title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2787/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. EU-finansiering af den sardiske sprog- og kulturskole i Quartu S. Elena.

eurovoc_concepts:
EU programme
Italy
Sardinia
educational institution
minority language

text: C 280 E/128 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. februar 2000) Kommissionen har for nylig udvidet de destinationer, for hvilke der kan ydes stłtte til eksporten af appelsiner, til at omfatte alle destinationer, dvs. bl. a. alle tredjelande, ifłlge Kommissionens forordning (EF) nr. 67/2000 af 12. januar 2000 om eksportrestitutioner for frugt og grłntsager (1). Denne foranstaltning forenkler i betydelig grad de administrative procedurer, der skal fłlges for at f(cid:229) restitutionen udbetalt. For citroners vedkommende er restitutionssatsen h(cid:230)vet fra 35 til 45 t som fłlge af de nuv(cid:230)rende vanskeligheder med at afs(cid:230)tte dette produkt til tredjelande. Kommissionen henviser i łvrigt det (cid:230)rede medlem til svarene p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-393/99 (2) og E-2327/99 (3). (1) (2) (3) EFT L 9 af 13. 1. 2000. EFT C 341 af 29. 11. 1999. EFT C 219 E af 1. 8. 2000, s. 147. (2000/C 280 E/138) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2787/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: EU-finansiering af den sardiske sprog- og kulturskole i Quartu S. Elena Den fłrste sardisk-sprogede skole p(cid:229) Sardinien, der er beliggende i Quartu S. Elena Kommune, st(cid:229)r i fare for at m(cid:229)tte lukke, fordi den endnu ikke har modtaget den forventede łkonomiske stłtte fra Sardiniens regionale myndigheder og EU, og der er s(cid:229)ledes fare for, at man m(cid:229) aflyse kurserne for skole(cid:229)ret 1999-2000, som der ellers allerede er indskrevet mange elever til. Quartu S. Elena, der głr en pionerind- sats for anvendelsen af sardisk i officielle sammenh(cid:230)nge (bl. a. i kommunens interne dokumenter), risikerer at m(cid:229)tte afbryde et kulturelt initiativ, der opn(cid:229)ede en us(cid:230)dvanlig succes i 1998 med 11 undervisnings- forlłb og n(cid:230)sten 300 deltagere. Skolens m(cid:229)ls(cid:230)tning var, at alle til sidst skulle kunne forst(cid:229), l(cid:230)se og skrive sardisk, et projekt, der kom i stand takket v(cid:230)re łkonomisk stłtte fra de regionale myndigheder i henhold til lov nr. 26, 20. 000 ECU fra EU og 50 mio. ITL fra kommunen. I alt 150 mio. ITL, der gjorde det muligt at l(cid:230)gge ud med gratis kurser for voksne og błrn. Nu er der ikke l(cid:230)ngere midler til at fors(cid:230)tte, og Quartu S. Elena Kommune har rettet en appel til EU og de regionale myndigheder om ikke at sk(cid:230)re i stłtten. Efter at have videresendt anmodningerne om stłtte til projektet »Deu fueddu su sardu« har kommunen indg(cid:229)et et samarbejde med en katalansk skole i Xania i regionen Valencia og med Korsikas universitet om forberedelse af et undervisningsforlłb, som allerede burde v(cid:230)re indledt. Quartu S. Elena har desuden deltaget i en international konkurrence, der har til form(cid:229)l at beskytte og fremme den rige europ(cid:230)iske kulturarv, der best(cid:229)r af en mosaik af mere end 50 sprogf(cid:230)lles- skaber. Finder Kommissionen det p(cid:229) baggrund af betydningen og alvoren i dette didaktiske og kulturelle projekt, der er helliget et regionalt mindretalssprog, der er officielt anerkendt af Det Europ(cid:230)iske Kontor for Mindre Udbredte Sprog, nłdvendigt omg(cid:229)ende at tr(cid:230)ffe foranstaltninger med henblik p(cid:229) finansiering af aktivite- terne p(cid:229) skolen for sardisk sprog og kultur i Quartu S. Elena, hvorved skolens lukning kan undg(cid:229)s? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (10. februar 2000) Undervisning i mindretalssprog og udbredelse af kendskabet til disse bidrager til at bevare EU(cid:146)s sproglige og kulturelle mangfoldighed. EU głr en indsats for at fremme oprindelige regionale sprog og mindretals- sprog i EU gennem foranstaltningen »Fremme og beskyttelse af regionale sprog og kulturer og af mindretallenes sprog og kulturer«, som finansieres over budgetkonto B3-1000. 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/129 Den sardisk-sprogede skole i Quartu S. Elena fik i 1998 stłtte fra EU til at iv(cid:230)rks(cid:230)tte det omhandlede uddannelsesprogram som et forsłgsprojekt. De prioriteringer og krav om merudbytte, der g(cid:230)lder for EU- stłtte, betyder, at der fortrinsvis skal ydes stłtte til nye initiativer, som ikke ville kunne gennemfłres uden stłtte fra EU. Da der i 1999 blev indsendt fornyet ansłgning om stłtte til projektet, kunne det kun optages p(cid:229) en venteliste, eftersom der var andre projekter, som var kvalitativt bedre og mere presserende. Desv(cid:230)rre kunne der i sidste ende ikke ydes stłtte til finansiering af projektet p(cid:229) grund af det begr(cid:230)nsede budget. (2000/C 280 E/139) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2788/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen (7. januar 2000) Om: Diskriminering mod fjerntliggende randomr(cid:229)der i forbindelse med EU(cid:146)s evaluering af forsknings- opgaven »Klimavariationer og pludselige klima(cid:230)ndringer« i forsknings- og udviklingsprogrammet Kan Kommissionen give tilsagn om, at den i forbindelse med evalueringen af forskningsopgave 2. 1. 4. »Klimavariationer og pludselige klima(cid:230)ndringer« i forsknings- og udviklingsprogrammet vil forsłge at sikre, at der ikke under henvisning til omkostningerne diskrimineres mod fjerntliggende randomr(cid:229)der i EU, som ligger uden for direkte menneskelig indflydelse og derfor er af afgłrende betydning for forst(cid:229)elsen af naturlige klimavariationer, og hvor forskningen kan v(cid:230)re bekostelig? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Philippe Busquin (11. februar 2000) Som det er tilf(cid:230)ldet med alle emner under nłgleaktionen for global (cid:230)ndring, klima og biodiversitet (herunder forskningsopgaverne »klimaets foranderlighed og pludselig klima(cid:230)ndring«) i s(cid:230)rprogrammet for energi, miljł og b(cid:230)redygtig udvikling (1), er det vigtigste kriterium for vurdering af forskningsforslag den videnskabelige kvalitet og relevans for arbejdsprogrammet. Kommissionens evalueringsmanual for forslag under det femte rammeprogram siger tydeligt, at projekterne udv(cid:230)lges p(cid:229) basis af kvalitet, medens der sikres ens behandling og upartiskhed. Selvfłlgelig vil sund forskning af hłj kvalitet i klimaets foranderlighed fortsat blive stłttet, forudsat der gives grłnt lys i henstillingen fra dem, der foretager evalueringen, og de afsatte budgetmidler tillader det. Adskillige igangv(cid:230)rende projekter under det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU) er forskning, der foreg(cid:229)r i »fjerne og perifere« regioner af F(cid:230)llesskabet og udenfor, f. eks. Arktis og Antarktis. (1) EFT L 64 af 12. 3. 1999. (2000/C 280 E/140) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2789/99 af Paul Coßteaux (UEN) til Kommissionen (7. januar 2000) Om: M(cid:230)rkning p(cid:229) fransk af produkter, der s(cid:230)lges i Frankrig / Overensstemmelse med direktivet om m(cid:230)rkning Generaladvokat Ruiz-Jarabo Colomer mener, at den franske lovgivning, der stiller krav om m(cid:230)rkning p(cid:229) fransk p(cid:229) fłdevarer i Frankrig, er i strid med EU-direktivet om m(cid:230)rkning


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2835/99 di Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) alla Commissione. Settori del Quinto programma quadro aperti agli inviti a presentare proposte in materia di ricerca.

formats: html pdf print

text: C 303 E/118 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 La Commissione condivide con l(cid:146)onorevole parlamentare le inquietudini da questi espresse circa la sicurezza dell(cid:146)offerta di energia e ritiene che il modo piø efficace per conseguirla consista nell(cid:146)incoraggiare gli Stati membri a diversificare quanto piø possibile le fonti di approvviggionamento. Intende quindi presentare un documento di riflessione che tratti in modo esaustivo la strategia complessiva piø idonea a garantire la sicurezza degli approvviggionamenti futuri. L(cid:146)intento Ł quello di analizzare l(cid:146)andamento della dipendenza dalle importazioni di energia ottenuta da qualsiasi fonte, carbone compreso, nel contesto del cambiamento climatico e dell(cid:146)ampliamento della Comunit(cid:224). La Commissione prevede di avviare il processo di consultazione entro la fine di quest(cid:146)anno. (1) «European Union Energy Outlook to 2020» e «Economic Foundations for Energy Policy». Edizioni speciali DG Trasporti ed Energia (cid:129) Energy in Europe. OPOCE (cid:129) ISBN 92-828-7533-4. (2000/C 303 E/116) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2835/99 di Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Settori del Quinto programma quadro aperti agli inviti a presentare proposte in materia di ricerca inviti a La Commissione limita di anno in anno i settori del Quinto programma quadro aperti agli presentare proposte in materia di ricerca e, in caso affermativo, su quale base (cid:129) ad esempio lo fa per opportunit(cid:224) amministrativa o perchØ le risorse sono troppo limitate o ancora perchØ ritiene che i progetti di ricerca finanziati dall(cid:146)UE siano sufficienti ad assicurare l(cid:146)ampia comprensione necessaria per tutti i settori del cambiamento climatico? Risposta data dal sig. Busquin a nome della Commissione (11 febbraio 2000) I settori del Quinto programma quadro aperti agli inviti a presentare proposte sono stabiliti a seguito di discussioni con il gruppo consultivo di esperti e il comitato di gestione del programma, tenendo conto degli stanziamenti di bilancio disponibili e della pertinenza dei temi rispetto agli orientamenti politici. Nell(cid:146)invito in corso, ad esempio, il sottosettore «Attenuazione e adattamento al cambiamento globale» Ł stato riaperto al fine di non rallentare il processo post-Kyoto. (2000/C 303 E/117) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2838/99 di Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Variabilit(cid:224) stagionale e oscillazioni regionali nell(cid:146)ambito delle analisi del cambiamento climatico Quale analisi Ł stata effettuata dalla Commissione (cid:129) o quali progetti di ricerca ha finanziato (cid:129) per quanto riguarda la variabilit(cid:224) stagionale e le oscillazioni regionali che si registrano nell(cid:146)ambito delle analisi della variabilit(cid:224) del clima naturale e del cambiamento climatico? Risposta data dal sig. Busquin a nome della Commissione (11 febbraio 2000) Vari progetti in corso e finanziati recentemente (ad es. Provost e Demeter) riguardano la variabilit(cid:224) stagionale e regionale del clima. Alcuni progetti del Quarto programma quadro hanno consentito di sviluppare un(cid:146)eccezionale capacit(cid:224) di previsione grazie alla quale Ł stato predetto per la prima volta il fenomeno del El Niæo e il suo impatto in Europa


title: PERGUNTA ESCRITA E-2712/99 apresentada por Pernille Frahm (GUE/NGL) à Comissão. Directiva relativa à organização do tempo de trabalho.

