0 0 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (461) (187)(1548)(1312)(1566) (178)(1000) (178) (413) (298) (190) (353) (370)(1046) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (9194) (94) Kysymys: Mikä on vanhempiesi pääasiallinen ammatti? *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko 39 Taulukko 15 Työllistettyjen yli 45-vuotiaiden henkilöiden ammatit, 1997 BE DK DE ES FR GR IT IE LU NL AT PT FI SW UK Yhteensä Johtajat ja erityisasiantuntijat Asiantuntijat Toimisto-, palvelu- ja myyntityöntekijät Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät Muut työntekijät 34 11 27 28 1 26 18 25 31 0 24 18 25 33 0 23 7 27 42 0 24 16 28 32 1 23 3 44 29 0 14 13 33 36 4 27 4 40 29 0 28 13 26 33 0 39 15 21 23 3 22 11 33 33 0 17 9 43 31 0 27 15 30 27 1 23 21 30 26 0 33 8 29 30 0 25 13 29 32 1 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 Lähde: European Labour Force Survey, 1997 40 Taulukko 16 Vanhempien ammatti: niiden Erasmus-opiskelijoiden osuus, asiantuntijoina, kotimaan mukaan (%*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ joiden vanhemmat työskentelevät johtajina, erityisasiantuntijoina tai Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Molemmat Vain isä Vain äiti 35 34 7 36 26 6 34 37 5 23 29 4 33 27 6 35 27 4 26 24 8 24 32 5 35 43 4 17 37 5 42 16 7 30 25 10 54 22 6 39 33 7 46 24 8 32 30 6 Ei kumpikaan 42 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 22 22 34 35 41 44 24 18 35 40 31 35 32 18 24 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (436) (180)(1492)(1240)(1477) (174) (940) (168) (385) (285) (182) (341) (361)(1018) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8770) (91) Kysymys: Mikä on vanhempiesi pääasiallinen ammatti? *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko 41 Taulukko 17 Vanhempien koulutustaso: niiden Erasmus-opiskelijoiden osuus, mukaan (%*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ joiden vanhemmat ovat suorittaneet korkeakoulututkinnon, kotimaan Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Molemmat Vain isä Vain äiti 49 15 11 55 12 9 51 17 3 28 17 6 29 13 8 41 21 5 18 13 7 25 17 13 37 27 5 27 20 7 33 11 9 34 12 12 57 13 10 37 15 12 53 15 10 36 16 8 Ei kumpikaan 62 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 35 33 23 46 50 48 46 25 31 23 46 42 41 28 21 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (450) (174)(1510)(1272)(1469) (175) (945) (170) (398) (291) (178) (328) (311) (989) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8751) (90) Kysymys: Mikä on isäsi ja äitisi koulutustaso? (kummankin osalta vain korkein koulutustaso) *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko 42 Taulukko 18 Korkeakoulututkinnon suorittaneet 25 - 59-vuotiaat ikäryhmittäin (%) BE DK DE ES FR GR IT IE LU NL AT PT FI SW UK Yhteensä Kaikki 25 - 59-vuotiaat, 25 28 23 17 19 16 8 21 16 22 8 12 22 29 22 joista 45-49-vuotiaita 22 32 25 12 18 13 50-54-vuotiaita 20 25 23 55-59-vuotiaita 14 21 19 9 7 14 10 10 8 9 7 5 17 17 22 14 16 18 12 12 16 7 7 5 11 20 30 22 10 23 29 19 7 17 21 16 19 18 16 12 Lähde: European Labour Force Survey, 1995 43 Taulukko 19 Erasmus-opiskelijoiden vanhempien tulotaso kotimaan mukaan (%*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Huomattavasti keskim. korkeampi Keskimääräistä korkeampi Keskimääräinen Keskimääräistä alempi 7 42 41 8 7 38 43 9 6 46 35 8 2 39 43 12 5 41 40 12 4 41 46 8 5 39 40 12 10 36 40 11 18 48 24 8 6 33 42 14 9 47 31 9 5 34 46 13 9 50 32 7 9 41 35 11 4 45 44 5 6 42 39 11 Huomattavasti keskim. alempi 4 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 2 4 2 3 2 3 2 1 5 2 2 2 4 3 2 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (448) (182)(1524)(1292)(1554) (174) (984) (172) (398) (295) (178) (345) (367)(1001) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (9003) (91) Kysymys: Mikä on vanhempiesi tulotaso verrattuna keskimääräiseen tulotasoon kotimaassasi? *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko 44 Taulukko 20 Opiskelijoiden kuukausittaiset tulot ja pääasialliset tulolähteet kotimaassa (keskiarvo niiden opiskelijoiden osalta, jotka eivät asu vanhempiensa luona) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Vanhempien tulotaso Yhteensä Keskim. korkeampi Keskimääräinen Keskim. alempi B DK D E F EL I IRL NL A keskim. tulotaso (euroa) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) 444 2 86 680 55 4 581 4 77 383 1 88 489 5 77 475 1 88 490 2 86 533 5 70 520 39 38 535 7 71 371 8 76 657 58 3 531 13 60 370 20 63 481 17 62 385 2 88 451 11 73 381 34 42 524 55 20 515 31 44 412 8 78 668 56 3 557 12 65 361 17 66 477 17 62 428 1 85 454 7 76 446 25 50 519 45 32 523 29 48 415 34 46 658 51 0 519 49 20 309 33 43 442 47 25 437 0 71 388 12 63 393 47 23 