title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2653/99 van Cristiana Muscardini (UEN) aan de Commissie. Luchthaven Malpensa.

eurovoc_concepts:
airport
marketing standard
organisation of transport
transport infrastructure

text: 26. 1. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 26 E/7 Aanvullend antwoord van de heer Patten namens de Commissie (10 maart 2000) De Commissie is het geachte parlementslid ervoor erkentelijk dat hij haar wederom wijst op het vraagstuk van de rechtsbescherming van Europese ondernemingen in Kosovo, en dat hij inzake dit gevoelige onderwerp aanvullende documentatie heeft geleverd. De bescherming van de wettelijke rechten van ondernemingen in Kosovo is een aangelegenheid die overeenkomstig Resolutie 1244 (1999) van de Veiligheidsraad van de Verenigde Naties rechtstreeks onder de bevoegdheid valt van het Interimbestuur van de Verenigde Naties in Kosovo (UNMIK). Het volledige dossier in kwestie is in het bezit van Unmik, de enige instantie die voor de gevraagde maatregelen met goede voorstellen kan komen. (2001/C 26 E/008) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2653/99 van Cristiana Muscardini (UEN) aan de Commissie (12 januari 2000) Betreft: Luchthaven Malpensa In een besluit dat de Italiaanse regering heeft uitgevaardigd naar aanleiding van de beschuldiging dat haar besluiten van 5 juli 1996 en 13 oktober 1997, waarbij alle vluchten van Linate naar Malpensa werden verplaatst, niet in overeenstemming waren met de communautaire voorschriften, werd bepaald dat 34 % van de Europese vluchten op de luchthaven Linate zou blijven totdat de toegangsinfrastructuur klaar zou zijn en de mededeling zou komen dat de werkzaamheden waren afgerond. Ik wijs er nogmaals op dat Linate als luchthaven voor de verbinding met de hoofdsteden van de 15 lidstaten moet blijven bestaan en vraag de Commissie of het haar bekend is hoeveel ongemak de gebruikers van de hub van Malpensa nog steeds ondervinden, met name als gevolg van het ontbreken van toereikende structuren, het feit dat de pendeltrein nog steeds niet bij terminal 2 stopt, waardoor de passagiers hun bagage zelf mee moeten slepen en zij gebruik moeten maken van taxi(cid:146)s of van de busverbinding tussen terminal 1 en terminal 2 (diensten die bovendien niet 24 uur per dag functioneren), alsook vanwege het feit dat er niet eens voldoende bagagewagentjes zijn? Wat vindt zij ervan dat de Italiaanse regering haar nog steeds niet de inlichtingen heeft verstrekt die voor 15 november binnen hadden moeten zijn? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (12 april 2000) De Commissie heeft bijzonder veel aandacht besteed aan de situatie van de luchthaven van Malpensa, met name wat de toegangs- en luchthaveninfrastructuur betreft, en zal dat ook in de toekomst blijven doen. Deze kwestie hangt immers nauw samen met het probleem van de verenigbaarheid met het Gemeen- schapsrecht van de Italiaanse regels voor de verdeling van het verkeer tussen de verschillende luchthavens van het luchthavensysteem van Milaan. Zo heeft de Commissie in 1998 en 1999 met de medewerking van gespecialiseerde adviseurs herhaaldelijk grondige controles van de staat van die infrastructuur uitgevoerd, met name om na te gaan of deze aangepast is aan het verkeersvolume dat naar Malpensa moet worden overgebracht ter uitvoering van voornoemde regels voor de verdeling van het verkeer. Op basis van deze informatie is de Commissie in 1998 opgetreden om de onmiddellijke toepassing van de oorspronkelijk goedgekeurde regels onverenig- baar met het Gemeenschapsrecht (1) te verklaren. Daarna hebben de Italiaanse autoriteiten rekening gehouden met het resultaat van die controles en hebben zij besloten de toepassing van deze regels uit te stellen (tot oktober 1999 en daarna tot december 1999). Wat met name de luchthaveninfrastructuur betreft, hebben de Italiaanse autoriteiten, rekening houdend met de door de gespecialiseerde adviseurs uitgevoerde controles, in oktober 1999 besloten bepaalde werkzaamheden en verbeteringen van diverse aspecten uit te voeren (beschikbaarheid van extra gates, opzetten van het systeem Apron Management Control, verbetering van de capaciteit voor de bagage- en de C 26 E/8 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 26. 1. 2001 paspoortcontrole, enz. ) In tegenstelling tot wat het geachte parlementslid lijkt te denken, hebben de Italiaanse autoriteiten de Commissie wel degelijk de gevraagde informatie over de effectieve uitvoering van deze werkzaamheden en verbeteringen meegedeeld. Deze informatie wordt momenteel door de Commissie geverifieerd. (1) Beschikking van de Commissie van 16 september 1998 inzake een procedure aangaande de toepassing van Verordening (EEG) nr. 2408/92 van de Raad (Zaak VII/AMA/11/98 (cid:129) Italiaanse verkeersverdelingsregels voor het luchthavensysteem van Milaan), PB L 337 van 12. 12. 1998. (2001/C 26 E/009) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2735/99 van Carlo Fatuzzo (PPE-DE) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Gratis toegang tot musea voor 55+-ers uit de EU Cultureel toerisme voor personen in de leeftijdsgroep van 55 tot 65 jaar vormt een bron van culturele verrijking, van gezonde vrijetijdsbesteding en van werkgelegenheid. Is de Commissie voornemens een richtlijn voor te stellen om dit toerisme te bevorderen en toegankelijker te maken? Kan de Commissie verder de Italiaanse minister Melandri verzoeken de in het Italiaanse staatsblad nr. 253 van 27. 10. 1999 gepubliceerde verordening, op grond waarvan alleen 65+-ers gratis toegang hebben tot monumenten, musea, opgravingen, parken, enz. , zo te wijzigen dat ook communautaire burgers tussen de 55 en de 65 jaar onder de bepalingen ervan vallen? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (13 maart 2000) De Commissie is zich ervan bewust dat cultureel toerisme veel werkgelegenheid kan opleveren. Zij heeft echter geen plannen hierover een richtlijn voor te stellen. De vraag op welke leeftijd men in Italiº gratis toegang tot culturele attracties moet krijgen, is ingevolge het subsidiariteitsbeginsel een zaak van deze lidstaat zelf. (2001/C 26 E/010) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2750/99 van Dorette Corbey (PSE) aan de Commissie (7 januari 2000) Betreft: Zeeschildpadden, natuurbescherming en toetreding: Cyprus 1. Is de Commissie op de hoogte van de discussie die in Cyprus gaande is betreffende de bescherming van het Akamas-schiereiland, een belangrijk broedgebied voor zeeschildpadden? Bij deze schildpadden- soorten gaat het volgens de lijst van de Internationale Unie voor Natuurbescherming (IUCN) onder andere om kwetsbare en bedreigde soorten. Is de Commissie op de hoogte van maatregelen betreffende de bescherming van Akamas die in 1998 door het Cypriotische parlement zijn goedgekeurd, maar nog niet door de ministerraad zijn aanvaard? Is de Commissie tevens op de hoogte van het feit dat ondertussen de hotelaccommodatie in het gebied verder wordt uitgebreid? 2. Is de Commissie, gelet op de aanstaande toetreding van Cyprus, gedachtewisselingen begonnen met betrekking tot de vraag of het Akamas-schiereiland en met name de stranden Asprokremmos, Lara en Toxeftra moeten worden opgenomen in het Natura 2000-netwerk van beschermingsgebieden, als vast- gesteld uit hoofde van de habitat- en de vogelrichtlijn (respectievelijk 92/43 van 21 mei 1992 (1) en 79/ 409 van 2 april 1979 (2))?