eurovoc_concepts:
Denmark
national implementing measure
working time

text: C 280 E/110 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/114) PERGUNTA ESCRITA E-2712/99 apresentada por Pernille Frahm (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo Objecto: Directiva relativa (cid:224) organiza(cid:231)ªo do tempo de trabalho (18 de Janeiro de 2000) 1. Como se explica que a Comissªo, que, por carta de 10 de Maio de 1993 dirigida pelo ComissÆrio Padraig Flynn (cid:224)s principais organiza(cid:231)ıes dinamarquesas, confirmou que as directivas da UE podiam ser aplicadas atravØs do sistema de acordos colectivos dinamarquŒs (o conteœdo da carta serviu de base, parcialmente, em 30 de Novembro de 1993, (cid:224) aprova(cid:231)ªo da proposta de resolu(cid:231)ªo para encerrar o debate sobre a manuten(cid:231)ªo na Dinamarca do modelo de acordos colectivos como base para a aplica(cid:231)ªo das directivas da UE), tenha agora enviado uma carta de notifica(cid:231)ªo ao Estado dinamarquŒs afirmando que, em seu entender, a aplica(cid:231)ªo da directiva relativa (cid:224) organiza(cid:231)ªo do tempo de trabalho na Dinamarca nªo estÆ em conformidade com o Tratado da Uniªo? 2. A Comissªo mudou de opiniªo entre o momento em que o ComissÆrio Padraig Flynn enviou a carta acima referida e o momento em que enviou a sua carta de notifica(cid:231)ªo respeitante (cid:224) aplica(cid:231)ªo da directiva relativa (cid:224) organiza(cid:231)ªo do tempo de trabalho? Em caso afirmativo, pode a Comissªo expor os motivos que a levaram a alterar o seu ponto de vista? Pede-se (cid:224) Comissªo que informe, nomeadamente, se a sua declara(cid:231)ªo de 10 de Maio de 1993 sobre a validade pol(cid:237)tica da aplica(cid:231)ªo da directiva na Dinamarca atravØs do sistema de acordos colectivos foi influenciada pelo facto de a popula(cid:231)ªo dinamarquesa dever pronunciar-se sobre o Tratado da Uniªo, por meio de um referendo, uma semana depois. 3. Pode a Comissªo confirmar que, (cid:224) data do envio da carta de notifica(cid:231)ªo respeitante (cid:224) aplica(cid:231)ªo da directiva relativa (cid:224) organiza(cid:231)ªo do tempo de trabalho na Dinamarca, nunca se verificara qualquer caso em que as partes responsÆveis pela aplica(cid:231)ªo da directiva com base em acordos nªo tivessem podido realizar os resultados estipulados na directiva (v. o acordo entre 11 pa(cid:237)ses sobre o Tratado da Uniªo)? Resposta dada por Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (3 de Mar(cid:231)o de 2000) A carta do ComissÆrio responsÆvel pelo Emprego e Assuntos Sociais a que a Senhora Deputada se refere afirma que as directivas poderiam ser aplicadas atravØs de «acordos colectivos nacionais devidamente notificados e que a legisla(cid:231)ªo deveria ser considerada em œltima inst(cid:226)ncia e como vÆlvula de seguran(cid:231)a». Isto estÆ em conformidade com o no 4 do artigo 137o (ex-artigo 118o) do Tratado CE, que indica claramente que os acordos colectivos podem ser utilizados no sentido de implementar directivas. AlØm disso, o Tribunal de Justi(cid:231)a estabeleceu certas condi(cid:231)ıes para o caso de os acordos colectivos serem utilizados como œnico meio de implementar uma directiva ou certas disposi(cid:231)ıes de uma directiva (1). Neste contexto, a condi(cid:231)ªo essencial Ø que todos os trabalhadores inclu(cid:237)dos no (cid:226)mbito de aplica(cid:231)ªo da directiva estejam abrangidos pelas disposi(cid:231)ıes deste acordo. A posi(cid:231)ªo da Comissªo e a lei comunitÆria aplicÆvel na matØria, como interpretada pelo Tribunal de 1. Justi(cid:231)a, nªo mudou desde que a carta foi enviada, em 1993. 2. (1) A Comissªo recebeu duas queixas de sindicatos dinamarqueses sobre este assunto. Processo 143/83 Comissªo contra Dinamarca [1985] Colect(cid:226)nea de JurisprudŒncia do Tribunal 427. Ver tambØm, por ex. , Comissªo contra ItÆlia [1986] Colect(cid:226)nea de JurisprudŒncia do Tribunal 2291. (2000/C 280 E/115) PERGUNTA ESCRITA E-2716/99 apresentada por Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo Objecto: Viola(cid:231)ªo dos Direitos do Homem no Irªo (18 de Janeiro de 2000) Qual o volume das exporta(cid:231)ıes da UE para o Irªo e das importa(cid:231)ıes de empresas iranianas para o espa(cid:231)o econ(cid:243)mico da Uniªo Europeia? A Comissªo sabe se Estados-membros da UE forneceram armas ao Irªo?


title: PERGUNTA ESCRITA P-0071/00 apresentada por Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) à Comissão. Atraso no pagamento de ajudas da UE a olivicultores andaluzes.

eurovoc_concepts:
Andalusia
EAGGF
common agricultural policy
farmer
olive
olive oil
production aid
sanction (EU)

text: 21. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 330 E/75 A constru(cid:231)ªo da barragem de Itoiz estÆ em conformidade com a legisla(cid:231)ªo comunitÆria relativa (cid:224) 3. protec(cid:231)ªo do ambiente e da natureza e (cid:224) agricultura, atendendo a que conduzirÆ ao desaparecimento total ou parcial de 15 localidades e trŒs zonas naturais classificadas, duas das quais com um estatuto europeu de protec(cid:231)ªo especial? a) b) Em caso negativo, por que motivo e que medidas adoptou a Comissªo no sentido de garantir o integral respeito pela legisla(cid:231)ªo comunitÆria? Em caso afirmativo, considera entªo a Comissªo que a legisla(cid:231)ªo comunitÆria estÆ a ser integralmente cumprida no (cid:226)mbito da constru(cid:231)ªo da barragem de Itoiz, apesar do desaparecimento de trŒs zonas naturais classificadas, duas das quais detentoras de um estatuto europeu de protec(cid:231)ªo especial? Resposta dada pela ComissÆria M. Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (9 de Mar(cid:231)o de 2000) Deve assinalar-se que a Comunidade nªo concedeu qualquer financiamento para a constru(cid:231)ªo da barragem de Itoiz, na regiªo aut(cid:243)noma espanhola designada Comunidad Foral de Navarra. Tendo recebido uma queixa relativa (cid:224) constru(cid:231)ªo da barragem, a Comissªo empreendeu uma investiga(cid:231)ªo e, em 30 de Novembro de 1994, decidiu nªo encetar nenhum processo por infrac(cid:231)ªo neste contexto. Em 9 de Dezembro de 1994, foi emitido um comunicado de imprensa (1), que incluiu os necessÆrios elementos explicativos do arquivamento do processo. Dado a obra estar jÆ conclu(cid:237)da, a Comissªo nªo considera œtil prolongar o debate sobre uma decisªo sua datada de 1994. (1) IP/94/1175. (2000/C 330 E/082) PERGUNTA ESCRITA P-0071/00 apresentada por Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Atraso no pagamento de ajudas da UE a olivicultores andaluzes Milhares de olivicultores andaluzes ainda nªo receberam o pagamento das ajudas que a Uniªo Europeia atribui por campanha ao sector, subven(cid:231)ıes que, em muitos casos, representam 40 % das receitas dos referidos agricultores. Segundo os pr(cid:243)prios representantes do sector, este atraso causa-lhes graves preju(cid:237)zos, pois contavam com as ajudas para compensar as despesas da campanha. Os representantes dos olivicultores afectados afirmam que esta situa(cid:231)ªo, o facto de milhares de agricultores ainda nªo terem recebido pagamentos, tanto os correspondentes ao œltimo exerc(cid:237)cio como aos da campanhas anteriores, se deve (cid:224) incapacidade da Junta da Comunidade Aut(cid:243)noma de Andaluzia, responsÆvel pela gestªo desses fundos. Tem a Comissªo conhecimento deste grave problema que afecta os olivicultores andaluzes? Pode a Comissªo indicar o motivo do atraso nos pagamentos das ajudas que ainda nªo se concretizaram? Pode a Comissªo informar se, alØm dos atrasos verificados no que se refere (cid:224) campanha 98-99, estªo pendentes pagamentos referentes a campanhas anteriores e quantificar o respectivo montante? Tenciona a Comissªo adoptar medidas para solucionar este grave problema que pıe em perigo a situa(cid:231)ªo econ(cid:243)mica de milhares de olivicultores da comunidade andaluza? C 330 E/76 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 11. 2000 Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (15 de Fevereiro de 2000) A Comissªo tem conhecimento de alguns problemas na gestªo das ajudas agr(cid:237)colas comunitÆrias em determinadas regiıes, nomeadamente na Andaluzia. A principal razªo dos atrasos no pagamento Ø imputÆvel a falhas no sistema administrativo e financeiro do organismo encarregado da liquida(cid:231)ªo das ajudas agr(cid:237)colas. De acordo com o sistema de delega(cid:231)ªo de poderes que rege o funcionamento do financiamento da pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comum, os organismos pagadores reconhecidos dos Estados-membros gerem os pagamentos e garantem o respeito (incluindo as datas de pagamento) da regulamenta(cid:231)ªo comunitÆria. Em Espanha, a prov(cid:237)ncia aut(cid:243)noma da Andaluzia Ø oficialmente reconhecida como organismo pagador para as ajudas agr(cid:237)colas comunitÆrias. A fim de garantir o respeito dos prazos para a liquida(cid:231)ªo das ajudas aos agricultores, a Comissªo estabeleceu hÆ alguns anos um sistema de penaliza(cid:231)ªo, previsto no artigo 4o do Regulamento (CE) no 296/ 96 (1), destinado aos Estados-membros que nªo respeitem os prazos fixados na regulamenta(cid:231)ªo agr(cid:237)cola. Este sistema de penaliza(cid:231)ªo aplica-se unicamente aos organismos pagadores dos Estados-membros, mantendo os agricultores o direito de receber integralmente a ajuda pedida. A t(cid:237)tulo de exemplo e sem ter em conta decisıes posteriores que poderªo ser tomadas no (cid:226)mbito do apuramento de contas, durante o exerc(cid:237)cio financeiro do Fundo Europeu de Orienta(cid:231)ªo e Garantia Agr(cid:237)cola (FEOGA) 1999 a Espanha sofreu correc(cid:231)ıes financeiras no montante de 521 milhıes de Ptas (3,3 milhıes de euros) pelos atrasos constatados na liquida(cid:231)ªo das ajudas agr(cid:237)colas do sector do azeite. Quanto aos pedidos de ajuda que nªo obtiveram pagamento, Ø necessÆrio recordar que a regulamenta(cid:231)ªo comunitÆria fixa os per(cid:237)odos de pagamento, e que unicamente ap(cid:243)s o seu termo Ø que a Comissªo pode considerar os pagamentos atrasados e aplicar as san(cid:231)ıes financeiras referidas. No caso em anÆlise, o Senhor Deputado deverÆ referir-se aos pedidos de ajudas (cid:224) produ(cid:231)ªo de azeite relativas (cid:224) campanha 1998/1999. Neste caso, a regulamenta(cid:231)ªo estabelece um per(cid:237)odo de pagamento com in(cid:237)cio a 16 de Outubro de 1999 e que termina no nonagØsimo dia seguinte ao da publica(cid:231)ªo do regulamento que fixa a produ(cid:231)ªo efectiva de azeite para a campanha em questªo. Este œltimo regulamento deve ser adoptado pela Comissªo o mais tardar oito meses ap(cid:243)s o fim da campanha de comercializa(cid:231)ªo. Por conseguinte, Ø apenas por volta da data de 16 de Outubro de 2000 que a Comissªo poderÆ considerar as referidas despesas como atrasadas e aplicar as san(cid:231)ıes baseadas no artigo 4o do Regulamento (CE) no 296/96. Quanto aos pagamentos relativos (cid:224)s campanhas anteriores, a Comissªo possui os meios para detectar os atrasos na fase da declara(cid:231)ªo mensal das despesas no FEOGA, e, se for esse o caso, aplicarÆ as penaliza(cid:231)ıes previstas pela regulamenta(cid:231)ªo. Por œltimo, convØm recordar que o mesmo exerc(cid:237)cio de controlo serÆ levado a cabo no (cid:226)mbito dos procedimentos de apuramento de contas, a fim de obrigar posteriormente os Estados-membros a respeitar as obriga(cid:231)ıes regulamentares no que respeita as datas de pagamentos aos agricultores. (1) Regulamento (CE) no 296/96 da Comissªo, de 16 de Fevereiro de 1996, relativo aos dados a transmitir pelos Estados-membros e (cid:224) contabiliza(cid:231)ªo mensal das despesas financiadas a t(cid:237)tulo da sec(cid:231)ªo «Garantia» do Fundo Europeu de Orienta(cid:231)ªo e Garantia Agr(cid:237)cola (FEOGA) e que fixa determinadas normas de execu(cid:231)ªo do Regulamento (CE) no 1259/1999 do Conselho. JO L 39 de 17. 2. 1996 e JO L 331 de 23. 12. 1999. (2000/C 330 E/083) PERGUNTA ESCRITA E-0072/00 apresentada por Mathieu Grosch (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Res(cid:237)duos de madeira em painØis de madeira prensada (24 de Janeiro de 2000) Na Carta com a referŒncia NL 94141 do «Directoraat-Generaal Milieubeheer», «Afdeling DGM/A/GA», do MinistØrio neerlandŒs da Saœde, do Ordenamento do Territ(cid:243)rio e do Ambiente, pode ler-se que 1. 500


title: WRITTEN QUESTION P-0054/00 by Caroline Lucas (Verts/ALE) to the Commission. Review of Annex H of the sixth VAT Directive.