500 64 10 518 62 12 45 Taulukko 20 (jatk. ) Opiskelijoiden kuukausittaiset tulot ja pääasialliset tulolähteet kotimaassa (keskiarvo niiden opiskelijoiden osalta, jotka eivät asu vanhempiensa luona) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Vanhempien tulotaso Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Keskim. korkeampi Keskimääräinen Keskim. alempi P FIN S UK NO keskim. tulotaso (euroa) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) 358 0 87 522 59 11 797 78 10 608 20 62 819 74 6 307 4 86 473 60 9 787 86 4 524 41 33 805 78 3 273 37 49 478 61 11 825 88 2 572 65 12 932 75 0 331 6 82 493 60 10 797 81 7 573 34 44 819 75 5 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Yht. keskim. tulotaso (euroa) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) 559 19 62 507 30 48 489 49 24 530 27 51 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Painotettu taulukko 46 Taulukko 21 Erasmus-opiskelijavaihdot: keskimääräiset apurahat lukuvuonna 1997 - 1998 kotimaan mukaan Kotimaa 1997 - 1998 1997 - 1998 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK LI IS NO KAIKKI MAAT [1]Pyöristettylähimpään10ecuun 110 120 120 310 110 120 90 130 390 130 120 260 80 80 140 390 340 220 120 570 600 890 1610 790 850 680 880 2380 700 780 1590 480 520 910 3130 2120 1170 830 47 Taulukko 22 Niiden Erasmus-opiskelijoiden osuus, jotka eivät saaneet Erasmus-apurahaa lukuvuonna 1997 - 1998 Lähtevät opiskelijat Saapuvat opiskelijat Opiskelijoiden kokonaismäärä 1997 - 1998 niidenosuus,jotka eivätsaaneetapurahaa Opiskelijoiden kokonaismäärä 1997 - 1998 niidenosuus,jotkaeivät saaneetapurahaa lukumäärä (%) lukumäärä (%) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK IS NO YHTEENSÄ 4233 1795 13785 1431 12468 14821 1564 9271 66 4190 2442 1834 3052 3264 10582 113 1071 85999 2862 1563 10969 1011 11392 15197 2824 5667 8 4922 1741 1381 1845 2916 20770 94 837 85999 22,9 2,6 1,3 1,0 10,0 21,0 1,7 0,0 0,0 0,4 24,0 12,7 14,0 2,8 1,6 0,0 37,3 8,8 48 5,1 6,1 12,0 8,8 8,8 6,1 8,7 7,6 25,0 8,6 8,1 6,2 4,4 5,6 11,2 4,3 6,9 8,8 Taulukko 23 Ilman Erasmus-apurahaa opiskelleiden taloudelliset ongelmat ulkomailla opiskelun aikana julkisen opintotukijärjestelmän tyypin mukaan (%*) _____________________________________________________________________________________________________________________ Kotimaan julkinen tukijärjestelmä Yhteensä _____________________________________________________________________________________________________________________ Alhainen tuki (EL, I, P) Keskim. tuki (A, B, D, E, F, IRL, UK) Korkea tuki (DK, FIN, NL, NO, S) Ei taloudellisia ongelmia 33 Kansallinen apuraha/laina ei ollut siirrettävissä 1 Vanhemmilta saatu avustus ei riittänyt Kotimaan asunnosta luopuminen Ansiotyön keskeytyminen Erasmus-apuraha ei riittänyt 9 6 9 64 44 4 8 34 12 23 65 1 8 21 5 15 47 3 8 29 10 25 Muu ongelma _____________________________________________________________________________________________________________________ 11 8 8 9 Yhteensä 133 133 122 131 (n) _____________________________________________________________________________________________________________________ (817) (162) (593) (61) Kysymys: Oliko sinulla Erasmus-opintokauteen liittyviä taloudellisia ongelmia? *Vain niistä opiskelijoista, jotka eivät saaneet Erasmus-apurahaa 49 Taulukko 24 Erasmus-apurahan saaneiden opiskelijoiden taloudelliset ongelmat ulkomailla opiskelun aikana julkisen opintotukijärjestelmän tyypin mukaan (%*) _____________________________________________________________________________________________________________________ Kotimaan julkinen tukijärjestelmä Yhteensä _____________________________________________________________________________________________________________________ Alhainen tuki (EL, I, P) Keskim. tuki (A, B, D, E, F, IRL, UK) Korkea tuki (DK, FIN, NL, NO, S) Ei taloudellisia ongelmia 25 Kansallinen apuraha/laina ei ollut siirrettävissä 2 Vanhemmilta saatu avustus ei riittänyt Kotimaan asunnosta luopuminen Ansiotyön keskeytyminen Erasmus-apuraha ei riittänyt 6 6 5 72 44 3 7 31 13 28 59 1 8 20 9 22 43 2 7 26 11 34 Muu ongelma _____________________________________________________________________________________________________________________ 10 4 7 8 Yhteensä 120 134 129 131 (n) _____________________________________________________________________________________________________________________ (1258) (8097) (1216) (5623) Kysymys: Oliko sinulla Erasmus-opintokauteen liittyviä taloudellisia ongelmia? *Vain niistä opiskelijoista, jotka saivat Erasmus-apurahan 50 Taulukko 25 Ilman Erasmus-apurahaa opiskelleiden tulolähteet ulkomailla opiskelun aikana (% keskimäärin*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Julkinen apuraha Julkinen laina