title: PERGUNTA ESCRITA E-2652/99 apresentada por Roberta Angelilli (UEN) à Comissão. Fiabilidade dos airbags.

eurovoc_concepts:
directive (EU)
motor car
product quality
road safety
safety device
testing
transport accident

formats: html pdf print

text: 21. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 330 E/37 publicou, recentemente, um relat(cid:243)rio intitulado «Overview of the environment and health in Europe in the 1990s» (6) que inclui, entre outros aspectos, uma quantifica(cid:231)ªo das rela(cid:231)ıes entre condi(cid:231)ıes de saœde e factores ambientais, como a polui(cid:231)ªo atmosfØrica. A directiva-quadro relativa (cid:224) qualidade do ar (96/62/CE) (7) prevŒ a avalia(cid:231)ªo da qualidade do ar ao n(cid:237)vel comunitÆrio. Os valores- -limite para determinados poluentes e os valores-meta para o ozono serªo fixados pela legisla(cid:231)ªo derivada. Os Estados-membros devem elaborar planos de ac(cid:231)ªo e programas a fim de atingirem estes valores-limite num per(cid:237)odo determinado. Uma primeira directiva derivada (1999/30/CE) (8) prevŒ um conjunto de valores-limite para o di(cid:243)xido de enxofre, as part(cid:237)culas finas, o di(cid:243)xido de azoto e o chumbo. O Parlamento procedeu (cid:224) primeira leitura de uma proposta de segunda directiva derivada (9) relativa a valores-limite para o benzeno e o mon(cid:243)xido de carbono no ar ambiente e o Conselho chegou a um acordo pol(cid:237)tico sobre a posi(cid:231)ªo comum correspondente. A Comissªo estÆ actualmente a desenvolver legisla(cid:231)ªo que abrange vÆrios metais pesados e hidrocarbonetos aromÆticos polic(cid:237)clicos (HAP). Quanto ao ozono, uma directiva derivada irÆ revogar a directiva relativa ao ozono actualmente em vigor (92/72/CEE). Em conjunto com uma directiva que fixa valores mÆximos nacionais de emissªo para as subst(cid:226)ncias precursoras de ozono, a proposta da Comissªo (10) faz parte de uma vasta estratØgia comunitÆria de luta contra a polui(cid:231)ªo pelo ozono, com o objectivo de obter melhoramentos concretos, por exemplo, reduzindo em mais de 70 %, atØ 2010, a exposi(cid:231)ªo ao ozono que excede o n(cid:237)vel de referŒncia estabelecido para a saœde humana pela OMS. O programa de investiga(cid:231)ªo «Ambiente» apoia uma grande parte da investiga(cid:231)ªo sobre os n(cid:237)veis de ozono fotoqu(cid:237)mico na Europa. No que respeita a problemas agudos de polui(cid:231)ªo atmosfØrica, convØm referir o projecto MEDCAPHOT (Mediterranean campaign of photochemical tracers (cid:129) transport and chemical evolution) que estudou a polui(cid:231)ªo atmosfØrica na Ærea de Atenas, assim como um grupo de projectos relativos a actividades de investiga(cid:231)ªo semelhantes em vÆrias cidades das costas espanhola e italiana. (1) JO L 297 de 13. 10. 1992. (2) OPOCE, ISBN 92-828-5672-0. (3) (4) OPOCE, ISBN 92-9157-202-0, figura 3. 12. 6. (5) «Europe(cid:146)s Environment: The Second Assessment» (OPOCE, ISBN 92-828-3351-8). «Advanced Air Quality Indicators and Reporting (cid:129) Methodological Study and Assessment», ENV/EPOC/PPC(99)9/ FINAL, dispon(cid:237)vel no endere(cid:231)o: http://www. oecd. int/env/online-soe. htm). ISBN 92-890-1169-6. JO L 296 de 21. 11. 1996. JO L 163 de 29. 6. 1999. JO C 53 de 24. 2. 1999. (6) (7) (8) (9) (10) COM(1999) 125. (2000/C 330 E/040) PERGUNTA ESCRITA E-2652/99 apresentada por Roberta Angelilli (UEN) (cid:224) Comissªo (12 de Janeiro de 2000) Objecto: Fiabilidade dos airbags Considerando que, em matØria de seguran(cid:231)a e preven(cid:231)ªo de acidentes, as Directivas 96/27/CE (1) e 96/79/ CE (2) (de aplica(cid:231)ªo obrigat(cid:243)ria desde 1 de Outubro de 1999) estabelecem as condi(cid:231)ıes e os requisitos tØcnicos para a avalia(cid:231)ªo, nomeadamente, do funcionamento dos airbags; Pode a Comissªo indicar: 1. 2. Em que estado de aplica(cid:231)ªo se encontram as medidas legislativas e nªo legislativas na UE relativas (cid:224) melhoria da seguran(cid:231)a rodoviÆria no per(cid:237)odo 1997-2001? Se os dados de que dispıe em matØria de seguran(cid:231)a rodoviÆria e de preven(cid:231)ªo de acidentes permitem emitir um parecer definitivo sobre a fiabilidade dos sistemas de airbags instalados? (1) (2) JO L 169 de 8. 7. 1996, p. 1. JO L 18 de 21. 1. 1997, p. 7. C 330 E/38 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 11. 2000 Resposta dada pela ComissÆria L. de Palacio em nome da Comissªo (6 de Mar(cid:231)o de 2000) Em Abril de 1997, a Comissªo apresentou uma comunica(cid:231)ªo intitulada «Promover a seguran(cid:231)a rodoviÆria na UE» (1), contendo um programa de ac(cid:231)ªo para o per(cid:237)odo 1997-2001. Na sequŒncia de sugestıes formuladas pelo Parlamento e pelo Conselho, a Comissªo estÆ a preparar, numa outra comunica(cid:231)ªo, um relat(cid:243)rio sobre o progresso do programa de ac(cid:231)ªo, estabelecendo prioridades para ac(cid:231)ıes futuras. Este relat(cid:243)rio Ø presentemente objecto de consultas no seio da Comissªo, esperando-se poder ser apresentado ao Parlamento e ao Conselho a muito breve prazo. Quanto (cid:224) fiabilidade dos sacos ou almofadas de ar (airbags), remetemos a Senhora Deputada para as duas directivas relativas (cid:224) homologa(cid:231)ªo de tipo dos autom(cid:243)veis, no que respeita (cid:224) sua capacidade de resistŒncia a choques: Directiva 96/27/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 20 de Maio de 1996, relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos ocupantes dos ve(cid:237)culos a motor em caso de colisªo lateral e que altera a Directi- va 70/156/CEE; e Directiva 96/79/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 16 de Dezembro de 1996, relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos ocupantes dos ve(cid:237)culos a motor em caso de colisªo frontal e que altera a Directiva 70/156/CEE (cid:129) ambas se tornaram obrigat(cid:243)rias para os novos ve(cid:237)culos a partir de Outubro de 1999. Para serem aprovados nos ensaios, com destaque para o ensaio de colisªo frontal a 56 km/h contra uma barreira desalinhada deformÆvel, os sacos de ar, quer do condutor quer do passageiro, tŒm de ser tecnologicamente eficazes. Ainda assim, as directivas nªo exigem especificamente que os sacos de ar sejam instalados, nem sªo estipuladas normas espec(cid:237)ficas quanto ao seu desempenho. O que se faz Ø medir as for(cid:231)as de desacelera(cid:231)ªo produzidas pela colisªo em bonecos (figurinos) antropomØtricos, utilizando-se os sacos de ar para garantir a restri(cid:231)ªo da energia de impacto a limites que permitam a sobrevivŒncia. No futuro, a indœstria desenvolverÆ sem dœvida estruturas com maior capacidade de resistŒncia ao choque, o que promoverÆ ainda mais o desenvolvimento de almofadas de ar e sistemas de restri(cid:231)ªo activados antes da colisªo agressiva, bem como sistemas que tenham em conta a idade e a estatura f(cid:237)sica do ocupante. (1) COM(97) 131 final. (2000/C 330 E/041) PERGUNTA ESCRITA E-2657/99 apresentada por Ant(cid:243)nio Campos (PSE) (cid:224) Comissªo (12 de Janeiro de 2000) Objecto: Pol(cid:237)tica Agr(cid:237)cola Comum Os cereais correspondem a 12 % da produ(cid:231)ªo agr(cid:237)cola final da Uniªo e absorvem 48 % das despesas do FEOGA-Garantia. Pe(cid:231)o a seguinte informa(cid:231)ªo: 1. Qual o encargo da Uniªo em subs(cid:237)dios por kg de trigo produzido, tendo em conta todas as despesas, incluindo os subs(cid:237)dios (cid:224) exporta(cid:231)ªo, retirada de terras, etc. exigidos pela Pol(cid:237)tica da Uniªo ligada (cid:224) produ(cid:231)ªo de cereais? 2. Qual o pre(cid:231)o mØdio por kg do trigo, no mercado mundial, no ano 1999? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (10 de Fevereiro de 2000) Com base nos elementos inclu(cid:237)dos na estimativa das necessidades de dota(cid:231)ıes do Fundo Europeu de Orienta(cid:231)ªo e de Garantia Agr(cid:237)cola (FEOGA), sec(cid:231)ªo Garantia, para o or(cid:231)amento de 2000, a parte do custo relativa ao trigo (mole e duro) ascende a 6 595 milhıes de € para uma produ(cid:231)ªo de 95,5 milhıes de toneladas, do que resulta um custo de 69 € por tonelada produzida