eurovoc_concepts:
VAT
association
directive (EU)
single market
tax harmonisation
tax relief

text: C 225 E/216 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 the link between the rehabilitation of the Bay and an oversized infrastructure. Further, the rehabilitation project for the Bay has not been linked to environmental recovery in the Sierra Minera: this would have been a more coherent approach which would have permitted the judicious development of tourism, in line with the regional planning guidelines of 1995 (8). The EIB has delivered a negative report on the project (9). Would the Commission not be prepared to allocate Cohesion Fund monies to the rehabilitation of PortmÆn Bay and environmental recovery in the Sierra Minera, rather than to any large-scale infrastructure project? What action does the Commission take against the failure to comply with Directives 85/337/EC and 97/11/EC, especially as regards the failure to consider alternatives or to inform the public during the assessment of the project submitted by the Cartagena Port Authority? What measures does the Commission intend to take to ensure the protection of the Punta de Aguilones/ Isla de Escombreros area, including the underground vegetation of the Costas de Calblanque? Does the Commission not consider that Article 6 of Directive 92/43 should be applied to all projects affecting this area? Does the Commission not consider that, in the wake of the disaster at Aznalcollar (Andalusia, Spain), it would be preferable to deposit and treat the waste generated in the area of this Bay on dry land? (1) OJ L 103, 25. 4. 1979, p. 1; the Commission has taken out infringement proceedings against Spain for failing to designate the important areas for bird life as special protected zones pursuant to the directive. (2) OJ L 206, 22. 7. 1992, p. 7. (3) The University of Murcia, the Association of Professional Biologists, the Spanish Institute of Oceanography and the National Museum of Undersea Archaeology. (4) OJ L 175, 5. 7. 1985, p. 40. (5) OJ L 73, 14. 3. 1997, p. 5. (6) (7) (8) (9) See Royal Decree 11/1988 of 31 November 1988, in particular Article 8. See Regional Law 1/1995 of 8 March 1995 on environmental protection in the Murcia Region. See the planning guidelines for PortmÆn Bay and the Sierra Minera, as adopted by decree of 26 May 1995. The EIB(cid:146)s report mentions three problems: the main beneficiary of the project is the owner of virtually all the land adjoining the bay; the extension of the dock at Escombreras is not justified; and the act of cleaning the bay does not guarantee that it will be totally pollution-free. Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (8 March 2000) The Commission is conducting a detailed investigation of the problem raised by the Honourable Member and will inform her of the outcome as soon as possible. (2000/C 225 E/248) WRITTEN QUESTION P-0054/00 by Caroline Lucas (Verts/ALE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Review of Annex H of the sixth VAT Directive Is the Commission planning a review of Annex H of the sixth VAT Directive? If so, when? In its communication (cid:145)A Common System of VAT: A Programme for the Single Market(cid:146) (COM(96) 328 fin) the Commission outlined a timetable for approaching the definitive VAT system. Given the fact that the dates mentioned therein have already been passed without any real progress on the matter, could the Commission indicate when it expects to be able to come forward with a proposal for the final system? 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/217 Article 13 of the sixth VAT Directive stipulates that Member States shall exempt from VAT certain activities which are in the public interest, like welfare and social security work by charities, or services and goods provided by non-profit-making organisations with the aims of a religious, philanthropic, civic nature etc. However, these organisations have to pay full VAT on their inputs, which they cannot deduct. Consequently, these organisations are sometimes put in an even more disadvantageous situation than if they were taxable. Does the Commission agree that this effect runs counter to the spirit of Article 13 of the sixth VAT Directive? Does the Commission agree that it should take immediate action with the aim of ending this situation without waiting for the definitive system to be installed? Will the Commission, in its proposal for a definitive VAT system, make provision to exempt from VAT those inputs that are directly linked to the work of charities? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (10 February 2000) The Commission acknowledges that the timetable set in the programme for a new common system of VAT, as set out in its communication of 1996, has not been kept to, as the Honourable Member points out, and that there is currently an impasse with regard to this issue. The 1996 programme proposed phasing in a definitive system, the first phase to be modernisation and more uniform application of the current VAT system, via amendments leading to the new common system of VAT. To this end, the Commission presented a number of proposals to the Council, but the latter could not agree on adopting In these circumstances, the strategy to be adopted for VAT must be reviewed with the full them. collaboration of the Member States. However, effective action on this issue is still needed in order to improve the functioning of the internal market. Such action might initially involve improving the current system of VAT, without this necessarily being seen as leading to a new common system of VAT. Revision of Article 13 may prove necessary in modernising and simplifying the current system of VAT. However, it is too soon to say what specific amendments are needed. Revision of Annex H, on the other hand, is not an immediate priority. Indeed it seems preferable at this stage to await the implementation by the Member States of Council Directive 1999/85/CE of 22 October 1999 amending Directive 77/388/EEC as regards the possibility of applying on an experiment basis a reduced VAT rate on labour-intensive services (1). We will then be in a position to draw lessons from this experiment, which will be the subject of a detailed report by the Member States concerned and the Commission by the end of 2002. A more in-depth revision of Annex H might then be proposed on the basis of this report. (1) OJ L 277, 28. 10. 1999. (2000/C 225 E/249) WRITTEN QUESTION P-0055/00 by Marie-Noºlle Lienemann (PSE) to the Commission (18 January 2000) Subject: BSE screening programme How and when does the Commission intend to introduce a systematic screening programme for BSE, as has been in place in Switzerland since March 1999? The BSE screening programme in Switzerland shows that the aberrant prion is much more widespread among cattle than was thought and that infected animals can enter the food chain


title: QUESTION ÉCRITE E-2851/99 posée par Bartho Pronk (PPE-DE) à la Commission. Discrimination à l'encontre des citoyens de l'UE dans l'application de la loi dite de couplage aux Pays-Bas.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 280 E/148 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (25 fØvrier 2000) D(cid:146)aprŁs les informations en possession de la Commission, il ressort en effet qu(cid:146)(cid:224) compter du 1er janvier les titulaires de prestations de sØcuritØ sociale nØerlandaises de longue durØe (WAO, AOW) (cid:129) 2000, octroyØes en raison d(cid:146)une activitØ professionnelle prØcØdemment exercØe aux Pays-Bas (cid:129) qui rØsident dans un autre (cid:201)tat membre, ne sont plus considØrØs parmi les assujettis (cid:224) l(cid:146)assurance obligatoire aux Pays-Bas. Cette modification lØgislative entra(cid:238)ne qu(cid:146)aucun prØlŁvement de cotisations obligatoires ne sera plus effectuØ et que les intØressØs n(cid:146)auront plus le droit, entre autres, aux allocations familiales (AKW), aux pensions de survie et d(cid:146)orphelin (ANW), (cid:224) la couverture des frais exceptionnels de maladie (AWBZ). Toutefois, le droit de contracter une assurance ANW volontaire resterait ouvert en faveur de ces personnes si elles sont (cid:226)gØes de 65 ans et plus, en vue d(cid:146)assurer une couverture sociale en faveur de leurs survivants. Il y a lieu de s(cid:146)interroger sur la validitØ de cette modification lØgislative par rapport au droit communau- taire, notamment par rapport (cid:224) certaines dispositions du rŁglement (CEE) no 1408/71 du Conseil, du 14 juin 1971, relatif (cid:224) l(cid:146)application des rØgimes de sØcuritØ sociale aux travailleurs salariØs et (cid:224) leur famille qui se dØplacent (cid:224) l(cid:146)intØrieur de la CommunautØ (1), telles qu(cid:146)interprØtØes par la Cour de justice, entre autres dans le cadre de l(cid:146)arrŒt C-275/96 (2) rendu le 11 juin 1998 dans l(cid:146)affaire Kuusijarvi. Dans cet arrŒt, la Cour a dit en substance que le rŁglement (CEE) no 1408/71 ne s(cid:146)oppose pas (cid:224) ce que la lØgislation d(cid:146)un (cid:201)tat membre subordonne le droit d(cid:146)une personne, qui a cessØ d(cid:146)exercer toute activitØ professionnelle sur son territoire, de continuer (cid:224) Œtre soumise (cid:224) la lØgislation de cet (cid:201)tat membre (cid:224) la condition qu(cid:146)elle y conserve sa rØsidence et la Cour a admis la perte du droit au maintien des prestations familiales servies au titre de cette lØgislation au motif que la personne a transfØrØ sa rØsidence dans un autre (cid:201)tat membre dans lequel elle vit avec les membres de sa famille. (cid:192) ce propos, la Commission a ØtØ saisie de nombreuses plaintes provenant de personnes visØes par cette rØforme nØerlandaise et a par consØquent sollicitØ des informations supplØmentaires auprŁs des autoritØs nØerlandaises en vue de prendre position sur cette question complexe. La Commission examine avec circonspection la rØponse dØtaillØe qu(cid:146)elle a re(cid:231)ue de la part des autoritØs nØerlandaises. (1) (2) JO L 28 du 30. 1. 1997 (rectificatif). [ECR 1998 (cid:129) I-3419]. (2000/C 280 E/167) QUESTION (cid:201)CRITE E-2851/99 posØe par Bartho Pronk (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Discrimination (cid:224) l(cid:146)encontre des citoyens de l(cid:146)UE dans l(cid:146)application de la loi dite «de couplage» aux Pays-Bas la Commission a rØpondu (cid:224) ma question E-2744/98 (1) sur la discrimination (cid:224) Le 20 octobre 1998, l(cid:146)encontre des citoyens de l(cid:146)UE dans l(cid:146)application de la loi dite «de couplage» de la maniŁre suivante: «La Commission ne manquera pas de s(cid:146)adresser aux autoritØs nØerlandaises en vue de s(cid:146)informer sur la portØe de la loi et de la circulaire en question (koppelingswet )». Quels ont ØtØ les rØsultats de l(cid:146)intervention de la Commission? Selon la Commission, l(cid:146)affaire de la loi de couplage et des citoyens de l(cid:146)UE a-t-elle ØtØ rØglØe de maniŁre non discriminatoire? (1) JO C 118 du 29. 4. 1999, p. 132. RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (22 fØvrier 2000) La Commission s(cid:146)est adressØe aux autoritØs nØerlandaises. Celles-ci ont confirmØ que les ressortissants communautaires bØnØficiant du droit de rØsidence aux Pays-Bas, conformØment (cid:224) la lØgislation commu- nautaire telle qu(cid:146)interprØtØe par la Cour de justice, sont traitØs (cid:224) ØgalitØ avec les ressortissants nØerlandais. Cela veut dire notamment qu(cid:146)il n(cid:146)y a pas de discrimination (cid:224) leur Øgard dans l(cid:146)attribution des prestations de sØcuritØ sociale ou d(cid:146)avantages sociaux. 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/149 Les autoritØs nØerlandaises ont confirmØ que l(cid:146)accŁs (cid:224) ces prestations et avantages ne dØpend ni de la dØlivrance d(cid:146)un titre de sØjour ni de l(cid:146)inscription aux registres communaux (GBA). Les autoritØs nØerlandaises garantissent que le titre de sØjour citØ dans la circulaire du 28 avril 1998 (cid:129) mentionnØe dans la question Øcrite E-2744/98 (1) de l(cid:146)Honorable Parlementaire (cid:129) a une nature purement dØclaratoire. Dans ces conditions, la Commission, n(cid:146)ayant d(cid:146)ailleurs pas re(cid:231)u de plaintes rØcentes (cid:224) ce sujet, estime que la loi prØcitØe ne semble pas constituer de discrimination (cid:224) l(cid:146)encontre des ressortissants communautaires. La Commission reste vigilante vis-(cid:224)-vis de l(cid:146)application de la loi en question. (1) JO C 118 du 29. 4. 1999. (2000/C 280 E/168) QUESTION (cid:201)CRITE E-2852/99 posØe par Bartho Pronk (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Assurance maladie dans l(cid:146)Union europØenne Dans sa rØponse du 22 janvier 1999 (cid:224) ma question E-3294/98 (1), M. Flynn indique que la Commission espŁre donner ses conclusions en la matiŁre dŁs que le gouvernement nØerlandais aura rØpondu aux questions supplØmentaires. Le gouvernement nØerlandais a-t-il entre-temps (la rØponse de M. Flynn date de presque un an) 1. rØpondu aux questions supplØmentaires? 2. 3. Dans l(cid:146)affirmative, quelles conclusions la Commission tire-t-elle de cette rØponse? Dans la nØgative, quand prØvoit-on une rØponse du gouvernement nØerlandais? (1) JO C 320 du 6. 11. 1999, p. 40. RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (3 mars 2000) AprŁs examen des informations fournies par les autoritØs nØerlandaises, la Commission conclut que les rØgimes privØs d(cid:146)assurance maladie existant aux Pays-Bas ne sont pas (cid:224) considØrer comme des rØgimes lØgaux tombant dans le champ d(cid:146)application matØriel du rŁglement CE no 118/97 du Conseil du 2 dØcembre 1996 portant modification et mise (cid:224) jour du rŁglement (CEE) no 1408/71 relatif (cid:224) l(cid:146)application des rØgimes de sØcuritØ sociale aux travailleurs salariØs, aux travailleurs non salariØs et aux membres de leur famille qui se dØplacent (cid:224) l(cid:146)intØrieur de la CommunautØ, et du rŁglement (CEE) no 574/72 fixant les modalitØs d(cid:146)application du rgŁlment (CEE) no 1408/71 (1). (1) JO L 149 du 5. 7. 1971, modifiØ en dernier lieu par JO L 28 du 30. 1. 1997. (2000/C 280 E/169) QUESTION (cid:201)CRITE E-2856/99 posØe par Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Approche des questions d(cid:146)emploi au sein de la Commission (18 janvier 2000) Selon le Dagens nyheter du 8 dØcembre 1999, la commissaire Diamantopoulou et son directeur gØnØral, Allan Larsson, ont conclu un accord interne sur la rØpartition respective des t(cid:226)ches qui incombent (cid:224) la Commission en matiŁre d(cid:146)emploi. En SuŁde, un dØbat s(cid:146)est engagØ sur la question de savoir dans quelle mesure des traditions administratives diffØrentes sont (cid:224) l(cid:146)origine du conflit qui oppose la commissaire et le directeur gØnØral, lequel vient d(cid:146)annoncer qu(cid:146)il entend quitter ses fonctions actuelles au printemps 2000