Yksityinen apuraha Yksityinen laina Avustukset perheen- jäseniltä Omat varat 2 0 2 0 85 10 48 15 6 2 4 9 12 19 26 18 8 4 2 56 18 0 1 0 61 20 1 0 2 56 15 0 0 0 81 2 6 2 0 0 77 14 13 52 72 2 0 3 49 32 7 0 2 23 16 0 2 1 17 7 8 0 1 0 84 7 58 7 3 3 11 15 35 51 1 1 6 6 18 10 1 4 42 20 37 47 0 0 6 10 25 9 1 2 47 15 Muu rahoitus 1 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 17 1 1 1 0 3 0 0 0 0 1 0 2 2 5 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (42) (163) (594) (38) (54) (48) (28) (13) (20) (57) (18) (13) (76) (16) (6) (4) Kysymys: Arvioi prosentteina, kuinka suuren osan edellä ilmoittamistasi summista sait seuraavista lähteistä: *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko 51 Taulukko 26 Kuukausittaiset tulot ja pääasialliset tulolähteet Erasmus-opintojakson aikana sekä vanhempien taloudellinen asema kotimaan mukaan (kaikkien rahoitusta koskeviin kysymyksiin vastanneiden Erasmus-opiskelijoiden keskiarvo) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Vanhempien tulotaso Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Keskim. korkeampi Keskimääräinen Keskim. alhaisempi B DK D E F EL I keskim. tulotaso (euroa) Erasmus-apuraha (%) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) Erasmus-apuraha (%) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) Erasmus-apuraha (%) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) Erasmus-apuraha (%) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) Erasmus-apuraha (%) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) Erasmus-apuraha (%) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) Erasmus-apuraha (%) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) 584 17 2 72 670 14 51 6 649 15 4 70 533 28 2 64 603 18 10 58 687 35 1 59 588 25 8 62 529 27 4 55 698 15 53 3 581 17 12 53 474 29 9 51 571 21 18 46 602 38 2 54 552 28 10 53 559 23 4 61 681 15 52 4 613 16 12 58 505 28 6 55 584 20 16 48 645 37 2 55 562 27 10 56 555 33 16 33 670 16 49 2 550 17 42 25 520 27 13 39 559 22 30 23 648 45 1 40 517 28 15 44 52 (Taulukko 26 jatk. ) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Vanhempien tulotaso Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Keskim. korkeampi Keskimääräinen Keskim. alhaisempi IRL NL A P FIN S UK keskim. tulotaso (euroa) Erasmus-apuraha (%) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) Erasmus-apuraha (%) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) Erasmus-apuraha (%) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) Erasmus-apuraha (%) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) Erasmus-apuraha (%) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) Erasmus-apuraha (%) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) keskim. tulotaso (euroa) Erasmus-apuraha (%) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) 606 10 2 59 608 18 34 35 638 43 8 41 664 39 1 56 624 18 49 11 831 7 73 10 634 19 17 48 490 16 17 35 539 20 49 18 632 45 21 25 576 43 2 49 588 18 53 9 814 8 81 4 580 23 38 25 542 13 12 44 584 19 40 29 642 44 19 28 631 40 2 52 603 18 51 10 828 7 77 7 611 21 30 34 484 17 29 22 528 19 59 13 675 44 37 9 586 42 11 39 591 16 52 9 861 7 83 2 610 25 52 11 53 (Taulukko 26 jatk. ) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Vanhempien tulotaso Yhteensä ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Keskim. korkeampi Keskimääräinen Keskim. alhaisempi NO keskim. tulotaso (euroa) Erasmus-apuraha (%) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) 876 18 67 7 842 20 68 3 911 22 65 1 862 19 68 5 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Yht. keskim. tulotaso (euroa) Erasmus-apuraha (%) julkinen apuraha / laina (%) avustukset perheenjäseniltä (%) 628 20 16 53 573 24 23 40 571 24 34 25 599 22 21 44 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Painotettu taulukko 54 Taulukko 27 Kuukausittaiset menot kotimaassa opiskelun aikana sekä ulkomailla opiskelusta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset opiskelijoiden asumismuodon ja kotimaan mukaan (keskiarvo euroa) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Opiskelu kotimaassa Opiskelu ulkomailla Ylim. kustannukset ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Vanhempien Muu asumis- Vanhempien Muu asumis- luona muoto luona muoto Vanhempien luona Muu as. muoto B DK D E F EL I Kulut yhteensä 278 16 Asuminen 27 Matkat 31 Kurssimaksut 203 Muut kulut Kulut yhteensä 291 34 Asuminen 56 Matkat 5 Kurssimaksut 195 Muut kulut Kulut yhteensä 311 13 Asuminen 56 Matkat 8 Kurssimaksut 233 Muut kulut Kulut yhteensä 236 8 Asuminen 23 Matkat 43 Kurssimaksut 162 Muut kulut Kulut yhteensä 296 25 Asuminen 35 Matkat 42 Kurssimaksut 195 Muut kulut Kulut yhteensä 270 6 Asuminen 33 Matkat 3 Kurssimaksut 228 Muut kulut