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2681/99 υποβολή: Luis Berenguer Fuster (PSE) προς την Επιτροπή. Δηλώσεις της ισπανικής κυβέρνησης σχετικά με τη διαδικασία κατά της Ισπανίας για το θέμα των κρατικών ενισχύσεων στον τομέα του ηλεκτρισμού.

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
competition policy
control of State aid
electrical industry

text: 8. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 225 E/191 zh·thma toy kata· po·son ei·nai dynath· h prosfygh· kata· tvn apofa·sevn thw epoptey·oysaw arxh·w env·pion tvn dikasthri·vn epafi·etai sta kra·th me·lh. H proteino·menh odhgi·a perie·xei vsto·so kateyuy·nseiw vw prow thn parakoloy·uhsh tvn diasynoriakv·n prosforv·n ejagora·w gia tiw opoi·ew armo·diew ei·nai oi epoptey·oysew arxe·w perissote·rvn toy eno·w kratv·n melv·n. (1) EE C 378 thw 13. 12. 1997. (2000/C 225 E/214) GRAPTH ERVTHSH E-2681/99 ypobolh·: Luis Berenguer Fuster (PSE) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Dhlv·seiw thw ispanikh·w kybe·rnhshw sxetika· me th diadikasi·a kata· thw Ispani·aw gia to ue·ma tvn kratikv·n enisxy·sevn ston tome·a toy hlektrismoy· H ispanikh· kybe·rnhsh kai, sygkekrime·na, o ypoyrgo·w biomhxani·aw kai kybernhtiko·w ekpro·svpow k. Josep Piqué, dh·lvse epaneilhmme·na o·ti, pri·n apo· to te·low toy tre·xontow e·toyw, h Epitroph· ua la·bei apo·fash sxetika· me th diadikasi·a kata· thw Ispani·aw gia tiw kratike·w enisxy·seiw ston tome·a toy hlektrismoy· vw antista·umish toy ko·stoyw meta·bashw ston antagvnismo·. Symfvnei· h Epitroph· me tiw dhlv·seiw ayte·w thw ispanikh·w kybe·rnhshw; Apa·nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph·w (8 Febroyari·oy 2000) Kata· tiw epafe·w poy pragmatopoih·uhkan metajy· toy ispanoy· ypoyrgoy· kai toy armo·dioy gia thn politikh· peri· antagvnismoy· me·loyw thw Epitroph·w, ejeta·sthke to endexo·meno thw e·kdoshw apo·fashw gia ton en lo·gv fa·kelo prin apo· ta te·lh toy 1999. Entoy·toiw, h e·reyna thn opoi·a dienh·rghse aneja·rthtow sy·mboylow, kauv·w kai o sy·nuetow xarakth·raw toy fake·loy den epe·trecan thn epi·teyjh aytoy· toy sto·xoy. H Epitroph· eyelpistei· o·ti ua ei·nai se ue·sh na ekdv·sei apo·fash to syntomo·tero dynato·n. (2000/C 225 E/215) GRAPTH ERVTHSH E-2682/99 ypobolh·: Luis Berenguer Fuster (PSE) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Apo·fash sxetika· me th diadikasi·a kata· thw Ispani·aw gia to zh·thma tvn kratikv·n enisxy·sevn O ispaniko·w Ty·pow anafe·retai se plhrofori·ew poy dhmosiey·uhkan sto fylla·dio gia thn hlektrikh· ene·rgeia poy ekdi·dei to Ypoyrgei·o Biomhxani·aw kai sy·mfvna me tiw opoi·ew oi etairei·ew toy tome·a e·xoyn h·dh eispra·jei synolika· 387 disek. 223 ekat. pese·tew apo· tiw enisxy·seiw ayte·w. To poso· ayto· to plhrv·noyn oi ispanoi· katanalvte·w, me·sv ayjh·sevn stoyw logariasmoy·w toy hlektrikoy· rey·matow. Apantv·ntaw se erv·thsh· moy, h Epitroph· dh·lvse o·ti den ei·xe uevrh·sei sko·pimo na apofasi·sei thn anastolh· thw plhrvmh·w tvn enisxy·sevn, lo·gv «thw apoysi·aw eno·w proy¤ pa·rxontow plaisi·oy(cid:133). , thw polyploko·thtaw toy fake·lloy aytoy· kai tvn synexizo·menvn epafv·n». Sto metajy· oi katanalvte·w synexi·zoyn na plhrv·noyn to ti·mhma tvn enisxy·sevn aytv·n oi opoi·ew uevroy·ntai, kat arxh·n, para·nomew• tayto·xrona, oi epixeirh·seiw e·xoyn h·dh eispra·jei peri·poy to 30 % toy syno·loy tvn enisxy·sevn, oi opoi·ew dy·skola ua epistrafoy·n ea·n ekdouei· ka·poia apo·fash prow ayth· thn katey·uynsh. Pistey·ei h Epitroph· o·ti ei·nai tv·ra sko·pimo na ekdv·sei anastaltikh· apo·fash o·son afora· thn ypo·uesh ayth·;