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2724/99 från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen. Aeolus-projektet.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
competence of the Member States
environmental impact
power plant
wind energy

text: C 280 E/114 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/120) SKRIFTLIG FR¯GA E-2724/99 fr(cid:229)n Rosa MiguØlez Ramos (PSE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Aeolus-projektet Inom ramen f(cid:246)r Leonardo-programmet finansierar EU genom Aeolus-projektet forskning om och yrkesut- bildning med avseende p(cid:229) alternativa energik(cid:228)llor. En av dessa k(cid:228)llor (cid:228)r vindenergi som har m(cid:229)nga f(cid:246)rdelar men ocks(cid:229) vissa nackdelar, s(cid:229)som h(cid:246)ga bullerniv(cid:229)er orsakade av anl(cid:228)ggningarna och det visuella intryck som dessa stora maskiner ger i landskapet, ofta i v(cid:228)rdefulla naturomr(cid:229)den. Gemenskapen kr(cid:228)ver att minst 10 procent av elektriciteten skall produceras av f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor fram till 2010. F(cid:246)r varje (cid:229)r tas det lite h(cid:228)r och var. Har fler och fler vindenergianl(cid:228)ggningar kommissionen beaktat behovet av att g(cid:246)ra en milj(cid:246)konsekvensbeskrivning av de vindenergianl(cid:228)ggningar som installeras med hj(cid:228)lp av gemenskapsmedel? Skulle kommissionen kunna t(cid:228)nka sig att genomf(cid:246)ra en studie f(cid:246)r att unders(cid:246)ka hur man i st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga m(cid:229)n skulle kunna minska denna milj(cid:246)p(cid:229)verkan? i drift Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 februari 2000) I bilaga II till r(cid:229)dets direktiv 97/11/EEG (om (cid:228)ndring av direktiv 85/337/EEG om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt (1)) f(cid:246)reskrivs i punkt 3 i att anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r utnyttjande av vindkraft f(cid:246)r energiproduktion skall bli f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mning. Enligt artikel 4 i det direktivet skall medlemsstaterna, n(cid:228)r det g(cid:228)ller s(cid:229)dana projekt som redovisas i bilaga II, best(cid:228)mma om projekten skall bli f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en bed(cid:246)mning, antingen genom granskning fr(cid:229)n fall till fall eller med hj(cid:228)lp av gr(cid:228)nsv(cid:228)rden eller kriterier som fastst(cid:228)lls av medlemsstaten. Det (cid:228)r s(cid:229)ledes upp till medlemsstaten att best(cid:228)mma huruvida ett projekt skall genomg(cid:229) en milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mning eller inte. Om projektet blir f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en bed(cid:246)mning, kommer man att kunna vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att minska dess milj(cid:246)p(cid:229)verkan. (1) EGT L 73, 14. 3. 1997. (2000/C 280 E/121) SKRIFTLIG FR¯GA E-2725/99 fr(cid:229)n Rosa MiguØlez Ramos (PSE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Arbetsrelaterade olyckor inom fisket De arbetsrelaterade olyckorna inom fisket har n(cid:229)tt alarmerande niv(cid:229)er i Europeiska unionen. De s(cid:228)rskilda omst(cid:228)ndigheter under vilka fiskarna arbetar leder till d(cid:246)dsolyckor. Har kommissionen tillg(cid:229)ng till uppgifter om utvecklingen av arbetsrelaterade olyckor i fiskesektorn under de senaste (cid:229)ren? Skulle den kunna tillhandah(cid:229)lla detaljerade uppgifter om d(cid:246)dligheten i sektorn? Kan kommissionen ange antalet d(cid:246)da per f(cid:246)rlisning och antalet d(cid:246)da till f(cid:246)ljd av andra orsaker (olyckor ombord, etc. )? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har kommissionen vidtagit eller avser den att vidta f(cid:246)r att f(cid:229) ner antalet olyckor?


title: QUESTION ÉCRITE E-2854/99 posée par Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) à la Commission. Scandale au bureau d'information de Stockholm.

eurovoc_concepts:
European Commission
Sweden
fraud against the EU
information centre

text: C 203 E/178 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 7. 2000 RØponse donnØe par M. Verheugen au nom de la Commission (1er fØvrier 2000) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) la question orale H-669/99 de M. Marinos lors de l(cid:146)heure des questions de la session de dØcembre 1999 (1) du Parlement. (1) DØbats du Parlement europØen (dØcembre 1999). (2000/C 203 E/231) QUESTION (cid:201)CRITE E-2783/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Malfa(cid:231)ons constatØes dans l(cid:146)exØcution de travaux en GrŁce (18 janvier 2000) Dans sa rØponse (1) (cid:224) une question (P-2120/98) (2) sur le respect de prescriptions de qualitØ lors de l(cid:146)exØcution de travaux en GrŁce, la Commission indiquait que le premier rapport trimestriel de l(cid:146)ESPEL (mØcanisme indØpendant de contr(cid:244)le de la qualitØ) constatait effectivement l(cid:146)existence de problŁmes du type mentionnØ. Elle ajoutait qu(cid:146)elle «s(cid:146)attendait (cid:224) une Øvolution rapide de ce dossier et espØrait que les Øventuelles consØquences financiŁres, disciplinaires, pØnales ou autres envers les responsables auraient un effet dissuasif dans l(cid:146)avenir et permettraient l(cid:146)amØlioration durable de la situation en matiŁre de qualitØ». Elle signalait encore que, selon l(cid:146)importance des malfa(cid:231)ons, soit les lacunes seraient corrigØes par les entrepreneurs, soit les frais complØmentaires seraient dØduits des paiements aux entrepreneurs, soit ce serait aux entrepreneurs eux-mŒmes (cid:224) reconstruire (cid:224) leurs propres frais. RØcemment, l(cid:146)ESPEL a transmis aux services du ministŁre de l(cid:146)Øconomie nationale les rapports concernant 44 projets, dont il ressort que 4 seulement remplissent toutes les prescriptions voulues. La Commission pourrait-elle rØpondre aux questions suivantes? Quel est l(cid:146)Øtat d(cid:146)avancement de la procØdure dans chacun des cas de malfa(cid:231)ons que la Commission a 1. mentionnØs dans sa rØponse et dont elle attend une «Øvolution rapide»? Pour les nouvelles malfa(cid:231)ons qui ont ØtØ constatØes, de quels ØlØments la Commission dispose-t-elle et 2. quelles mesures compte-t-elle prendre? (1) (2) JO L 135 du 14. 5. 1999, p. 16. E-2592/98, JO C 31 du 5. 2. 1999, p. 151. RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (27 janvier 2000) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (2000/C 203 E/232) QUESTION (cid:201)CRITE E-2854/99 posØe par Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Scandale au bureau d(cid:146)information de Stockholm (18 janvier 2000) «La Commission devrait fermer le bureau de Stockholm», a dØclarØ Per Stenmark, parlementaire europØen modØrØ, (cid:224) Aftonbladet, le 20 novembre 1999. 18. 7. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 203 E/179 En SuŁde, l(cid:146)Ømotion est grande aprŁs le scandale qui a ØclatØ au bureau d(cid:146)information de la Commission (cid:224) Stockholm oø des paiements ont ØtØ effectuØs en faveur de personnes qui n(cid:146)existent pas. Quelles mesures la Commission a-t-elle prises (cid:224) l(cid:146)Øgard des personnes responsables de ces paiements frauduleux et estime-t-elle que le chef actuel du bureau est le principal responsable du scandale? RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (1er fØvrier 2000) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) la question orale H-712/99 de M. Schori lors de l(cid:146)heure des questions de la session de dØcembre 1999 (1) du Parlement. (1) DØbats du Parlement europØen (dØcembre 1999)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2769/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Optagelse af projekter vedrørende transport ad indre vandveje i den prioriterede liste over transeuropæiske net.

eurovoc_concepts:
common transport policy
inland waterway shipping
network of navigable waterways
trans-European network
transport infrastructure
transport planning