Kulut yhteensä 281 6 Asuminen 30 Matkat 49 Kurssimaksut 196 Muut kulut 428 159 26 26 217 590 229 32 2 327 535 204 35 11 285 369 131 25 41 172 497 180 40 55 222 417 125 31 1 260 440 143 38 45 214 574 213 66 - 296 643 232 87 - 325 624 244 69 - 310 569 216 71 - 281 596 234 70 - 292 627 198 102 - 327 561 190 73 - 297 589 219 68 - 302 743 278 103 - 362 678 258 65 - 354 572 216 77 - 279 621 247 88 - 286 669 214 101 - 354 611 212 92 - 307 161 60 42 -26 85 153 49 71 -2 35 143 54 30 -11 69 203 87 52 -41 107 124 67 48 -55 64 252 89 70 -1 94 171 69 54 -45 93 296 197 39 -31 93 352 198 31 -5 130 313 231 13 -8 77 333 208 48 -43 119 300 209 35 -42 97 357 192 69 -3 99 280 184 43 -49 101 55 (Taulukko 27 jatk. ) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Opiskelu kotimaassa Opiskelu ulkomailla Ylim. kustannukset ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Vanhempien Muu asumis- Vanhempien Muu asumis- luona muoto luona muoto Vanhempien luona Muu as. muoto IRL NL A P FIN S UK Kulut yhteensä 251 4 Asuminen 47 Matkat 10 Kurssimaksut 190 Muut kulut Kulut yhteensä 236 2 Asuminen 9 Matkat 53 Kurssimaksut 173 Muut kulut Kulut yhteensä 292 9 Asuminen 37 Matkat 1 Kurssimaksut 244 Muut kulut Kulut yhteensä 332 8 Asuminen 48 Matkat 86 Kurssimaksut 190 Muut kulut Kulut yhteensä 354 6 Asuminen 46 Matkat 1 Kurssimaksut 301 Muut kulut Kulut yhteensä 375 29 Asuminen 67 Matkat 8 Kurssimaksut 271 Muut kulut Kulut yhteensä 376 31 Asuminen 113 Matkat 10 Kurssimaksut 222 Muut kulut 470 187 32 11 239 513 174 20 58 262 530 197 42 1 289 338 89 40 34 176 492 194 41 3 254 751 253 54 9 436 594 260 41 6 287 554 185 66 - 302 524 187 48 - 289 639 215 46 - 377 668 210 73 - 386 655 224 87 - 344 767 244 86 - 437 585 176 69 - 339 585 194 85 - 306 706 249 75 - 382 700 250 74 - 376 598 190 90 - 318 656 224 109 - 324 812 249 105 - 457 627 207 96 - 324 115 7 53 -11 67 193 75 55 -58 120 170 53 32 -1 87 260 101 50 -34 142 164 130 68 -3 70 61 -4 51 -9 21 33 -53 55 -6 37 303 181 19 -10 112 288 185 39 -53 116 347 206 9 -1 133 336 202 25 -86 196 301 218 41 -1 43 392 215 19 -8 166 209 145 -44 -10 117 56 (Taulukko 27 jatk. ) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Opiskelu kotimaassa Opiskelu ulkomailla Ylim. kustannukset ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Vanhempien Muu asumis- Vanhempien Muu asumis- luona muoto luona muoto Vanhempien luona Muu as. muoto ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ NO Kulut yhteensä 402 43 Asuminen 69 Matkat 26 Kurssimaksut 265 Muut kulut YhteensäKulut yhteensä 277 12 35 37 193 Asuminen Matkat Kurssimaksut Muut kulut 739 239 54 12 434 526 197 37 25 268 826 200 169 - 457 586 212 71 - 303 838 241 148 - 449 659 238 85 - 337 424 157 100 -26 192 309 200 36 -37 110 99 2 94 -12 15 133 41 48 -25 69 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ *Kaikista rahoitusta koskeviin kysymyksiin vastanneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko 57 Taulukko 28 Ulkomailla opiskelusta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset Erasmus-opintojakson aikana asumismuodon mukaan kotimaassa (euroa keskimäärin*) _____________________________________________________________________________________________________________________ Kyllä _____________________________________________________________________________________________________________________ Ei Asui vanhempien luona kotimaassa Yhteensä Tulot kotimaassa Tulot ulkomailla Ylim. tulot ulkomailla Menot kotimaassa Menot ulkomailla Ylim. kustannukset ulkomailla Erasmus-apuraha 270 544 274 277 586 309 121 530 622 91 526 659 133 105 454 599 145 453 638 185 110 Erasmus-apurahan kattama osuus ylimääräisistä kustannuksista 39% _____________________________________________________________________________________________________________________ 59% 79% (n) _____________________________________________________________________________________________________________________ (6403) (4521) (1882) Kysymys: Arvioi seuraavien tulo- ja menoerien osuus prosentteina: * Vain opiskelijoista, jotka olivat saaneet Erasmus-apurahan 58 Liite 2 TUTKIMUKSESSA KÄYTETYT MENETELMÄT Käytettyihin menetelmiin kuuluivat seuraavat vaiheet: Valmisteluvaihe (cid:1) (cid:1) Yhdenmukaistetun kyselylomakkeen laatiminen (11 kielellä) Edustavan otoksen määrittämisessä käytettyjen menetelmien valitseminen. Tietojen keruu ja analysointi (cid:1) (cid:1) Tietojen keruu kansallisten toimistojen ja joidenkin korkeakoulujen avulla Tietojen käsittely ja analysointi sekä tilastojen tulkinta. Raportti Raportissa käsitellään tutkimusta, päätelmiä. Tilastotaulukot sisältyvät liitteeseen 1. tutkimuksesta saatujen tietojen tulkintaa ja Valmisteluvaihe Aluksi laadittiin yhteinen kyselylomake, joka toimitettiin