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2635/99 von Hiltrud Breyer (Verts/ALE) an die Kommission. Förderungen für Atomenergie und erneuerbare Energien.

eurovoc_concepts:
budgetary control
economic support
energy policy
nuclear energy
renewable energy

text: 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/187 Antwort von Frits Bolkestein Im Namen der Kommission (15. Februar 2000) Die Kommission kann dem Herrn Abgeordneten mitteilen, da(cid:223) sie den von ihm angesprochenen Fall auf eine Beschwerde hin gepr(cid:252)ft hat, in der die Rechtm(cid:228)(cid:223)igkeit der betreffenden Auftragsvergabe in Frage gestellt wurde. Auf der Grundlage der in der Beschwerde enthaltenen Informationen hat die Kommission ein Schreiben an die griechischen Beh(cid:246)rden gerichtet, in dem sie hinsichtlich der Rechtm(cid:228)(cid:223)igkeit bestimmter Teile des Vergabeverfahrens Vorbehalte anmeldet und die betreffenden Beh(cid:246)rden um weitere Ausk(cid:252)nfte und eine Stellungnahme ersucht. Auch die griechische Presse hat Zweifel an der Rechtm(cid:228)(cid:223)igkeit dieser Auftragsvergabe ge(cid:228)u(cid:223)ert. Bevor sie sich ein Urteil gebildet hat, hat die Kommission deshalb auch versucht, herauszufinden, inwieweit die Behauptungen der Wahrheit entsprechen. Die Pr(cid:252)fung der Angelegenheit wird in K(cid:252)rze abgeschlossen sein. Da(cid:223) Verz(cid:246)gerungen bei der Ausf(cid:252)hrung der Bauarbeiten eingetreten sind, ist sicher bedauerlich, aber es ist nicht Sache der Kommission, die Verantwortung hierf(cid:252)r bestimmten Stellen zuzuweisen. Die Kommission m(cid:246)chte dem Herrn Abgeordneten versichern, da(cid:223) die finanzielle Beteiligung der Gemein- schaft an dem Bauprojekt (cid:252)berpr(cid:252)ft werden wird, sobald sie hinsichtlich der genannten Beschwerde zu einem abschlie(cid:223)enden Urteil gelangt ist. (2000/C 225 E/208) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2635/99 von Hiltrud Breyer (Verts/ALE) an die Kommission Betrifft: F(cid:246)rderungen f(cid:252)r Atomenergie und erneuerbare Energien (12. Januar 2000) 1. Kann die Kommission auflisten, wie viele F(cid:246)rdergelder die Atomenergie (inklusive Fusion) einerseits und die erneuerbaren Energien (Solar und Wind) andererseits aus den entsprechenden Haushaltstiteln des Gesamthaushaltsplans der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften seit Gr(cid:252)ndung der Gemeinschaften erhalten haben? 2. Wenn nein, warum nicht? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (1. M(cid:228)rz 2000) Die gew(cid:252)nschten Informationen werden der Frau Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parla- ments unmittelbar zugesandt. (2000/C 225 E/209) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2645/99 von Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Subventionen im indischen Ledersektor (12. Januar 2000) In der vergangenen Wahlperiode habe ich eine Anfrage (E-3822/98) (1) an die Kommission gerichtet, die in ihrer Antwort auf die Antwort auf eine fr(cid:252)here Anfrage von mir verwies (P-3790/98) (2), obwohl besagte Stellungnahme nichts mit der neuen Frage zu tun hatte. Deshalb m(cid:246)chte ich die Kommission erneut fragen, ob sie mir die Liste der Projekte (cid:252)bermitteln kann, die die Europ(cid:228)ische Union in Indien finanziert hat und die den indischen Ledersektor beg(cid:252)nstigen (Leder, Schuhe und Lederwaren)? Kann die Kommission ferner das Datum der Annahme und die Ziele (cid:252)bermit- teln? (1) ABl. C 142 vom 21. 5. 1999, S. 155. (2) ABl. C 142 vom 21. 5. 1999, S. 150


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2610/99 af Karl von Wogau (PPE-DE) til Kommissionen. Begrænsning af den fri bevægelighed med hensyn til bestemmelser om våben.

eurovoc_concepts:
Germany
directive (EU)
free movement of persons
hunting
internal border of the EU
personal weapon