text: C 330 E/48 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (14. marts 2000) Kommissionen er overbevist om, at kanal-og flodsejlads i hłj grad kan bidrage til at lłse mobilitetspro- blemerne ved, n(cid:229)r det er passende, at fjerne godstransporten fra de overbelastede veje og jernbane- str(cid:230)kninger. Den anser kanal-og flodsejlads for at v(cid:230)re en omkostningseffektiv, sikker og miljłvenlig transportm(cid:229)de, hvor der er overskydende infrastruktur- og fragtkapacitet. P(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan er kanal- og flodsejlads omfattet af det transeurop(cid:230)iske transportnet (TEN-T). I denne forbindelse vedtog Europa-Parlamentet og R(cid:229)det i 1996 F(cid:230)llesskabets retningslinjer for udvikling af det transeurop(cid:230)iske transportnet (1). I disse retningslinjer beskrives det transeurop(cid:230)iske net af indre vandveje, men ogs(cid:229) hvor de betydeligste flaskehalse og huller findes i nettet. For at sikre, at nettet bliver sammen- h(cid:230)ngende og f(cid:230)rdiggjort, er der i de senere (cid:229)r blevet ydet stłtte over TEN-T-budgettet til et stort antal projekter af f(cid:230)lles interesse. F(cid:230)llesskabet yder dog kun stłtte til projekter, der omfatter indre vandveje, som udgłr en del af det transeurop(cid:230)iske net for indre vandveje, som kun omfatter hovedruterne inden for det europ(cid:230)iske trans- portsystem. Der er ikke tale om et »finmasket« vandvejsnet. Endvidere yder F(cid:230)llesskabet kun stłtte til anl(cid:230)ggelse eller modernisering af infrastrukturer, men ikke til vedligeholdelse af den eksisterende infra- struktur. I overensstemmelse med n(cid:230)rhedsprincippet er det vedkommende medlemsstat, der generelt har ansvaret for at udbygge, forbedre og vedligeholde deres vandvejsnet. (1) EFT L 228 af 9. 9. 1996. (2000/C 330 E/053) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2769/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Optagelse af projekter vedrłrende transport ad indre vandveje i den prioriterede liste over transeuro- p(cid:230)iske net Transportproblemerne bliver stadig stłrre. Vejene er overbelastede. Som fłlge heraf hłres der flere og flere stemmer, som kr(cid:230)ver, at en stigende andel af vejgodstransporten l(cid:230)gges over p(cid:229) jernbanerne eller de indre vandveje. Hvis man kigger p(cid:229) listen, som indeholder prioriteringen for udbygningen af de transeurop(cid:230)iske net, ser man, at transport ad indre vandveje og n(cid:230)rmere bestemt anvendelsen af kanal- og flodskibsfarten kunne kommer i tredje eller fjerde r(cid:230)kke. Dette er hłjst besynderligt i betragtning af, at denne form for transport er meget miljłvenlig, forholdsvis billig og s(cid:230)rdeles effektiv. Kanal- og flodskibsfarten st(cid:229)r i łvrigt over for et betydeligt antal problemer, herunder bl. a. eksistensen af en r(cid:230)kke flaskehalse og mangelen p(cid:229) direkte forbindelser mellem vigtige havne og deres bagland. Kommissionen bedes oplyse fłlgende. Er den enig i, at den bedre (infrastruktur)stłtte til kanal- og flodskibsfarten vil kunne yde et 1. v(cid:230)sentligt bidrag til lłsningen af transportproblemerne? Vil den v(cid:230)re rede til at give afskaffelsen af en r(cid:230)kke flaskehalse eller anl(cid:230)ggelsen af en r(cid:230)kke nye 2. vandveje en hłjere prioritet i forbindelse med etableringen af de transeurop(cid:230)iske net? Vil den i den forbindelse v(cid:230)re rede til at anmode Den Europ(cid:230)iske Skibsfłrerorganisation om en 3. udtalelse? R(cid:229)der den over en oversigt over de vigtigste infrastrukturproblemer inden for kanal- og flods- 4. kibsfarten? Kan den i givet fald tilstille mig et eksemplar? 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/49 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (9. marts 2000) Kommissionen er overbevist om, at transport ad indre vandveje i mange tilf(cid:230)lde vil kunne yde et v(cid:230)sentligt bidrag til at lłse mobilitetsproblemer, idet det vil aflaste godstransporten p(cid:229) overfyldte veje og jernbaner. Den anser transport ad indre vandveje for at v(cid:230)re en omkostningseffektiv, sikker og miljłm- (cid:230)ssig sund transportm(cid:229)de, som har overskudsinfrastruktur og ledig fartłjskapacitet. P(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan omhandles de indre vandveje inden for rammerne af det transeurop(cid:230)iske transportnet (TEN-T). I denne forbindelse vedtog Europa-Parlamentet og R(cid:229)det i 1996 F(cid:230)llesskabets retningslinjer for udvikling af TEN-T, som omfatter det indenlandske vandvejsnet p(cid:229) europ(cid:230)isk plan (Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets beslutning af 23. juli 1996 om F(cid:230)llesskabets retningslinjer for udvikling af det transeurop(cid:230)iske transportnet (1)). I retningslinjerne pr(cid:230)ciseres det ogs(cid:229), hvilke v(cid:230)sentlige flaskehalse og manglende forbin- delser, der er i det indre vandvejsnet. I denne forbindelse er der i de senere (cid:229)r blevet ydet finansiel stłtte til en lang r(cid:230)kke projekter af f(cid:230)lles interesse inden for rammerne af TEN-budgettet. Det skal imidlertid erindres, at i henhold til n(cid:230)rhedsprincippet, er de p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstater ansvarlige for forbedring og vedligeholdelse af deres indre vandveje. Desuden skal medlemsstater, n(cid:229)r de anmoder om stłtte fra Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling (EFRU, Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank (EIB) eller Samhłrigheds- fonden, forbedre deres transportnet og systemer ved is(cid:230)r at l(cid:230)gge v(cid:230)gt p(cid:229) forbindelser til og indbyrdes forbindelser med TEN-T, n(cid:229)r der er behov for at udbygge disse. Kommissionen er i kontakt med alle berłrte parter og organisationer vedrłrende dette emne og ogs(cid:229) med Den Europ(cid:230)iske Skibsfłrerorganisation. I 1998 fremlagde Kommissionen en rapport om gennemfłrelsen af TEN-T-retningslinjerne (2). Der er mere fra Kommissionen detaljerede oplysninger om det (SEK(1998) 1993). supplerende dokument indre vandvejsnet i et (1) EFT L 228 af 9. 9. 1996. (2) KOM(98) 614 endelig udg. (2000/C 330 E/054) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2771/99 af Mario Mastella (PPE-DE) til Kommissionen (7. januar 2000) Om: Formodningen om europ(cid:230)isk forbud mod anvendelsen af pizzaovne I den italienske presse er der fornyligt fremkommet oplysninger, som senere er blevet officielt dementeret af en talsmand fra Europa-Kommissionen, om, at der skulle findes et direktiv i Den Europ(cid:230)iske Union g(cid:229)ende ud p(cid:229) at forbyde anvendelsen af pizzaovne til fremstilling af fłdevarer, da de ikke svarer til de nye europ(cid:230)iske hygiejnebestemmelser. Alt dette har skabt berettiget bekymring inden for italiensk gastronomi og navnlig inden for traditionel napolitansk pizzafremstilling, et symbol p(cid:229) excellent madlavningskultur, som er kendt og v(cid:230)rdsat i hele verden til hvis fremstilling der traditionelt anvendes en ovn af br(cid:230)ndt ler. Ifłlge nogle pressemeddelelser er det takket v(cid:230)re flere senere meddelelser fra Europa-Kommissionen lykkedes Italien at f(cid:229) gennemfłrt midlertidig fritagelse fra dette forbud, om end mange italienske kommuner allerede skulle v(cid:230)re begyndt ikke l(cid:230)ngere at give tilladelse og licens til at installere og anvende nye ovne af frygt for, at disse fłr eller siden bliver definitivt forbudt ved lov. Kommissionen bedes derfor p(cid:229) baggrund af ovenn(cid:230)vnte redegłrelse med det form(cid:229)l at beskytte forbruger- nes ret til korrekt information oplyse, om de p(cid:229)g(cid:230)ldende bestemmelser findes; Kommissionen bedes derfor i bekr(cid:230)ftende fald oplyse, p(cid:229) grundlag af hvilke hygiejniske og sanit(cid:230)re faktorer dette direktiv er udstedt;


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2827/99 från Ioannis Souladakis (PSE) till kommissionen. Plundring och smuggling av värdeföremål i Kosovo.

eurovoc_concepts:
European cooperation
Kosovo
heritage protection

text: C 280 E/140 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 kommande anslutningen till gemenskapen (cid:228)r emellertid b(cid:229)de Ungern, Slovakiska republiken och Tjeckiska republiken parter till Baselkonventionen om kontroll av gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande transporter och slutligt omh(cid:228)ndertagande av farligt avfall, och (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r skyldiga att till(cid:228)mpa de kontrollf(cid:246)rfaranden som anges i konventionen, s(cid:228)rskilt i artiklarna 4(cid:129)9. Genom f(cid:246)rordning (EEG) nr 259/93 inf(cid:246)rlivas Baselkonventionens best(cid:228)mmelser med gemenskapslag- stiftningen. Under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att transporten i fr(cid:229)ga (cid:228)r att betrakta som import till gemenskapen av avfall avsett f(cid:246)r bortskaffande (cid:228)r artiklarna 19 och 20 i f(cid:246)rordningen till(cid:228)mpliga. Enligt artikel 19. 3 (cid:228)r exportlandet, i detta fall Ungern, skyldigt att till den beh(cid:246)riga myndigheten i destinationsmedlemsstaten l(cid:228)mna en vederb(cid:246)rligen motiverad beg(cid:228)ran av vilken framg(cid:229)r att de inte har eller rimligen kan f(cid:246)rv(cid:228)rva den tekniska kapacitet och de anl(cid:228)ggningar som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att bortskaffa avfallet p(cid:229) ett milj(cid:246)v(cid:228)nligt s(cid:228)tt. Import till gemenskapen f(cid:246)ruts(cid:228)tter ocks(cid:229) att en anm(cid:228)lan l(cid:228)mnas till destinationsmyndigheten, dvs. till den importerande medlemsstaten. Enligt artikel 20. 6 f(cid:229)r transporten inte ske f(cid:246)rr(cid:228)n anm(cid:228)laren har beviljats tillst(cid:229)nd av destinationsmyndigheten, dvs. fr(cid:229)n medlemsstaten i fr(cid:229)ga. Myndigheten f(cid:229)r i enlighet med artikel 20. 5 ange vilka villkor som skall g(cid:228)lla f(cid:246)r beviljande av tillst(cid:229)ndet. Kommissionen har inte tillg(cid:229)ng till n(cid:229)gon information som tyder p(cid:229) att de till(cid:228)mpliga f(cid:246)rfarandena inte har f(cid:246)ljts i fr(cid:229)ga om den aktuella importen. Kommissionen som s(cid:229)dan ut(cid:246)var ingen kontrollfunktion n(cid:228)r det g(cid:228)ller enskilda avfallstransporter inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rordningen. De (cid:246)vervaknings- och kontrollf(cid:246)rfaranden som fastst(cid:228)lls i f(cid:246)rordningen och som (cid:228)r direkt till(cid:228)mpliga i medlemsstaterna sk(cid:246)ts av de myndigheter som medlemsstaterna utser i enlighet med artikel 36 i f(cid:246)rordningen. Skyldigheten av att beakta n(cid:228)rhetsprincipen vid import av avfall till gemenskapen (cid:229)terspeglas, s(cid:229)som framg(cid:229)r ovan, i artikel 19. 3. Genom denna artikel inf(cid:246)rlivas Baselkonventionens artikel 4. 9 a, i vilken m(cid:229)ls(cid:228)ttningen om n(cid:228)rhet vid bortskaffande av avfall v(cid:228)gs mot behovet av att avfallet bortskaffas p(cid:229) ett milj(cid:246)v(cid:228)nligt s(cid:228)tt. Kommissionen har inte tillg(cid:229)ng till tillr(cid:228)cklig information om det aktuella fallet f(cid:246)r att kunna avg(cid:246)ra huruvida avfallet skulle ha kunnat bortskaffas p(cid:229) ett milj(cid:246)v(cid:228)nligt s(cid:228)tt i Ungern. (2000/C 280 E/151) SKRIFTLIG FR¯GA E-2827/99 fr(cid:229)n Ioannis Souladakis (PSE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Plundring och smuggling av v(cid:228)rdef(cid:246)rem(cid:229)l i Kosovo Enligt pressuppgifter (cid:246)kar plundringen av minnesm(cid:228)rken och smugglingen av tillh(cid:246)rande v(cid:228)rdef(cid:246)rem(cid:229)l i Kosovo konstant utan att n(cid:229)gonting egentligen g(cid:246)rs f(cid:246)r att skydda och r(cid:228)dda dem. Arkeologiska minnes- m(cid:228)rken fr(cid:229)n den hellenistiska tiden och romartiden (cid:129) kloster och kyrkor med ov(cid:228)rderliga klenoder som bevarats i (cid:229)rhundraden (cid:129) (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande oskyddade mot den vanvettiga, illegala handeln med antikviteter. Till dags dato har inga initiativ tagits f(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:246)ka sp(cid:229)ra upp smugglarna och skydda minnesm(cid:228)rkena ifr(cid:229)n plundring, vilka d(cid:228)rf(cid:246)r direkt hotas att o(cid:229)terkalleligt f(cid:246)rst(cid:246)ras eller f(cid:246)rsvinna. Har kommissionen vidtagit n(cid:229)gra skydds(cid:229)tg(cid:228)rder vad g(cid:228)ller minnesm(cid:228)rkena i Kosovo, vilka utg(cid:246)r en del av den europeiska kulturen, och hur har det i framtiden f(cid:246)r avsikt att agera f(cid:246)r att f(cid:229) ett slut p(cid:229) denna smuggling? Svar fr(cid:229)n Christopher Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 februari 2000) Kommissionen inser Kosovos kulturarvs betydelse. Verksamhet p(cid:229) kulturomr(cid:229)det st(cid:246)ds inom ramen f(cid:246)r kommissionens (cid:229)teruppbyggnadsprogram i Kosovo (under Obnova-programmet). Kulturverksamheten 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/141 kommer troligen att st(cid:228)rkas i och med inr(cid:228)ttandet av Europeiska byr(cid:229)n f(cid:246)r (cid:229)teruppbyggnad, vars uppgifter omfattar st(cid:228)rkande av kulturinstitutioner. Kommissionen inledde i juli 1999 ett f(cid:246)rfarande f(cid:246)r bed(cid:246)mning av skadorna i Kosovo. International Management Group (IMG) fick i uppdrag att utf(cid:246)ra arbetet. I uppdragsbeskrivningen ing(cid:229)r bed(cid:246)mning av skadorna p(cid:229) kulturminnesm(cid:228)rken. Slutrapporten har inte kommit (cid:228)n, men den kommer att ge v(cid:228)rdefulla bidrag till (cid:229)teruppbyggnadsbyr(cid:229)ns arbete. Det ing(cid:229)r inte i kommissionens uppgifter i Kosovo att f(cid:246)rs(cid:246)ka f(cid:246)rhindra plundring och smuggling av konstskatter. S(cid:228)kerhetsfr(cid:229)gorna sorterar snarare under KFOR (Kosovo Force), och i viss utstr(cid:228)ckning under FN:s interimsf(cid:246)rvaltning i Kosovo (UNMIK). Det unders(cid:246)ks f(cid:246)r n(cid:228)rvarande om smugglingen har samband med plundring som skedde innan den v(cid:228)pnade konflikten tog slut i juni 1999, eller om detta b(cid:246)rjade f(cid:246)rst efter juni 1999. (2000/C 280 E/152) SKRIFTLIG FR¯GA E-2829/99 fr(cid:229)n Nicholas Clegg (ELDR) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Befogenhet (cid:246)ver politikomr(cid:229)den enligt Amsterdamf(cid:246)rdraget Mot bakgrund av att kommissionen (cid:228)r f(cid:246)rdragens v(cid:228)ktare och betydelsen av att subsidiaritetsprincipen (cid:229)sk(cid:229)dligg(cid:246)rs p(cid:229) ett konkret s(cid:228)tt, har kommissionen n(cid:229)gon detaljerad och l(cid:228)ttf(cid:246)rst(cid:229)elig lista (cid:246)ver de befogenhetsomr(cid:229)den som fastst(cid:228)lls genom Amsterdamf(cid:246)rdraget, med kategorier som visar vilka befogen- heter EU och medlemsstaterna har p(cid:229) olika politikomr(cid:229)den? Om inte, varf(cid:246)r? Om det finns en s(cid:229)dan politik, kan kommissionen se till att den blir tillg(cid:228)nglig f(cid:246)r allm(cid:228)nheten? Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 mars 2000) Gemenskapsinstitutionerna har tilldelats befogenheter genom f(cid:246)rdraget, inte efter verksamhetsomr(cid:229)de, utan efter vilka m(cid:229)l som skall uppn(cid:229)s. Enligt artikel 5 (tidigare artikel 3b) i EG-f(cid:246)rdraget skall subsidiaritets- principen till(cid:228)mpas p(cid:229) de omr(cid:229)den d(cid:228)r gemenskapen inte har exklusiv beh(cid:246)righet. F(cid:246)rdraget inneh(cid:229)ller emellertid ingen definition av begreppet (cid:148)exklusiv beh(cid:246)righet(cid:148) och inte heller n(cid:229)gon uppr(cid:228)kning av vilka omr(cid:229)den d(cid:228)r gemenskapen har exklusiv beh(cid:246)righet. I sitt meddelande fr(cid:229)n 1992 om subsidiaritetsprincipen (1) f(cid:246)rs(cid:246)kte kommissionen dock avgr(cid:228)nsa det exklusiva beh(cid:246)righetsomr(cid:229)det, samtidigt som man understr(cid:246)k att omr(cid:229)det kunde (cid:228)ndras i takt med den europeiska integrationens utveckling. Metoden (cid:228)r fortfarande giltig, (cid:228)ven efter antagandet av protokollet om till(cid:228)mpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna som fogats till Amsterdamf(cid:246)rdraget. Protokollet bygger p(cid:229) en dynamisk syn p(cid:229) subsidiariteten, som inneb(cid:228)r att gemenskapens verksamhets- omr(cid:229)de kan utvidgas n(cid:228)r omst(cid:228)ndigheterna s(cid:229) kr(cid:228)ver, men naturligtvis inom de ramar som uppst(cid:228)llts genom f(cid:246)rdraget. Likas(cid:229) kan omr(cid:229)det inskr(cid:228)nkas n(cid:228)r en viss verksamhet inte l(cid:228)ngre (cid:228)r motiverad. Det handlar inte om att s(cid:228)tta fasta gr(cid:228)nser f(cid:246)r unionens befogenheter. Tv(cid:228)rtom (cid:228)r det fr(cid:229)ga om att g(cid:246)ra gr(cid:228)nserna r(cid:246)rliga, s(cid:229) att unionen n(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r motiverat kan ingripa eller l(cid:229)ta bli att ingripa. (1) SEK(1992) 1990 slutlig