kansallisille toimistoille tarvittavina kieliversioina (katso malli liitteessä 5). Kyselyssä tiedusteltiin seuraavia seikkoja: (cid:1) (cid:1) Opiskelijan taustatiedot Opiskelijan tulolähteet (Erasmus-apuraha mukaan luettuna) ja menot kotimaassa ja ulkomailla Opiskelijan asumismuoto Opiskelijan vanhempien tulotaso ja ammatti Opiskelijan vanhempien koulutustaso. (cid:1) (cid:1) (cid:1) Huom. : Lomakkeessa ei kysytty opiskelijan henkilötietoja. Kyselylomaketta mukautettiin kunkin jäsenvaltion oloihin sopivaksi. Kaikki kansalliset toimistot osallistuivat tähän työhön ja toimivat yhteyspisteinä kuultaessa muita asiaankuuluvia organisaatioita kussakin maassa (kansallisia viranomaisia, korkeakouluopetuksen asiantuntijoita, tilastotoimistoja jne. ). Oli ehdottoman tärkeää ottaa suunnitteluvaiheessa huomioon kansallisten järjestelmien vertailukelpoisuus. Siksi kyselylomakkeen tekstistä ja eri maita varten laadituista versioista sekä eri kieliversioista neuvoteltiin korkeakouluopetuksen asiantuntijoiden ja kansallisten lomakkeen asiantuntijoiden viimeistelyä pienellä ja opiskelijaryhmällä korkeakouluissa eri puolilla Eurooppaa. kanssa painamista. Lomaketta myös osallistuvissa maissa testattiin ennen ennakolta ohjelmaan 59 jotka Tutkimuksen perusjoukon muodostivat ne 86 000 Erasmus-opiskelijaa, opiskelivat ulkomailla lukuvuonna 1997–1998. Käytettävissä olevan ajan ja resurssien ainoastaan asettamien rajoitusten poikkileikkaustutkimus tilanteesta lukuvuonna 1997–1998. Pitkittäistutkimus olisi edellyttänyt aikaisempien vuosien Erasmus-opiskelijoiden ottamista mukaan tutkimukseen, mikä lisännyt merkittävästi työn laajuutta ja hankaloittanut tutkimusta. vuoksi Erasmus-opiskelijoiden katsottiin sosioekonomisesta toteuttamiskelpoiseksi olisi Kyselylomakkeen jakelu Kyselylomakkeet postitettiin kansallisille toimistoille, jotka toimittivat ne edelleen lomakkeet otokseen valituille korkeakouluille. Opiskelijat palauttivat kansalliseen toimistoon kirjekuoressa, jonka postimaksun vastaanottaja maksoi ja jossa ei ollut vastaajan tunnistamisen mahdollistavaa merkintää. Tällä menettelyllä varmistettiin se, että yksittäisellä opiskelijalla ei ollut syytä pelätä henkilöllisyytensä tulevan korkeakoulun tietoon. täytetyt Kaikki kyselylomakkeet laadittiin täsmälleen samaa muotoa ja asettelua käyttäen, koska lomakkeet luettiin optisesti, kun tiedot siirrettiin tietokantaan. Lomakkeesta laadittiin 11 kieliversiota ja 16 versiota eri maita varten (kaikkia EU- ja ETA-maita varten Luxemburgia, Islantia ja Liechtensteinia lukuun ottamatta). toimistot rekisteröivät kullekin laitokselle lähetettyjen lomakkeiden Kansalliset sarjanumerot vastausprosentin tarkistamiseksi. Jos jonkin laitoksen vastausprosentti oli hyvin alhainen, kansalliset toimistot kannustivat niitä muistuttamaan otokseen kuuluvia opiskelijoita kyselystä. 60 Liite 3 ERI MAIDEN OTOKSIA KOSKEVAT VALINTAKRITEERIT Tutkimuksen ajoituksen, resurssien ja monitahoisuuden takia ei ollut mahdollista lähettää kyselylomaketta 86 000 opiskelijalle. Tämän takia tutkimus toteutettiin otantatutkimuksena, mikä on vakiomenetelmä tämäntyyppisissä sosioekonomisissa tutkimuksissa. Otos (20 000 opiskelijaa) valittiin siten, että se edusti mahdollisimman hyvin Erasmus-opiskelijoiden koko perusjoukkoa. Islanti, Luxemburg ja Liechtenstein eivät osallistuneet tutkimukseen. Otoksen muodostamista varten kansallisia toimistoja pyydettiin valitsemaan maansa korkeakouluista otos ohjausryhmän ehdottamien kriteerien perusteella. Niitä pyydettiin varmistamaan, että valitut korkeakoulut yhteensä muodostivat edustavan otoksen erilaisista Erasmus-vaihtoon osallistuneista oppilaitoksista. Kansallisia toimistoja pyydettiin erityisesti varmistamaan otoksen edustavuus seuraavien seikkojen osalta: (cid:1) (cid:1) (cid:1) Korkeakoulun tyyppi (yliopisto/muu korkeakoulu) Korkeakoulun koko Korkeakoulussa edustetut opintoalat (asianmukainen tasapaino yhtä opintoalaa edustavien korkeakoulujen ja monialaisten korkeakoulujen välillä) Kohdemaat (ulkomaille lähtevien Erasmus-opiskelijoiden osalta) Sijainti (kaupungissa/maaseudulla) Korkeakoulun rahoituksellinen asema (julkinen/yksityinen) Oppilaitoksen osallistuminen Erasmus-ohjelmaan (aktiivista/passiivista). (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) Otokseen valittuja korkeakouluja pyydettiin sitten jakamaan sosioekonomista tilannetta koskeva kyselylomake kaikille Erasmus-opiskelijavaihtoon lukuvuonna 1997–1998 osallistuneille opiskelijoille. 