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/185 (2000/C 225 E/205) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2608/99 af Gilles Savary (PSE) til Kommissionen (22. december 1999) Om: Direktiv 79/409/E(cid:216)F (cid:129) jagts(cid:230)soner Kan Kommissionen i betragtning af, at (cid:230)ndringen af direktiv 79/409/E(cid:216)F (1) om beskyttelse af vilde fugle, som blev p(cid:229)gyndt under foreg(cid:229)ende valgperiode hovedsagelig med henblik p(cid:229) en n(cid:230)rmere pr(cid:230)cisering af lovgivning, endnu ikke er gennemfłrelsesbestemmelserne og p(cid:229) gennemfłrelse af artikel 7 i national afsluttet, oplyse, hvilken holdning den har til en eventuel fasts(cid:230)ttelse af jagts(cid:230)soner i de forskellige medlemsstater? Hvilken pr(cid:230)cis fortolkning af de generelle bestemmelser i artikel 7 i dens nuv(cid:230)rende formulering tager Kommissionen i dag som udgangspunkt? (1) EFT L 103 af 25. 4. 1979, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (11. januar 2000) Da proceduren for (cid:230)ndring af R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle ikke er afsluttet, skal medlemsstaterne fasts(cid:230)tte jagts(cid:230)sonen for fugle p(cid:229) grundlag af de nuv(cid:230)rende bestemmelser i artikel 7, stk. 4, i direktivet. Fortolkningen af EF-retten p(cid:229)hviler ikke Kommissionen, men Domstolen. Sidstn(cid:230)vnte har fortolket bestemmelserne i artikel 7, stk. 4, i dom af 17. januar 1991 (sag C-157/89, Kommissionen mod Italien (1)) og i dom af 19. januar 1994 (sag C-435/92, »Association pour la protection des animaux sauvages« m. fl. mod pr(cid:230)fekten for departementet Maine-et-Loire og pr(cid:230)fekten for departementet Loire-Atlantique, anmod- ning om pr(cid:230)judiciel afgłrelse indgivet af »Tribunal administratif de Nantes«, Frankrig (2)). (1) (2) Sml. 1991, s. I-0057. Sml. 1994, s. I-0067. (2000/C 225 E/206) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2610/99 af Karl von Wogau (PPE-DE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Begr(cid:230)nsning af den fri bev(cid:230)gelighed med hensyn til bestemmelser om v(cid:229)ben Har Kommissionen kendskab til, at det siden den 22. juni 1999 i Forbundsrepublikken Tyskland har v(cid:230)ret nłdvendigt med en yderligere formular »INF 3« (R(cid:252)ckwarenregelung Auskunftsblatt) for at medfłre v(cid:229)ben, som allerede er registreret i det europ(cid:230)iske v(cid:229)benpas? Er Kommissionen enig i, at det i den forbindelse drejer sig om en begr(cid:230)nsning af den fri bev(cid:230)gelighed? Med indfłrelse af det europ(cid:230)iske v(cid:229)benpas burde medfłrelse af v(cid:229)ben p(cid:229) medlemsstaternes territorium egentlig definitivt v(cid:230)re reguleret. Form(cid:229)let med denne ny formular er ikke klart. Merv(cid:230)rdiafgiften er indeholdt i kłbsprisen. Ved salg af et v(cid:229)ben eksisterer der desuden en forpligtelse til inden for en frist p(cid:229) fire uger at slippe det p(cid:229)g(cid:230)ldende v(cid:229)ben i v(cid:229)bentilladelsen eller i det europ(cid:230)iske v(cid:229)benpas. Ved gr(cid:230)nse- overskridelse burde det egentlig v(cid:230)re tilstr(cid:230)kkeligt at forel(cid:230)gge det europ(cid:230)iske v(cid:229)benpas. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (3. februar 2000) R(cid:229)dets direktiv 91/477/E(cid:216)F af 18. juni 1991 om erhvervelse og besiddelse af v(cid:229)ben (1) indeholder i artikel 12 en bestemmelse om, at medlemsstaterne kun kan tillade overfłrsel af skydev(cid:229)ben under en rejse C 225 E/186 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 gennem to eller flere medlemsstater, hvis den p(cid:229)g(cid:230)ldende har opn(cid:229)et en forudg(cid:229)ende tilladelse. Som en undtagelse fra denne forudg(cid:229)ende tilladelse kan j(cid:230)gere for skydev(cid:229)ben af kategori C eller D i henhold til direktivets bilag I og konkurrenceskytter for skydev(cid:229)ben af kategori B, C eller D besidde et eller flere skydev(cid:229)ben under en rejse gennem to eller flere medlemsstater med henblik p(cid:229) at udłve deres aktiviteter, s(cid:229)fremt de er i besiddelse af et europ(cid:230)isk skydev(cid:229)benpas, hvorp(cid:229) dette eller disse v(cid:229)ben er angivet, og de kan dokumentere grunden til rejsen, blandt andet ved forel(cid:230)ggelse af en indbydelse. Denne undtagelse g(cid:230)lder dog ikke ved rejser til en medlemsstat, som i henhold til artikel 12, stk. 2, i direktiv 91/477/E(cid:216)F forbyder erhvervelse og besiddelse af det p(cid:229)g(cid:230)ldende v(cid:229)ben eller kr(cid:230)ver tilladelse hertil. De tyske myndigheder har ikke underrettet Kommissionen om indfłrelsen af det dokument, hvortil det (cid:230)rede medlem henviser. Kommissionen henvendte sig til de tyske myndigheder den 16. december 1999 for at f(cid:229) en redegłrelse for dette dokument samt for (cid:229)rsagerne og grundlaget for indfłrelsen deraf i Tyskland. N(cid:229)r Kommissionen har modtaget de tyske myndigheders besvarelse, vil den vil orientere det (cid:230)rede medlem om, hvilke foranstaltninger den agter at tr(cid:230)ffe. Kommissionen łnsker dog at understrege, at det europ(cid:230)iske skydev(cid:229)benpas er det eneste dokument, der anerkendes af samtlige medlemsstater med henblik p(cid:229) at tillade midlertidig overfłrsel af skydev(cid:229)ben i forbindelse med rejser mellem flere medlemsstater, der foretages af EU-borgere, herunder j(cid:230)gere og konkurrenceskytter. Kommissionen vil i den rapport om gennemfłrelsen af direktiv 91/477/E(cid:216)F, som den i henhold til direktivets artikel 12, stk. 2, er forpligtet til at afl(cid:230)gge for Europa-Parlamentet og R(cid:229)det, hvilket vil ske i lłbet af 2000, tage hłjde for, hvorledes det europ(cid:230)iske skydev(cid:229)benpas fungerer. (1) EFT L 256 af 13. 9. 1991. (2000/C 225 E/207) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2614/99 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Overtr(cid:230)delser og problemer i forbindelse med overdragelse og bygning af det EU- stłttede hospital i Katerini trods for det uforholdsm(cid:230)ssigt Den 26. november 1996 blev opfłrelsen af amtshospitalet i Katerini af Den Offentlige Styrelse for Bygning af Behandlings- og Plejefaciliteter (DEPANOM), som er en statslig institution, overdraget til en vis joint venture-sammenslutning til lave tilbud samt andre overtr(cid:230)delser af proceduren for overdragelse. Overdragelsen af projektet skete ved en afgłrelse fra DEPANOM, uden at der var givet samtykke fra UdbudskomitØen, som havde kr(cid:230)vet en begrundelse for det meget lave tilbud. Denne blev dog aldrig givet, hvilket medfłrte, at ovenn(cid:230)vnte komitØ ikke kunne give sit samtykke. Denne fremgangsm(cid:229)de har bl. a. medfłrt betydelige forsinkelser i gennemfłrelsen af projektet med det resultat, at joint venture-entreprenłren er blevet p(cid:229)lagt en kontraktklausul p(cid:229) 90 mio. drakmer. Besynderligt nok blev entreprenłren i stedet for at blive sat fra bestillingen, som det ellers er foreskrevet i s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde, af DEPANOM indrłmmet otte m(cid:229)neders uds(cid:230)ttelse af fristen for f(cid:230)rdiggłrelse af projektet. I dag, dvs. 33 m(cid:229)neder efter overdragelsen af projektet og 5 m(cid:229)neder efter udlłbet af fristen for dets gennemfłrelse, er ikke engang skelettet af hospitalet f(cid:230)rdigt. Det skłnnes imidlertid, at 20 % af det samlede projekt er afsluttet. Kommissionens 15. generaldirektorat udtrykker i en advarselsskrivelse af 5. maj 1998 til de ansvarlige myndigheder forbehold med hensyn til overdragelsesproceduren og giver ligeledes udtryk for sin skepsis, hvad ang(cid:229)r muligheden for at forts(cid:230)tte arbejdet. Kan Kommissionen oplyse de konkrete (cid:229)rsager til, at Kommissionen har udsendt denne skrivelse? Hvem mener Kommissionen er ansvarlig for denne situation, herunder is(cid:230)r forsinkelserne? Mener Kommissionen, at der er gode grunde til helt at fjerne bevillingerne til fuldendelse af det p(cid:229)g(cid:230)ldende projekt?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2705/99 von Ian Hudghton (Verts/ALE) an die Kommission. Fischerei: Umverteilung von FIAF-Geldern.