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 109/2000 της Επιτροπής, της 18ης Ιανουαρίου 2000, για τροποποίηση των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή των σιτηρών, των αλεύρων και των πλιγουριών και σιμιγδαλιών σίτου ή σικάλεως

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: L 13/10 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 19. 1. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 109/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 18ης Ιανουαρίου 2000 για τροποποίηση των επιστροφών που εφαρµόζονται κατά την εξαγωγή των σιτηρών, των αλεύρων και των πλιγουριών και σιµιγδαλιών σίτου ή σικάλεως Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου της 30ής Ιουνίου 1992 περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), και ιδίως το άρθρο 13 παράγραφος 2 τέταρτο εδάφιο, Εκτιµώντας: (1) (2) ότι οι επιστροφές που εφαρµόζονται κατά την εξαγωγή των σιτηρών, των αλεύρων και των πλιγουριών και σιµιγδαλιών σίτου ή σικάλεως έχουν καθορισθεί από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 71/2000 της Επιτροπής (3)· ότι η εφαρµογή των λεπτοµερειών που περιλαµβάνονται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 71/2000 των στοιχείων των οποίων έλαβε γνώση η Επιτροπή, οδηγεί στην τροποποίηση των επιστροφών κατά την εξαγωγή, που ισχύουν επί του παρόντος, σύµφωνα µε το παράρτηµα του παρόντος κανονι- σµού, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι επιστροφές κατά την εξαγωγή των αναφερόµενων στο άρθρο 1 στοιχεία α), β) και γ) του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 προϊόντων, ως έχουν, οι οποίες καθορίζονται στο παράρτηµα του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 71/2000 τροποποιούνται σύµφωνα µε τα ποσά που ορίζονται στο παράρτηµα για τα προϊόντα που αναφέρο- νται σ’ αυτό. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 19 Ιανουαρίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 18 Ιανουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 10 της 14. 1. 2000, σ. 6. 19. 1. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 13/11 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ του κανονισµού της Επιτροπής, της 18ης Ιανουαρίου 2000, για τροποποίηση των επιστροφών που εφαρµόζονται κατά την εξαγωγή των σιτηρών, των αλεύρων και των πλιγουριών και σιµιγδαλιών σίτου ή σικάλεως Κωδικός προϊόντος Προορισµός (1) Επιστροφή Κωδικός προϊόντος Προορισµός (1) Επιστροφή (EUR/t) (EUR/t) — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (1) Προορισµοί: 01 όλες οι τρίτες χώρες, 02 άλλες τρίτες χώρες, 03 Ελβετία, Λιχτενστάιν. — 0 — 27,50 0 57,50 0 — 21,00 0 — — — 31,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 49,00 45,75 42,25 39,00 36,50 — — 87,00 68,50 — 15,00 (2) 13,40 (2) — 15,00 (2) — (2) Όταν αυτό το προϊόν περιέχει σιµιγδάλι συσσωµατωµένο, ουδεµία επιστροφή χορηγείται κατά την εξαγωγή. NB: Οι ζώνες είναι αυτές που ορίζονται στον τροποποιηµένο κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2145/92 της Επιτροπής (ΕΕ L 214 της 30. 7. 1992, σ. 20)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2843/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen. Klimaændringer og variationer på det europæiske fastland.

eurovoc_concepts:
EU research policy
Europe
climate change

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/145 (2000/C 280 E/161) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2841/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Prioritering af forskningsopgaver vedrłrende de arktiske og polare regioner Hvilke forskningsopgaver vedrłrende de arktiske og polare regioner har Kommissionens tjenestem(cid:230)nd eller konsulenter fastsat som prioriterede opgaver? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Philippe Busquin (10. februar 2000) Forskningsopgaver vedrłrende de polare regioner (Arktis og Antarktis) er beskrevet i arbejdsprogrammet under omr(cid:229)de 2. 1. 4 Klimaets foranderlighed og pludselige klima(cid:230)ndringer (f. eks. vandets kredslłb og dets forbindelse til polarprocesserne, kvantificering af (cid:230)ndringer og virkningerne for og indbyrdes p(cid:229)virkninger med kryosf(cid:230)ren). Derudover forbliver forskning i stratosf(cid:230)rens ozon og virkningerne i Arktis en vigtig forskningsopgave (f. eks. Theseo: Third European stratospheric experiment on ozone). (2000/C 280 E/162) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2843/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen Om: Klima(cid:230)ndringer og variationer p(cid:229) det europ(cid:230)iske fastland (18. januar 2000) Hvilken (cid:129) om nogen (cid:129) v(cid:230)gt vil der blive lagt p(cid:229) forskning vedrłrende klimavariationer og pludselige klima(cid:230)ndringer for at forst(cid:229) vekselvirkningen mellem klima(cid:230)ndringer og variationer (herunder bjerge og słer) p(cid:229) det europ(cid:230)iske fastland? (2000/C 280 E/163) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2844/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen Om: EF-finansieret forskning vedrłrende klima(cid:230)ndringer (18. januar 2000) Har Kommissionen undersłgt, i hvilken udstr(cid:230)kning den EF-finansierede forskning vedrłrende klima(cid:230)n- dringer og deres fłlgevirkninger har taget hensyn til den stłrste landmasse p(cid:229) det europ(cid:230)iske kontinent, der involverer flertallet af EU-borgerne? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Philippe Busquin p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-2843/99 og E-2844/99 (14. februar 2000) Omr(cid:229)det »Klimaets foranderlighed og pludselige klima(cid:230)ndringer« omfatter ikke forst(cid:229)else af klima(cid:230)ndrin- ger og deres virkninger for det europ(cid:230)iske fastland b(cid:229)de i fortiden og i fremtiden. F. eks. er vandets kredslłb og dets indbyrdes p(cid:229)virkninger med og virkninger for geosf(cid:230)ren/biosf(cid:230)ren vigtige forsknings- opgaver


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2851/99 af Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen. Diskriminering af EU-borgere i Nederlandene i forbindelse med gennemførelse af den nye samkøringslov.