61 Liite 4 OHJAUSRYHMÄ 1 - Ohjausryhmän jäsenet: (cid:1) Michel BOSQUET, Service des Relations Extérieurs, Facultés Universitaires Notre-Dame de la Paix, Namur, Belgia (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) Prof. Patrick CLANCY, sosiologian apulaisprofessori, University College, Dublin, Irlanti Arlette DELHAXHE, Eurydice-ohjelman keskusyksikkö, Bryssel, Belgia Maria Emilia GALVÃO, apulaisjohtaja, Gabinete de Assuntos Europeus e Relações Internacionais, Ministério da Educação, Lissabon, Portugali Michel JOUVE, Sokrates-ohjelmasta Ranskassa vastaavan kansallisen toimiston johtaja, Bordeaux, Ranska Prof. Socrates KAPLANIS, teknologian koulutusinstituutin johtaja, Patras, Kreikka Prof. José-Ginés MORA, sovelletun taloustieteen laitos, Valencian yliopisto, Espanja Antti PENTIKÄINEN, Euroopan opiskelijaliittojen kattojärjestö ESIB, Suomen ylioppilaskuntien liitto, Helsinki, Suomi John REILLY, Sokrates/Erasmus-ohjelmasta Yhdistyneessä kuningaskunnassa vastaavan kansallisen toimiston johtaja, Kentin yliopisto, Canterbury, UK Dieter SCHÄFERBARTHOLD, European Council for Student Affairs, Deutsches Studentenwerk -järjestön pääsihteeri, Bonn, Saksa 2 - Pedro de SOUSA, opintoihin liittyvistä asioista vastaava hankkeen koordinaattori 3 - Friedhelm MAIWORM, tilastotieteen asiantuntija. 62 Liite 5 KYSELYLOMAKE Liitteenä suomenkielinen kyselylomake. 63 EUROOPAN KOMISSIO PÄÄOSASTO XXII KOULUTUS JA NUORISO ERASMUS-OPISKELIJOIDEN SOSIOEKONOMISTA TILANNETTA KÄSITTELEVÄ TUTKIMUS Suomi 64 KYSELYLOMAKKEEN TÄYTTÖOHJEITA Lomake luetaan optisesti. Merkitse valitsemaasi ruutuun "x", tai numerot mustalla kuulakärkikynällä. Yritä noudattaa alla annettua muotoa mahdollisimman tarkasti. X 1 2 3 4 5 6 7 8 9 0 Valitse vain yksi vastaus, jos ei toisin mainita (“voit valita useita vaihtoehtoja/vastauksia”). Palauta ALKUPERÄINEN kyselylomake (ei valokopiota). Lomaketta EI SAA TAITTAA EIKÄ KIINNITTÄÄ NIITTAAMALLA TAI LIITTIMILLÄ. ERASMUS-OHJELMAN OPINTOALAKOODI 01 MAATALOUSTIETEET Maataloustieteet Maanviljely Maatalousekonomia Elintarviketiede ja – teknologia Puutarhanhoito Kalastus Metsätiede Karjanhoito Trooppinen/subtrooppinen maanviljely Muut maataloustieteet 02 ARKKITEHTUURI, KAUPUNKI- JA ALUESUUNNITTELU Arkkitehtuuri, kaupunki- ja aluesuunnittelu Arkkitehtuuri Sisustussuunnittelu Kaupunkisuunnittelu Aluesuunnittelu Maisema- arkkitehtuuri Kuljetus- ja liikenne Muut arkkitehtuurin, kaupunki- ja aluesuunnittelun alueet TAIDE JA MUOTOILU 03 Taide ja muotoilu Kuvataiteet (maalaus, kuvanveisto, taidegrafiikka) Musiikki ja musiikkitiede Esittävät taiteet Valokuvaus, elokuva Muotoilu (graafinen muotoilu, teollinen muotoilu, muoti, tekstiilit) Taidehistoria Muut taiteen ja muotoilun alueet 04 KAUPPATIETEET JA LIIKKEENJOHTO Kauppatieteet ja liikkeenjohto Kauppatieteet ja kielet Kauppatieteet ja teknologia Laskentatoimi, finanssijohto Matkailu, hotelli- ja ravintola-ala Työsuhdeasiat ja henkilöstöhallinto Sihteerioppi Markkinointi ja myynninjohto Muut kauppatieteet ja liikkeenjohto 05 KASVATUSTIEDE, OPETTAJANKOULUTUS Kasvatustiede, opettajankoulutus Opettajankoulutus Ensimmäisen asteen koulutus Toisen asteen koulutus Ammatillinen ja tekninen koulutus Aikuiskoulutus Erityisopetus Kasvatustiede, vertaileva kasvatus Kasvatuspsykologia Muut kasvatustieteeseen ja opettajankoulutukseen kuuluvat alat INSINÖÖRITIETEET JA 06 TEKNOLOGIA Insinööritieteet ja teknologia Koneenrakennus Sähkötekniikka Kemiantekniikka Maa- ja vesirakennus Elektroniikka, tietoliikenne Tuotantotekniikka (mukaan lukien CAD, CAM, CAE) Materiaalitiede Ilmailutekniikka Muut teknologian alueet 07 MAANTIEDE, GEOLOGIA Maantiede, geologia Maantiede Ympäristötiede, ekologia Geologia Maaperä- ja vesitiede Geodesia, kartografia, kaukokartoitus Meteorologia Muut maantieteen ja geologian alat 08 HUMANISTISET TIETEET Humanistiset tieteet Filosofia Teologia Historia Arkeologia Muut humanistiset tieteet 09 KIELET JA FILOLOGIA Kielet ja filologia Modernit EU-kielet Yleinen ja vertaileva kirjallisuustiede Kielitiede Kääntäminen, tulkkaus Klassinen filologia Muut kuin EU-kielet Harvemmin opetetut kielet Muut kielet ja filologia 10 OIKEUSTIEDE Oikeustiede Vertaileva oikeustiede, oikeustiede ja kielet Kansainvälinen oikeus Siviilioikeus Rikosoikeus, kriminologia Valtiosääntö /julkisoikeus Julkishallinto Euroopan yhteisö / EU-oikeus Muut oikeustieteen alat 11 MATEMATIIKKA, TIETOJENKÄSITTELY Matematiikka, tietojenkäsittely Matematiikka Tilastotiede Informatiikka, tietojenkäsittely Tekoäly Vakuutusmatematiikka Muut matematiikan ja tietojenkäsittelyopin alueet TERVEYSTIETEET 12 Terveystieteet Lääketiede Psykiatria ja kliininen psykologia Hammaslääketiede Eläinlääketiede Farmasia Sairaanhoito, synnytysoppi, fysioterapia Terveydenhuolto Lääketieteen teknologia Muut terveystieteet LUONNONTIETEET 13 Luonnontieteet Biologia Fysiikka Kemia Mikrobiologia, bioteknologia Ydin ja suurenergiafysiikka Biokemia Astronomia, astrofysiikka Merentutkimus Muut luonnontieteet 14 YHTEISKUNTATIETEET