eurovoc_concepts:
FIFG
Structural Funds
United Kingdom
common fisheries policy
financial management
regulation (EU)

text: C 330 E/42 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 21. 11. 2000 In Anbetracht dieser vom Rat und vom EP auferlegten klaren, rechtsverbindlichen Verpflichtung zu einer erheblichen Erh(cid:246)hung der Zielvorgaben in einem Vorschlag, der Ende 1999 oder Anfang 2000 ver(cid:246)ffent- licht werden soll, wird die Kommission gebeten mitzuteilen, wann sie dem EP und dem Rat ihren Vorschlag f(cid:252)r eine Revision der Richtlinie vorlegen wird? Was insbesondere die Zielvorgaben angeht, wird die Kommission ein gemeinsames Ziel f(cid:252)r Recycling und Wiederverwendung miteinbeziehen? (1) ABl. L 365 vom 31. 12. 1994, S. 10. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (16. M(cid:228)rz 2000) Die Verpflichtung zu einer gr(cid:252)ndlichen (cid:220)berpr(cid:252)fung der Zielvorgaben f(cid:252)r die Verwertung beziehungsweise stoffliche Verwertung ergibt sich aus Artikel 6 Absatz 3 Buchstabe b und Artikel 6 Absatz 1 Buchstabe c der Richtlinie 94/62/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 20. Dezember 1994 (cid:252)ber Verpackungen und Verpackungsabf(cid:228)lle. Der Kompromi(cid:223), zu dem das Parlament und der Rat nach langwierigen Diskussionen im Vermittlungsausschu(cid:223) kamen, sieht ein erstes Paket bis Mitte 2001 zu erreichender quantifizierter Zielvorgaben f(cid:252)r die Verwertung beziehungsweise stoffliche Verwertung und dar(cid:252)ber hinaus die Verpflichtung der Gemeinschaft vor, diese Zielvorgaben in einer zweiten Phase, die bis Mitte 2006 abgeschlossen sein mu(cid:223), durch entsprechende Vorschriften erheblich zu erh(cid:246)hen. Die Verpackungsindustrie umfa(cid:223)t viele Menschen und Organisationen, unter anderem die Unternehmen, Verbraucher, Umweltorganisationen und -beh(cid:246)rden. Sie haben ein breites Spektrum von Interessen. Um einen ausgewogenen Ansatz zu erreichen mu(cid:223) daher ein Dialograhmen geschaffen werden. Dies erm(cid:246)g- licht der Kommission, die Situation richtig zu bewerten und L(cid:246)sungsm(cid:246)glichkeiten zu entwickeln, um die Richtlinie wirksamer zu gestalten. Verschiedene Optionen wurden den Beteiligten und den Mitgliedstaaten vorgelegt und mit ihnen er(cid:246)rtert, doch wird (cid:252)ber die Ma(cid:223)nahmen, die die Kommission letztlich vorschl(cid:228)gt, noch intern beraten. Die Revision nimmt mehr Zeit in Anspruch, als urspr(cid:252)nglich vorgesehen war. Die Kommission wird dem Rat und dem Parlament einen f(cid:246)rmlichen Vorschlag f(cid:252)r die Revision der Richtlinie vorlegen, damit sie die n(cid:246)tigen Ma(cid:223)nahmen rechtzeitig verabschieden k(cid:246)nnen. (2000/C 330 E/046) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2705/99 von Ian Hudghton (Verts/ALE) an die Kommission Betrifft: Fischerei: Umverteilung von FIAF-Geldern (12. Januar 2000) Wenn ein Mitgliedsstaat nicht die gesamte Zuteilung von FIAF-Geldern nutzt, liegt es dann im Ermessen dieses Mitgliedsstaates, die Gelder unter einem anderen Programm anderen Sektoren als der Fischerei zuzuteilen? Wenn ja, kann die Kommission Beispiele auff(cid:252)hren, wo dies in die Praxis umgesetzt wurde? (2000/C 330 E/047) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2706/99 von Ian Hudghton (Verts/ALE) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Fischerei: FIAF und das VK Kann die Kommission Statistiken (cid:252)ber die Mittel bereitstellen, die im Rahmen des FIAF f(cid:252)r das Vereinigte K(cid:246)nigreich in den Jahren 1998 und 1999 zur Verf(cid:252)gung gestellt wurden, und mitteilen, in welchem Ma(cid:223)e sie genutzt wurden, vor allem aber auch, wieviel ungenutzt blieb?


title: QUESTION ÉCRITE E-2669/99 posée par Benedetto Della Vedova (TDI) à la Commission. Aides d'État à l'entreprise Philipp Holzmann AG.

eurovoc_concepts:
Germany
company in difficulties
control of State aid
infringement of EU law
public works

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/99 l(cid:146)obligation de notification prØalable aux termes de la directive 98/34/CE du Parlement et du Conseil du 22 juin 1998 prØvoyant une procØdure d(cid:146)information dans le domaine des normes et rØglementations techniques (3) (telle que modifiØe par la directive 98/48/CE du Parlement et du Conseil du 20 juillet 1998 (4)). (1) (2) (3) (4) JO L 298 du 17. 10. 1989. JO L 202 du 30. 7. 1997. JO L 204 du 21. 7. 1998. JO L 217 du 5. 8. 1998. (2000/C 280 E/101) QUESTION (cid:201)CRITE E-2669/99 posØe par Benedetto Della Vedova (TDI) (cid:224) la Commission Objet: Aides d(cid:146)(cid:201)tat (cid:224) l(cid:146)entreprise Philipp Holzmann AG (12 janvier 2000) Il a ØtØ indiquØ que le gouvernement allemand a l(cid:146)intention d(cid:146)engager une sØrie de mesures afin de favoriser la restructuration du groupe de travaux publics Holzmann AG. Compte tenu du fait que la rØcente communication de la Commission sur l(cid:146)application des articles 87 et 88 du traitØ CE aux aides d(cid:146)(cid:201)tat sous forme de garantie prØcise les ØlØments de nature (cid:224) ramener les garanties de l(cid:146)(cid:201)tat au cas d(cid:146)espŁce des «aides d(cid:146)(cid:201)tat» et leur compatibilitØ avec l(cid:146)article 87 du traitØ CE. Compte tenu du fait que les mesures annoncØes, prŒts pour un montant de 150 millions de DEM et garanties pour 100 millions de DEM supplØmentaires, constituent des aides d(cid:146)(cid:201)tat (et notamment des aides pour le sauvetage et la restructuration, tels que dØfinies dans les lignes directrices communautaires publiØes dans le JO C 368 du 23. 12. 1994) importantes aux fins de l(cid:146)application des articles 87 et 88 du traitØ CE. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que ces mesures prises par le gouvernement allemand constituent une grave distorsion de la concurrence (cid:224) l(cid:146)intØrieur de la CommunautØ et violent les rŁgles relatives aux aides d(cid:146)(cid:201)tat contenues aux articles 87 et 88 du traitØ CE? (cid:192) la lumiŁre des dØclarations du commissaire chargØ de la concurrence et du gouverneur de la Banque centrale europØenne sur la «concomitance» entre les actions et les projets d(cid:146)ingØrence de l(cid:146)(cid:201)tat dans les marchØs et la faiblesse de l(cid:146)euro, la Commission a-t-elle l(cid:146)intention de prendre des initiatives afin de restreindre les cas d(cid:146)espŁce dans lesquels il est possible de dØroger (cid:224) l(cid:146)interdiction des aides d(cid:146)(cid:201)tat contenue (cid:224) l(cid:146)article 87 du traitØ CE? N(cid:146)estime-t-elle pas notamment qu(cid:146)il convient de prendre des initiatives visant (cid:224) innover, voire (cid:224) dØpasser, au sens plus restrictif les «lignes directrices communautaires pour les aides d(cid:146)(cid:201)tat au sauvetage et (cid:224) la restructuration des entreprises en difficultØ» susmentionnØes, caractØrisØes par un rØgime d(cid:146)autorisation excessivement gØnØral et vaste? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (9 fØvrier 2000) Pour pouvoir dØterminer si les mesures envisagØes par le gouvernement allemand constituent ou non une grave distorsion de concurrence, il convient de procØder (cid:224) une analyse circonstanciØe (cid:224) la lumiŁre des critŁres dØfinis dans les lignes directrices pour les aides d(cid:146)(cid:201)tat au sauvetage et (cid:224) la restructuration d(cid:146)entreprises en difficultØ (1). Ces lignes directrices, qui sont entrØes en vigueur le 9 octobre 1999, modifient celles de 1994 et Øtablissent des critŁres plus stricts, par exemple en ce qui concerne la prØvention de distorsions de concurrence indues et le principe de «l(cid:146)aide unique» («one time, last time»). Un premier examen de la notification a permis (cid:224) la Commission de constater que l(cid:146)aide soulevait des doutes sØrieux quant (cid:224) sa compatibilitØ avec le marchØ commun. La Commission a par consØquent engagØ, le 18 janvier 2000, une procØdure visant (cid:224) permettre un examen approfondi des mesures en cause. (1) JO C 288 du 9. 10. 1999