text: C 280 E/148 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (25. februar 2000) Ifłlge de oplysninger, som Kommissionen er i besiddelse af, er det korrekt, at personer, som modtager langfristede ydelser fra den nederlandske socialsikring (WAO, AOW) (cid:129) der tildeles p(cid:229) grundlag af forudg(cid:229)ende udłvelse af besk(cid:230)ftigelse i Nederlandene (cid:129) og som bor i en anden medlemsstat, fra den 1. januar 2000 ikke l(cid:230)ngere anses for at v(cid:230)re d(cid:230)kket af den lovpligtige forsikring i Nederlandene. Denne lov(cid:230)ndring indeb(cid:230)rer, at der ikke l(cid:230)ngere skal indbetales obligatoriske bidrag, og at de p(cid:229)g(cid:230)ldende personer ikke l(cid:230)ngere har ret til bl. a. familietill(cid:230)g (AKW), efterladte- og błrnepension (ANW) eller til d(cid:230)kning af s(cid:230)rlige udgifter i forbindelse med l(cid:230)gebehandling (AWBZ). Personer p(cid:229) 65 (cid:229)r og derover har dog ret tegne en frivillig ANW-forsikring, s(cid:229)ledes at deres efterladte er d(cid:230)kket af en social til at sikringsordning. Spłrgsm(cid:229)let er, om denne lov(cid:230)ndring er forenelig med f(cid:230)llesskabsretten, navnlig med visse bestemmelser i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger p(cid:229) arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for F(cid:230)llesskabet (1), s(cid:229)ledes som de er fortolket af Domstolen bl. a. i dom C-275/96 (2), der blev afsagt den 11. juni 1998 i Kuusijarvi-sagen. I denne dom fastslog Domstolen, at forordning (E(cid:216)F) nr. 1408/71 ikke er til hinder for, at en medlemsstat i sin lovgivning stiller krav om, at en person, der helt er ophłrt med at udłve erhvervsm(cid:230)ssig besk(cid:230)ftigelse i medlemsstaten, skal v(cid:230)re bosiddende i den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat for at v(cid:230)re omfattet af dennes lovgivning. Domstolen fastslog desuden, at en person, der flytter til en anden medlemsstat, hvor han bor sammen med sin familie, fortaber retten til fortsat at modtage familietill(cid:230)g i medfłr af denne lovgivning. Kommissionen har modtaget en lang r(cid:230)kke klager fra personer, der berłres af denne (cid:230)ndring i Nederlandene, og har derfor anmodet de nederlandske myndigheder om yderligere oplysninger for at kunne tage stilling til dette komplicerede spłrgsm(cid:229)l. Kommissionen gennemg(cid:229)r meget nłje det detaljerede svar, den har modtaget fra de nederlandske myndigheder. (1) (2) EFT L 28 af 30. 1. 1997 (berigtigelse). [Sml. 1998-I, s. 3419]. (2000/C 280 E/167) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2851/99 af Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Diskriminering af EU-borgere i Nederlandene i forbindelse med gennemfłrelse af den nye samkł- ringslov Den 20. oktober 1998 besvarede Kommissionen min forespłrgsel E-2744/98 (1) om diskriminering af EU- borgere i forbindelse med gennemfłrelse af den nye samkłringslov. Den svarede, at »Kommissionen selvfłlgelig vil henvende sig til de nederlandske myndigheder for at f(cid:229) oplysninger om r(cid:230)kkevidden af den p(cid:229)g(cid:230)ldende lov (dvs. samkłringsloven) og det p(cid:229)g(cid:230)ldende cirkul(cid:230)re«. Hvilke resultater har Kommissionen opn(cid:229)et gennem sin henvendelse? Er spłrgsm(cid:229)let om samkłringsretten og EU-borgerne for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r ikke-diskrimineringsspłrgsm(cid:229)let nu blevet lłst p(cid:229) en tilfredsstillende m(cid:229)de? (1) EFT C 118 af 29. 4. 1999, s. 132. Svar givet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (22. februar 2000) Kommissionen har henvendt sig til de nederlandske myndigheder, som har bekr(cid:230)ftet, at EU-borgere med opholdstilladelse i Nederlandene, i henhold til Domstolens fortolkning af EU-lovgivningen, behandles p(cid:229) lige fod med nederlandske borgere. Dette betyder is(cid:230)r, at der ikke diskrimineres ved tildeling af sociale ydelser eller sociale fordele. 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/149 De nederlandske myndigheder har bekr(cid:230)ftet, at retten til disse ydelser og fordele ikke er betinget hverken af en opholdstilladelse eller af en tilmelding i de kommunale registre (GBA). De nederlandske myndigheder forsikrer, at den opholdstilladelse, som n(cid:230)vnes i cirkul(cid:230)ret af den 28. april 1998 (cid:129) som anfłrt i det (cid:230)rede parlamentsmedlems skriftlige forespłrgsel E-2744/98 (1) (cid:129) udelukkende er af deklaratorisk karakter. P(cid:229) denne baggrund, og da Kommissionen i łvrigt ikke for nyligt har modtaget klager om dette spłrgsm(cid:229)l, vurderes det, at den ovenn(cid:230)vnte lov ikke medfłrer diskriminering af EU-borgere. Kommissionen vil v(cid:230)re opm(cid:230)rksom p(cid:229) anvendelsen af den p(cid:229)g(cid:230)ldende lov. (1) EFT C 118 af 29. 4. 1999. (2000/C 280 E/168) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2852/99 af Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Udgifterne til sygesikring i EU I svaret af 22. januar 1999 fra Flynn p(cid:229) min forespłrgsel E-3294/98 (1) oplystes det, at Kommissionen regner med at forel(cid:230)gge sine konklusioner, n(cid:229)r den nederlandske regering har svaret p(cid:229) anmodningen om supplerende oplysninger. 1. 2. 3. Har den nederlandske regering nu efter n(cid:230)sten et (cid:229)r fremsendt de supplerende oplysninger? Hvilke konklusioner drager Kommissionen i givet fald p(cid:229) grundlag af svaret? Hvorn(cid:229)r kan der forventes et svar fra den nederlandske regering, hvis den endnu ikke har svaret? (1) EFT C 320 af 6. 11. 1999, s. 40. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (3. marts 2000) Efter at have gennemg(cid:229)et de oplysninger, som de nederlandske myndigheder har forelagt, har Kommis- sionen konkluderet, at de private sygesikringsordninger i Nederlandene ikke kan betragtes som lovpligtige forsikringer, der falder ind under anvendelsesomr(cid:229)det for R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 118/97 af 2. december 1996 om (cid:230)ndring og ajourfłring af forordning (E(cid:216)F) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger p(cid:229) arbejdstagere, selvst(cid:230)ndige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for F(cid:230)llesskabet, og forordning (E(cid:216)F) nr. 574/72 om regler til gennemfłrelse af forordning (E(cid:216)F) nr. 1408/71 (1). (1) EFT L 149 af 5. 7. 1971, senest (cid:230)ndret ved EFT L 28 af 30. 1. 1997. (2000/C 280 E/169) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2856/99 af Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Synet p(cid:229) arbejdsmarkedspolitikken i Kommissionen I Dagens Nyheter (den 8. december 1999) redegłres der for en intern aftale mellem kommiss(cid:230)r Diamantopoulou og hendes generaldirektłr Allan Larsson om, hvordan arbejdet skal fordeles imellem dem i Kommissionens arbejde med arbejdsmarkedsspłrgsm(cid:229)lene. Der har i Sverige v(cid:230)ret en debat om, hvorvidt konflikten mellem kommiss(cid:230)ren og generaldirektłren har handlet om, at de kommer fra forskellige forvaltningstraditioner. Allan Larsson har nu udtalt, at han forlader sin nuv(cid:230)rende stilling i for(cid:229)ret 2000


title: 2000/63/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής, της 18ης Ιανουαρίου 2000, για τροποποίηση της απόφασης 96/627/ΕΚ που θέτει σε εφαρμογή το άρθρο 2 της οδηγίας 77/311/ΕΟΚ του Συμβουλίου, σχετικά με την ηχοστάθμη στη θέση οδήγησης των τροχοφόρων γεωργικών και δασικών ελκυστήρων [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(1999) 3546] (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
agricultural vehicle
drivers
noise level
noise protection
occupational health
tractor

text: L 22/66 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 27. 1. 2000 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 18ης Ιανουαρίου 2000 για τροποποίηση της απόφασης 96/627/ΕΚ που θέτει σε εφαρµογή το άρθρο 2 της οδηγίας 77/311/ΕΟΚ του Συµβουλίου, σχετικά µε την ηχοστάθµη στη θέση οδήγησης των τροχοφόρων γεωργικών και δασικών ελκυστήρων [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθµό Ε(1999) 3546] (Κείµενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ) (2000/63/ΕΚ) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, την οδηγία 77/311/ΕΟΚ του Συµβουλίου, της 29ης Μαρτίου 1977, περί προσεγγίσεως των νοµοθεσιών των κρατών µελών των αναφεροµένων στο ηχητικό επίπεδο που αντιλαµβάνονται οι οδηγοί των γεωργικών ή δασικών ελκυστήρων µε τροχούς (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από την οδηγία 97/54/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβου- λίου και του Συµβουλίου (2), και ιδίως το άρθρο 2 παράγραφος 2, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) για το σύνολο σχεδόν των ελκυστήρων χωρίς θάλαµο οδήγησης, είναι τεχνικώς αδύνατο να τηρηθεί η προθεσµία λήξης της µεταβατικής περιόδου, που καθορίσθηκε µε την απόφαση 96/627/ΕΚ της Επι- τροπής (3)· υπό αυτούς του όρους, είναι αναγκαίο να µετατεθεί, για τα εν λόγω οχήµατα, η λήξη της µεταβατικής περιόδου που προβλέπεται από την απόφαση 96/627/ΕΚ· τα µέτρα που προβλέπονται στην παρούσα απόφαση είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής για την προσαργογή στην τεχνική πρόοδο των οδηγιών που προβλέπουν την εξάλειψη των τεχνικών εµποδίων στις συναλλαγές στον τοµέα των γεωργικών και δασικών ελκυστήρων, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ: Άρθρο 1 Το άρθρο 1 της απόφασης 96/627/ΕΚ αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείµενο: «Άρθρο 1 Η περίοδος που αναφέρεται στο άρθρο 2 παράγραφος 2 της οδηγίας 77/311/ΕΟΚ εκπνέει: — την 1η Οκτωβρίου 2001 για όλους τους νέους τύπους ελκυστήρων, — την 1η Οκτωβρίου 2003 για όλους τους νέους ελκυστήρες» Τα κράτη µέλη εκδίδουν τις διατάξεις που απαιτούνται για να συµµορφωθούν µε την παρούσα απόφαση έως τις 30 Σεπτεµβρίου 2001. Ενηµερώνουν αµέσως την Επιτροπή σχετικά. Άρθρο 2 Η παρούσα απόφαση απευθύνεται στα κράτη µέλη. Άρθρο 3 Βρυξέλλες, 18 Ιανουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Erkki LIIKANEN Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 105 της 28. 4. 1977, σ. 1. (2) ΕΕ L 277 της 10. 10. 1997, σ. 24. (3) ΕΕ L 282 της 1. 11. 1996, σ. 72


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2756/99 von Concepció Ferrer (PPE-DE) an die Kommission. Regelung für den Geflügelsektor.

eurovoc_concepts:
agricultural policy
poultry farming
regulation of agricultural production