Yhteiskuntatieteet Valtiotiede Sosiologia Kansantalous Psykologia ja käyttäytymistieteet Sosiaalityö Kansainväliset suhteet, Eurooppa- tutkimus, aluetutkimus Antropologia Kehitysoppi Muut yhteiskuntatieteet 15 VIESTINTÄ JA TIEDOTUSOPPI Viestintä ja tiedotusoppi Journalistiikka Radio- ja TV-toiminta Suhdetoiminta, mainonta, ilmoittaminen Kirjastotiede Dokumentointi, arkistointi Museotiede, konservointi, Muut viestintä- ja tiedotusopin alueet 16 MUUT KOULUTUSALAT Muut koulutusalat Liikuntakasvatus, liikuntatiede Vapaa-ajan tutkimus Kotitaloustiede, ravitsemus Merenkulkuoppi, navigointi Muut 65 EUROOPAN KOMMISSIO PÄÄOSASTO XXII ERASMUS-OPISKELIJOIDEN SOSIOEKONOMISTA TILANNETTA KÄSITTELEVÄ TUTKIMUS FI FI A FOR COMMISSION USE ONLY BE Belgia GR Kreikka Itävalta AT Islanti IS DK Tanska IT Italia PT Portugali FL Liechtenstein MAIDEN LYHENTEET DE Saksa Irlanti IE Suomi FI NO Norja ES Espanja LU Luxemburg SW Ruotsi FR Ranska NL Alankomaat UK Yhdistynyt kuning. Missä maassa vietit Erasmus-opintojaksosi vuonna 1997/98? (kotimaata ei merkitä) BE DK DE ES FR GR IT IE LU NL AT PT FI SW UK IS FL NO Anna opintojaksosi Erasmus-opintoalakoodi (Ks. opintoalaluettelo kansilehden kääntöpuolella. Jos esim. opiskelit historiaa, kirjoita ruutuihin 08) Kuinka pitkään Erasmus-opintojaksosi kesti? (lähinnä olevaan kuukauteen asti) 6 kuukautta 8 kuukautta 3 kuukautta 5 kuukautta 4 kuukautta 9 kuukautta 7 kuukautta 10 kuukautta 11 kuukautta 12 kuukautta Olivatko Erasmus-ohjelmasta saamasi kokemukset opintojen kannalta erittäin myönteisiä myönteisiä kielteisiä erittäin kielteisiä sosiaaliselta ja kulttuurin kannalta erittäin myönteisiä myönteisiä kielteisiä erittäin kielteisiä Oliko sinulla Erasmus-opintokauteen liittyviä taloudellisia ongelmia? Kyllä Ei Kuvaile tarkemmin mahdollisia ongelmia (voit valita useita vaihtoehtoja) Kansallinen apuraha tai laina ei ollut siirrettävissä Vanhemmilta saatu avustus ei riittänyt Kotimaan asunnosta luopuminen Ansiotyön keskeytyminen Erasmus-apuraha ei riittänyt Muu ongelma Asutko opiskellessasi tavallisesti (kotimaassa) vanhempien luona vuokrahuoneessa tai opiskelija-asunnossa yhteisasunnossa muiden opiskelijoiden kanssa muu asumismuoto 66 EUROOPAN KOMMISSIO PÄÄOSASTO XXII ERASMUS-OPISKELIJOIDEN SOSIOEKONOMISTA TILANNETTA KÄSITTELEVÄ TUTKIMUS FI FI B FOR COMMISSION USE ONLY Arvioi KUUKAUSITTAISET menosi opiskelijana vuonna 1997/98 Kotimaassasi KOTIMAASSA Erasmus-opiskelijana ULKOMAILLA Suomen markkoina FIM Arvioi, kuinka suuren prosenttiosuuden käytit seuraaviin tarkoituksiin: (Voit valita useita vaihtoehtoja. Jos vaihtoehto ei koske sinua, jätä ruudut tyhjäksi) Voittehdälaskelmiatähän KOTIMAASSA % Asuminen Matkat Ruoka Kurssimaksut (muistamerkitätuloksetruutuihin) Kirjat ja muut opintotarvikkeet (mukaan lukien tietokoneet ja tietokoneohjelmistot) Vaatteet, muut henkilökohtaiset tavarat, vapaa-aika ja harrastukset Muut kulut (mukaan lukien vakuutukset, säästöjen kartuttaminen jne. ) % % % % % % Arvioi KUUKAUSITTAISET tulosi opiskelijana vuonna 1997/98 ULKOMAILLA % % % % % % % Suomen markkoina FIM Arvioi, kuinka suuren prosenttiosuuden ilmoittamistasi summista sait seuraavista lähteistä: (Voit valita useita vaihtoehtoja. Jos vaihtoehto ei koske sinua, jätä ruudut tyhjäksi) KOTIMAASSA ULKOMAILLA Kotimaassasi KOTIMAASSA Erasmus-opiskelijana ULKOMAILLA Voittehdälaskelmiatähän ERASMUS-apuraha Julkinen apuraha Julkinen laina Yksityinen apuraha Yksityinen laina (muistamerkitätuloksetruutuihin) Avustukset perheenjäseniltä (vanhemmat, puoliso, avopuoliso) Omat varat (työ lukukausien ulkopuolella tai osa-aikainen työ, säästöt jne. ) Muu rahoitus % % % % % % % % % % % % % % % % 67 EUROOPAN KOMMISSIO PÄÄOSASTO XXII ERASMUS-OPISKELIJOIDEN SOSIOEKONOMISTA TILANNETTA KÄSITTELEVÄ TUTKIMUS FI FI C FOR COMMISSION USE ONLY Mikä on vanhempiesi pääasiallinen ammatti? (Jos vanhempasi ovat jääneet eläkkeelle, anna heidän pääasiallinen ammattinsa ennen eläkkeelle siirtymistä) Johtajat ja ylimmät virkamiehet Esimerkiksi johtajat, ylimmät virkamiehet ja järjestöjen johtajat; yritysten ja muiden toimintayksiköiden johtajat (pääjohtajat ja toimitusjohtajat, tuotanto- ja linjajohtajat ja muut asiantuntijajohtajat); pienyritysten johtajat ja työnantajayrittäjät Isä Äiti fysiikan, matematiikan ja tekniikan erityisasiantuntijat (fyysikot, kemistit, matemaatikot, Erityisasiantuntijat tilastotieteilijät, Esimerkiksi tietotekniikan erityisasiantuntijat, arkkitehdit, insinöörit); biotieteiden ja terveydenhuollon erityisasiantuntijat (maa- ja metsätaloustieteiden ym. erityisasiantuntijat, lääkärit ym. terveydenhuollon erityisasiantuntijat, sairaanhoitajat ja kätilöt); opetusalan erityisasiantuntijat ja lastentarhanopettajat); muiden alojen erityisasiantuntijat (liike-elämän