title: PREGUNTA ESCRITA E-2663/99 de Glenys Kinnock (PSE) a la Comisión. Liberalización de la contratación pública.

eurovoc_concepts:
application of EU law
development aid
liberalisation of the market
public contract
tariff negotiations

text: C 374 E/8 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/008) PREGUNTA ESCRITA E-2661/99 de Glenys Kinnock (PSE) a la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Asunto: Pa(cid:237)ses en desarrollo y comercio mundial Considerando que la mayor(cid:237)a de los pa(cid:237)ses en desarrollo no dispone de los recursos humanos ni de la capacidad tØcnica necesarios para gestionar la actual agenda de la OMC y no participa en el grupo de trabajo voluntario sobre el Acuerdo de Contrataci(cid:243)n Pœblica, ¿puede decir la Comisi(cid:243)n si presta a estos pa(cid:237)ses algœn tipo de ayuda para permitirles participar en este debate? (2000/C 374 E/009) PREGUNTA ESCRITA E-2662/99 de Glenys Kinnock (PSE) a la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Asunto: Repercusiones de la liberalizaci(cid:243)n de la contrataci(cid:243)n pœblica en los pa(cid:237)ses en desarrollo ¿Ha elaborado la Comisi(cid:243)n estudios sobre las repercusiones de la liberalizaci(cid:243)n de la contrataci(cid:243)n pœblica en los pa(cid:237)ses en desarrollo? En caso negativo, ¿tiene la intenci(cid:243)n de elaborar dichos estudios? (2000/C 374 E/010) PREGUNTA ESCRITA E-2663/99 de Glenys Kinnock (PSE) a la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Asunto: Liberalizaci(cid:243)n de la contrataci(cid:243)n pœblica ¿Es correcta la interpretaci(cid:243)n del mandato de negociaci(cid:243)n de la UE segœn la cual esta œltima tiene la intenci(cid:243)n de incluir la liberalizaci(cid:243)n de la contrataci(cid:243)n pœblica en la pr(cid:243)xima ronda de negociaciones de la OMC? En caso afirmativo, ¿c(cid:243)mo piensa la Comisi(cid:243)n compaginar este objetivo con su compromiso hacia los pa(cid:237)ses en desarrollo, en particular con el art(cid:237)culo 178 del Tratado de Amsterdam en virtud del cual sus pol(cid:237)ticas exteriores deberÆn ser coherentes y no mermar su esfuerzo en favor de los pa(cid:237)ses en desarrollo? Teniendo en cuenta esta obligaci(cid:243)n jur(cid:237)dica, ¿piensa la Comisi(cid:243)n que la liberalizaci(cid:243)n de la contrataci(cid:243)n pœblica beneficiarÆ a los pa(cid:237)ses mÆs pobres? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-2661/99, E-2662/99 y E-2663/99 dada por el Sr. Lamy en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de febrero de 2000) El dinero gastado en contratos pœblicos (excluyendo las compras relacionadas con la defensa) supone por lo menos el 10-15 % del producto interior bruto (PIB) en la mayor(cid:237)a de los pa(cid:237)ses. La ausencia de normas multilaterales que determinen c(cid:243)mo se debe gastar ese dinero hace que los Gobiernos puedan mantener pol(cid:237)ticas y prÆcticas de contrataci(cid:243)n que son discriminatorias y distorsionan el comercio. Los procedimientos de contrataci(cid:243)n opacos o discriminatorios afectan negativamente a los objetivos de desarrollo a largo plazo de los pa(cid:237)ses que estÆn subvencionando industrias no competitivas, creando un ambiente propenso a la corrupci(cid:243)n y al soborno. Esta conclusi(cid:243)n se basa en una investigaci(cid:243)n emp(cid:237)rica llevada a cabo por otros pa(cid:237)ses y organizaciones. AdemÆs, se reduce el efecto de liberalizaci(cid:243)n comercial 28. 12. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 374 E/9 logrado por la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio (OMC) y su antecesor, el Acuerdo General sobre Aranceles Aduaneros y Comercio (GATT), ya que una importante proporci(cid:243)n del comercio potencial queda fuera del alcance normativo de la OMC. Un mercado de contrataci(cid:243)n abierto implica obtener la mÆxima rentabilidad del dinero de los contribu- yentes. Se producen en consecuencia significativos ahorros de costes. Este dinero puede utilizarse para llevar a cabo objetivos de desarrollo o de otro tipo. Por ello, la Comunidad apoya los esfuerzos realizados en las Naciones Unidas y otras organizaciones internacionales a fin de persuadir a los distintos pa(cid:237)ses para que utilicen las mejores prÆcticas de contrataci(cid:243)n y efectœen compras lo mÆs rentables posible. El objetivo a largo plazo de la Comunidad de liberalizar la contrataci(cid:243)n sobre una base multilateral en el igual que el marco de la OMC deber(cid:237)a considerarse complementario a estas otras iniciativas, al compromiso expuesto en el art(cid:237)culo 178 (antiguo art(cid:237)culo 130r) del Tratado CE para no socavar los esfuerzos de ayuda a pa(cid:237)ses en desarrollo. La Comunidad reconoce que la elaboraci(cid:243)n del marco normativo necesario en la OMC llevarÆ tiempo y requerirÆ un planteamiento pragmÆtico. Si se quiere lograr ese objetivo, deberÆ hacerse de manera gradual. La transparencia es fundamental si queremos lograr un entorno estable y seguro para la contrataci(cid:243)n, y el planteamiento de la Comunidad en v(cid:237)speras de la Conferencia Ministerial de Seattle era por lo tanto intentar completar el trabajo multilateral en curso y reforzarlo posteriormente. La dificultad principal a la que se enfrenta la OMC es pol(cid:237)tica. Debe persuadirse a los distintos pa(cid:237)ses (cid:129)y no s(cid:243)lo a los pa(cid:237)ses en desarrollo(cid:129) de que es necesario dejar de utilizar la contrataci(cid:243)n como un medio para alcanzar otros objetivos. Esto requiere la existencia de medios fifedignos para lograr dichos objetivos. Ese es uno de los grandes desaf(cid:237)os a los que se enfrentan actualmente los partidarios de pol(cid:237)ticas abiertas de contrataci(cid:243)n. Se han llevado a cabo varios estudios espec(cid:237)ficos de pa(cid:237)ses en el contexto bilateral y (cid:129)tal como se indica mÆs arriba(cid:129) existen trabajos en curso en otras organizaciones internacionales tales como la ONU y la Organizaci(cid:243)n para la Cooperaci(cid:243)n y el Desarrollo Econ(cid:243)mico (OCDE). Hasta ahora, la Comisi(cid:243)n no ve la ventaja de llevar a cabo estudios adicionales sobre los beneficios de liberalizar la contrataci(cid:243)n para pa(cid:237)ses en v(cid:237)as de desarrollo individuales o en general, pero estÆ dispuesta a reconsiderar si merecen la pena algunos esfuerzos adicionales para persuadir a los pa(cid:237)ses en desarrollo de que les interesa abrir sus mercados de contrataci(cid:243)n. Las dificultades a las que se enfrentan los pa(cid:237)ses en desarrollo, especialmente los menos desarrollados, a la hora de participar en el proceso de Ginebra van mÆs allÆ del problema de la contrataci(cid:243)n. En este œltimo contexto, la Comunidad propuso una iniciativa, que estÆn considerando actualmente los miembros del Acuerdo de Contrataci(cid:243)n Pœblica (GPA), para extender el beneficio de este Acuerdo a los pa(cid:237)ses menos desarrollados. Desde un punto de vista mÆs tØcnico, el GPA prevØ la asistencia tØcnica a pa(cid:237)ses en v(cid:237)as de desarrollo, y se han propuesto disposiciones similares dentro del esfuerzo de transparencia mencionado la Comunidad ha participado y colaborado en la organizaci(cid:243)n de varios anteriormente. Efectivamente, seminarios y conferencias, tanto para pa(cid:237)ses concretos como para grupos de pa(cid:237)ses. Varios Estados miembros tambiØn han colaborado en ese sentido. Sin embargo, aunque este trabajo tØcnico tiene su importancia, no aborda las dificultades pol(cid:237)ticas fundamentales mencionadas anteriormente. De manera mÆs general, la Comisi(cid:243)n ha puesto en marcha un programa global dirigido a apoyar la integraci(cid:243)n de los Estados de `frica, del Caribe y del Pac(cid:237)fico (ACP) en el sistema comercial mundial, en el marco de la OMC. Este programa prevØ ayuda financiera para asistencia tØcnica, formaci(cid:243)n, tØcnicas de negociaci(cid:243)n y desarrollo de la capacidad. Como primer paso, la Comisi(cid:243)n estÆ apoyando en Ginebra una coordinaci(cid:243)n cada vez estrecha entre estos pa(cid:237)ses a travØs de la Secretar(cid:237)a General ACP. La Comisi(cid:243)n tambiØn ha cooperado en el pasado con la Secretar(cid:237)a de la OMC en la financiaci(cid:243)n y el env(cid:237)o de expertos para reuniones y seminarios dirigidos a un mayor conocimiento y comprensi(cid:243)n de las normas de la OMC y las oportunidades que ofrece el sistema comercial multilateral. La Comisi(cid:243)n estÆ estudiando actualmente con la OMC y las Secretar(cid:237)as ACP otras medidas en las que pueda cooperar para ayudar a los pa(cid:237)ses en desarrollo