text: 26. 1. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 26 E/9 3. Wird die Kommission den zypriotischen Beh(cid:246)rden die Erkl(cid:228)rung dieser Gebiete zu Schutzgebieten empfehlen, falls die zypriotischen Beh(cid:246)rden sie nicht f(cid:252)r die Einbeziehung in das Natura 2000-Netzwerk vorschlagen? 4. Hat Zypern Mittel aus anderen Gemeinschaftsprogrammen erhalten? Falls ja, im Rahmen welcher Beihilfeprogramme wurden diese Mittel bereitgestellt, und welche Schritte wurden unternommen, um Umweltaspekte in die bezuschu(cid:223)ten T(cid:228)tigkeiten zu integrieren, wie es im Vertrag gefordert wird? Kann die Kommission gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) keine Gemeinschaftsmittel 5. werden, die zu weiteren Beeintr(cid:228)chtigungen der Lage in den vorgenannten Gebieten f(cid:252)hren k(cid:246)nnen? f(cid:252)r Projekte bereitgestellt 6. Welche Instrumente wird die Kommission anwenden, um die unechte Karett-Schildkr(cid:246)te (Caretta Caretta) und die Seeschildkr(cid:246)te (Chelinia Mydas) in dem genannten Gebiet zu sch(cid:252)tzen? (1) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992, S. 7. (2) ABl. L 103 vom 25. 4. 1979, S. 1. Antwort von Herrn Verheugen im Namen der Kommission (27. Januar 2000) 1. Die Kommission hat die Debatte (cid:252)ber den Schutz der zyprischen Halbinsel Akamas als wichtiges Nistgebiet f(cid:252)r zwei seltene Arten der Meeresschildkr(cid:246)te mit Interesse verfolgt. Sie wurde von den Beh(cid:246)rden Zyperns dar(cid:252)ber unterrichtet, da(cid:223) f(cid:252)r den Umweltschutz auf der Halbinsel Akamas entsprechende Rechts- vorschriften bestehen und in dem gesch(cid:252)tzten Gebiet in letzter Zeit keine weiteren Hotelbauten erfolgten. Der Kommission sind keine neuen Ma(cid:223)nahmen bekannt, f(cid:252)r die die Genehmigung des Kabinetts der Minister noch aussteht. 2. und 3. Im Rahmen der Beitrittsvorbereitungen und wie in den Verhandlungen (cid:252)ber das Umweltkapitel unterstrichen wurde, erwartet die Kommission die vorgeschlagene Liste der Gebiete, die gem(cid:228)(cid:223) Richtlinie 92/43/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der nat(cid:252)rlichen Lebensr(cid:228)ume sowie der wildle- benden Tiere und Pflanzen (Richtlinie Lebensr(cid:228)ume) als besondere Schutzgebiete auszuweisen und in das Netz (cid:132)Natura 2000(cid:147) einzugliedern sind. Die zyprischen Beh(cid:246)rden werden bei dieser Aufgabe durch ein laufendes Projekt im Rahmen des LIFE-Programms unterst(cid:252)tzt. Die Kommission, die sich der Tatsache bewu(cid:223)t ist, da(cid:223) es sich bei der Debatte (cid:252)ber die Halbinsel Akamas um ein sensibles Thema handelt, wird diese Vorschl(cid:228)ge gem(cid:228)(cid:223) den einschl(cid:228)gigen Kriterien der Richtlinie pr(cid:252)fen. 4. und 5. Anfang der 90er Jahre finanzierte die Kommission im Rahmen des Medspa-Programms ein Projekt zur Erhaltung von Schildkr(cid:246)ten. Dar(cid:252)ber hinaus wurden in Zypern weitere Umweltprojekte von der Gemeinschaft unterst(cid:252)tzt, wie z. B. in den Bereichen (cid:220)berwachung der industriellen Verschmutzung und Kanalisation. Die Kommission finanziert keine Projekte, die ihrer Kenntnis nach den Umweltvor- schriften widersprechen. Die Beitrittsl(cid:228)nder wurden ferner auf die Schlu(cid:223)folgerungen des Rates vom 24. September 1998 (cid:252)ber die Heranf(cid:252)hrungsstrategien im Bereich der Umwelt hingewiesen, in denen festgelegt ist, da(cid:223) alle neuen Investitionen im Einklang mit den Umweltvorschriften stehen m(cid:252)ssen. Sobald Zypern Mitglied der Gemeinschaft ist, wird die Richtlinie Lebensr(cid:228)ume als einschl(cid:228)giges 6. Rechtsinstrument dienen, da beide Schildkr(cid:246)tenarten in ihren Anh(cid:228)ngen aufgef(cid:252)hrt sind. Inzwischen bem(cid:252)ht sich die Kommission, die Zusage Zyperns zu (cid:252)berwachen, den gemeinschaftlichen Besitzstand im Umweltbereich schrittweise zu (cid:252)bernehmen und umzusetzen und die in Frage stehenden Verwaltungs- strukturen zu st(cid:228)rken. Dies soll mit Hilfe der einzelnen Instrumente f(cid:252)r die Heranf(cid:252)hrungsstrategie erreicht werden. (2001/C 26 E/011) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2756/99 von Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Regelung f(cid:252)r den Gefl(cid:252)gelsektor Die Probleme, mit denen der Gefl(cid:252)gelsektor in einigen Regionen der Union im letzten Jahr zu k(cid:228)mpfen hatte, haben die Konsumgewohnheiten der B(cid:252)rger ver(cid:228)ndert. Das durch diese ˜nderung verursachte C 26 E/10 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 26. 1. 2001 (cid:220)berangebot hat den Gefl(cid:252)gelpreis unter die Erzeugerkosten gedr(cid:252)ckt, was Produktionsgebiete sch(cid:228)digt, die nichts mit den Skandalen zu tun hatten. Hat die Kommission angesichts der Verluste, die der Sektor infolgedessen hinnehmen mu(cid:223)te, und angesichts der Forderung der Gefl(cid:252)gelerzeuger, den Sektor so umzustrukturieren, da(cid:223) die Zahl von Legehennenbatterien begrenzt wird, Initiativen ergriffen, oder gedenkt sie solche zu ergreifen, um diesem Anliegen Rechnung zu tragen und somit die Krise, die durch diese Situation verursacht wurde, abzumil- dern? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (24. Februar 2000) Die Schwierigkeiten, mit denen der spanische Gefl(cid:252)gelsektor 1999 zu k(cid:228)mpfen hatte, sind wahrscheinlich nicht unmittelbar auf den Verbrauchsr(cid:252)ckgang infolge der Dioxinkrise zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren. Ursache war eher die Tatsache, da(cid:223) die Gefl(cid:252)gelfleischproduktion in Spanien 1999 gegen(cid:252)ber dem Vorjahr stark zuge- nommen hat. Die spanischen Gefl(cid:252)gelverarbeiter sch(cid:228)tzen den Produktionsanstieg zwischen 1998 und 1999 auf rund 15 % und nennen als Grund die positive Entwicklung der Wirtschaft gegen Ende des Jahres 1998, was ab Beginn des Jahres 1999, also lange vor der Dioxinkrise, zu einem Preisr(cid:252)ckgang gef(cid:252)hrt hat. Die Dioxinkrise hat dann den spanischen Markt f(cid:252)r Gefl(cid:252)gelfleisch ab Juni 1999 noch zus(cid:228)tzlich belastet. Zu dem seit Anfang 1999 beobachteten (cid:220)berangebot ist zu sagen, da(cid:223) die gemeinsame Marktorganisation f(cid:252)r den Gefl(cid:252)gelsektor Regulierungsma(cid:223)nahmen wie die (cid:246)ffentliche Intervention nicht vorsieht. Der Gefl(cid:252)gelsektor ist allein und unter Beachtung der EU-Wettbewerbsvorschriften f(cid:252)r die Anpassung des Angebots an die Nachfrage zust(cid:228)ndig Die Kommission kann den Gemeinschaftsmarkt f(cid:252)r Gefl(cid:252)gelfleisch nur mit Hilfe von Ausfuhrsubventionen st(cid:252)tzen und so entlasten. F(cid:252)r diese Ma(cid:223)nahmen gelten die im Rahmen der Welthandelsorganisation (WTO) vorgesehenen Beschr(cid:228)nkungen. Trotz dieser Beschr(cid:228)nkungen gew(cid:228)hrt die Kommission seit Sommer 1999 Erstattungen f(cid:252)r Ausfuhren nach neuen Bestimmungsgebieten, um die Ausfuhren aus allen Gemeinschafts- regionen zu erleichtern. (2001/C 26 E/012) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2798/99 von Michl Ebner (PPE-DE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Erweiterung der Kfz-Abstellfl(cid:228)chen im Zollgebiet von S. Andrea in der Provinz G(cid:246)rz (Italien), trotz des demn(cid:228)chst zu erwartenden Beitritts Sloweniens zur EU Die Kommunalverwaltung von G(cid:246)rz m(cid:246)chte auf dem Gebiet des Viertels S. Andrea die Kfz-Stellfl(cid:228)chen erweitern, die sich auf dem derzeitigen Zollgebiet Italiens f(cid:252)r den Transit nach Slowenien befinden, trotz der negativen Stellungnahmen aller betroffenen Parteien (Stadtteilrat, Verb(cid:228)nde, B(cid:252)rger, die sich von der Gemeinde G(cid:246)rz distanzieren wollen) und trotz des bevorstehenden Beitritts Sloweniens zur Europ(cid:228)ischen Union. Die Gemeinde hat sich mit den angrenzenden Gemeinden Nova GoriŁa und Vrtojba darauf geeinigt, da(cid:223) Initiativen f(cid:252)r alternative Strukturen sowie deren Finanzierung geplant sind. Die Zollstation und die entsprechenden Strukturen sollen folglich abgebaut werden. Bereits heute stellt sich heraus, da(cid:223) die Stellfl(cid:228)chen (cid:252)berhaupt nicht in vollem Umfang genutzt werden, trotz gelegentlicher Aktivit(cid:228)ten und Notl(cid:246)sungsma(cid:223)nahmen. In dem diesem Gebiet, das seit einigen Jahren massiv von der Zementierung der Abstellfl(cid:228)che betroffen ist, mu(cid:223)te die alteingesessene slowenischsprachige Gemeinschaft mitansehen, wie ihr Wohngebiet um mehr als die H(cid:228)lfte verkleinert wurde


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2845/99 van Fernando Fernández Martín (PPE-DE) aan de Commissie. Herstructurering van het Bureau voor humanitaire hulp van de Europese Gemeenschap.

eurovoc_concepts:
ECHO
administration of the Institutions

text: C 280 E/146 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/164) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2845/99 van Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Herstructurering van het Bureau voor humanitaire hulp van de Europese Gemeenschap De structuur en de politieke en administratieve organisatie van het Bureau voor humanitaire hulp van de Europese Gemeenschap (ECHO) binnen de Europese Commissie zijn de laatste jaren herhaaldelijk In de vorige Commissie viel het bureau onder de bevoegdheid van de commissaris voor gewijzigd. humanitaire hulp en visserij. Op dit moment behoort het bureau tot de bevoegdheden van de commissaris voor ontwikkelingssamenwerking. In het Parlement vallen beide werkterreinen (ontwikkelingssamenwer- king en humanitaire hulp) onder de bevoegdheden van de Commissie ontwikkelingssamenwerking. Volgens bepaalde bronnen bestaan er plannen om de bevoegdheid voor de humanitaire hulp van ECHO toe te wijzen aan de hoge vertegenwoordiger van de EU voor het gemeenschappelijk buitenlands en veiligheidsbeleid. De huidige organisatiestructuur, waarbij ECHO behoort tot de bevoegdheden van de heer Nielsen, commissaris voor ontwikkelingssamenwerking, was het resultaat van een denkproces met als doel een zo groot mogelijke eenheid en coherentie in het optreden van de Unie op beide werkterreinen te bereiken. Wij zien dan ook met bezorgdheid dat reeds na zo korte tijd opnieuw een verandering wordt overwogen, die noch vanuit het oogpunt van de politieke verantwoordelijkheid, noch vanuit het oogpunt van een betere co(cid:246)rdinatie en een grotere doeltreffendheid in het beheer van de begroting gerechtvaardigd is. Beschikt de commissaris voor ontwikkelingssamenwerking over informatie over dergelijke plannen? Wat is zijn standpunt over de mogelijkheid van een dergelijke verandering, en wat zou deze verandering rechtvaardigen? Antwoord van de heer Nielson, namens de Commissie (22 februari 2000) De door de geachte Afgevaardigde geciteerde bronnen, volgens welke de bevoegdheid voor de door het Bureau voor Humanitaire Hulp van de Gemeenschap (ECHO) verstrekte humanitaire hulp aan de Hoge Vertegenwoordiger voor het gemeenschappelijk buitenlands en veiligheidsbeleid zou worden toegewezen, zijn de Commissie niet bekend. Er zijn op geen enkel ogenblik plannen geweest om de verantwoordelijkheid voor het beheer van de humanitaire hulp aan de Raad toe te wijzen. De Commissie wil, zoals zij in het kader van de onlangs aan de Raad en het Parlement toegezonden mededeling (1) heeft gesteld, de kwaliteit van haar optreden, via ECHO, op het gebied van humanitaire hulp verder verbeteren en zij heeft absoluut geen herstructurerings- plannen in de door de geachte Afgevaardigde bedoelde zin. De Commissie is zich zeer goed bewust van het voordeel van het samenbrengen van de portefeuilles voor ontwikkelingssamenwerking en humanitaire hulp onder de bevoegdheid van ØØn Commissielid. Het ligt in de bedoeling om in de mededeling betreffende de samenhang van noodhulp, rehabilitatie en ontwikkeling, die in juli 2000 zal worden ingediend, te wijzen op het voordeel van een nauwere samenhang tussen beide portefeuilles. (1) COM(1999) 468 def. (2000/C 280 E/165) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2848/99 van Bartho Pronk (PPE-DE) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Identificatieplicht in Nederland Sinds 1 juni 1994 geldt in Nederland een identificatieplicht. Het Ministerie van Justitie heeft een brochure uitgegeven die (cid:132)Alles over identificatieplicht(cid:148) heet. Deze brochure dient niet alleen ter toelichting van het publiek, maar wordt ook gebruikt door uitvoerende instanties zoals de Kamer van Koophandel, sociale- zekerheidsinstanties, werkgevers, notarissen, enz