erityisasiantuntijat, lainopilliset erityisasiantuntijat, arkiston- ja kirjastonhoitajat, informaatikot, kirjailijat ja taiteilijat, papit, julkisen alan erityisasiantuntijat) ja korkeakouluopettajat, aineenopettajat luokanopettajat ja lehtorit, (yliopisto- Luonnontieteen ja tekniikan asiantuntijat Esimerkiksi fysiikan, kemian ja teknisten alojen asiantuntijat (tietotekniikan tukihenkilöt ja operaattorit ym. , optisten ja elektronisten laitteiden käyttäjät, meri- ja lentoliikenteen päälliköt ja ohjaajat, turvallisuuden ja laadun tarkastajat); muut asiantuntijat (myynnin ja rahoituksen asiantuntijat, liike-elämän palvelujen välittäjät, tullivirkamiehet ja verovalmistelijat ym. , komisariot ja ylikonstaapelit, sosiaalialan hoitajat, taidealan asiantuntijat, viihdetaiteilijat, urheilijat ym. ) Toimisto- ja asiakaspalvelutyöntekijät Esimerkiksi työntekijät); tekstinkäsittelijät, toimistotyöntekijät asiakaspalvelutyöntekijät (rahaliikenteen asiakaspalvelutyöntekijät ja muut asiakaspalvelutyöntekijät, esim. vastaanoton ja neuvonnan hoitajat) postitoimistojen kirjastojen, (sihteerit ym. ja Palvelu-, myynti- ja hoitotyöntekijät Esimerkiksi palvelu- ja suurtaloustyöntekijät, sairaala-apulaiset, kotiavustajat, perhepäivähoitajat ym. , suojelu- ja vartiointityöntekijät); myyjät, tuote-esittelijät ja mallit (vaate-esittelijät ja muut mallit, myyjät ja tuote-esittelijät, erikoismyyjät) ja suojelutyöntekijät ym (ravintola- Maanviljelijät, metsätyöntekijät ym. Esimerkiksi maanviljelijät sekä maatalous- ja kalanviljelyalan työntekijät, eläintenkasvattajat metsätyöntekijät, kalanviljelijät, kalastajat ja metsästäjät ja -hoitajat, metsurit ja Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät Esimerkiksi kaivos-, ja kivenhakkaajat, (kaivos- louhos- rakennustyöntekijät ym. , maalarit ja rakennuspuhdistajat ym. ); konepaja- ja valimotyöntekijät sekä asentajat ja korjaajat (muovaajat, hitsaajat, levysepät, rautarakennetyöntekijät ym. , sepät, työkaluntekijät ym. ); koneasentajat ja -korjaajat, sähkö- ja elektroniikkalaitteiden asentajat ja korjaajat, hienomekaniikan ja taideteollisuuden työntekijät, savenvalajat, lasinpuhaltajat, puu-, tekstiili-, nahka- ym. käsityötuotteiden tekijät, turkisten ja nahkojen muokkaajat sekä suutarit ja louhostyöntekijät, panostajat ja rakennustyöntekijät Prosessi- ja kuljetustyöntekijät Esimerkiksi prosessityöntekijät ym. (kaivos- ja louhintatyön koneenkäyttäjät, metalliteollisuuden prosessityöntekijät, lasi- ja prosessityöntekijät, puunjalostuksen kemianteollisuuden prosessinhoitajat voimalaitosten, vesilaitosten ym. koneenhoitajat, teollisuusrobottien hoitajat); teollisuustuotteiden valmistajat ja kokoonpanijat; kuljettajat ym. keramiikkateollisuuden paperinvalmistuksen työntekijät ym. , ja Muut työntekijät Esimerkiksi katumyyjät ym. , kengänkiillottajat ym. , (siivoojat, keittiöapulaiset ja pesulatyöntekijät, kiinteistötyöntekijät ja ikkunanpesijät ym. , lähetit, ovenvartijat ja mittareiden lukijat, puhdistustyöntekijät ym. ); maa- ja metsätalouden avustavat työntekijät ym. ; kaivos- ja rakennusalan ym. alojen avustavat työntekijät Sotilaat Ei ansiotyössä eikä työttömänä työnhakijana (esim. kotiäiti tai koti-isä) Työtön työnhakija 68 EUROOPAN KOMMISSIO PÄÄOSASTO XXII ERASMUS-OPISKELIJOIDEN SOSIOEKONOMISTA TILANNETTA KÄSITTELEVÄ TUTKIMUS FI FI D FOR COMMISSION USE ONLY Arvioi vanhempiesi tulotaso verrattuna keskimääräiseen tulotasoon kotimaassasi ++ + Ø - - - Huomattavasti keskimääräistä korkeampi Mikä on isäsi ja äitisi koulutustaso? (kummankin osalta vain korkein koulutustaso) Huomattavasti keskimääräistä alempi Isä Äiti Päättänyt koulutuksensa ennen 15 vuoden ikää (kansakoulu tai keskeyttänyt peruskoulun) Ollut koulutuksessa vähintään 15 vuoden ikäiseksi (suorittanut oppivelvollisuuden: kansa- ja keskikoulu tai peruskoulu) Ylioppilas tai toisen asteen ammatillinen perustutkinto Ammatillinen opisto- tai korkea-asteen tutkinto, alempi korkeakoulututkinto, opettajankoulutusseminaari tms. Korkeakoulututkinto tai vastaava ammatillinen tutkinto Henkilökohtaiset tiedot Ikä ans Nykyinen opiskeluvuosi Sukupuoli Mies Nainen Siviilisääty Naimaton Naimisissa Lasten lukumäärä 0 1 2 enemmän Vanhempia ja kotia koskevat tiedot Veljien ja sisarten lukumäärä Ovatko he parhaillaan tai ovatko he olleet korkea- asteen koulutuksessa? Opiskelevatko tai ovatko he opiskelleet ulkomailla? Montako lasta vanhempiesi huollettavana oli, kun olit Erasmus-opiskelijana? (Sinut luetaan mukaan, jos sait avustusta vanhemmilta) Oletko perheessäsi ensimmäinen, joka on opiskellut ulkomailla? Kiitos yhteistyöstä. 0 Kyllä Kyllä 0 Kyllä 1 Ei Ei 1 Ei 2 2 enemmän enemmän Muistathan palauttaa tämän lomakkeen täytettynä 16. 12. 1998 mennessä seuraavaan osoitteeseen: 69