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2682/99 af Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen. Afgørelse om en sag om statsstøtte.

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/191 tr(cid:230)ffe beslutning om, i hvor stor udstr(cid:230)kning en tilsynsmyndigheds beslutninger kan appelleres. Direktiv- forslaget indeholder dog en vis vejledning med hensyn til kontrollen for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r overtagelsestilbud p(cid:229) tv(cid:230)rs af gr(cid:230)nserne, dvs. n(cid:229)r mere end Øn medlemsstats tilsynsmyndigheder er involveret. (1) EFT C 378 af 13. 12. 1997. (2000/C 225 E/214) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2681/99 af Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Den spanske regerings udtalelser om sagen om statsstłtte til elsektoren Den spanske regering, og navnlig dens industriminister og talsmand, Joseph PiquØ, har ved gentagne lejligheder udtalt, at Kommissionen inden udgangen af 1999 vil tr(cid:230)ffe afgłrelse i sagen om statsstłtte til den spanske elsektor vedrłrende omkostninger i forbindelse med overgangen til fri konkurrence. Kan Kommissionen tilslutte sig den spanske regerings udtalelser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (8. februar 2000) Under drłftelser mellem den spanske minister og kommissionsmedlemmet med ansvar for konkurrence blev det besluttet,at der skulle tr(cid:230)ffes en beslutning i denne sag inden udgangen af 1999. Arbejdet med at finde en uafh(cid:230)ngig konsulent samt sagens komplicerede natur har desv(cid:230)rre ikke gjort det muligt at n(cid:229) dette m(cid:229)l. Kommissionen h(cid:229)ber dog at kunne vedtage en beslutning inden l(cid:230)nge. (2000/C 225 E/215) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2682/99 af Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Afgłrelse om en sag om statsstłtte Den spanske presse citerer det spanske Industriministeriums nyhedsblad om elenergi, Bolet(cid:237)n de Energ(cid:237)a ElØctrica, for oplysninger om, at elvirksomhederne allerede har modtaget i alt 387. 223 millioner pesetas i statsstłtte. Dette belłb betales af de spanske forbrugere gennem en forhłjelse af elregningerne. I et svar p(cid:229) et spłrgsm(cid:229)l fra undertegnede medlem af Europa-Parlamentet anfłrte Kommissionen, at den ikke havde fundet det hensigtsm(cid:230)ssigt at tr(cid:230)ffe beslutning om at oph(cid:230)ve udbetalingen af stłtten p(cid:229) grund af manglende tidligere regels(cid:230)t, sagens komplekse karakter og de igangv(cid:230)rende kontakter. I mellemtiden forts(cid:230)tter forbrugerne med at betale for noget, der i princippet betragtes som ulovlig statsstłtte, og virksomhederne har modtaget omkring 30 % af det samlede stłttebelłb, som vanskeligt vil kunne betales tilbage, hvis der tr(cid:230)ffes beslutning herom. Mener Kommissionen, at det er p(cid:229) tide at tr(cid:230)ffe beslutning om oph(cid:230)velse af denne statsstłtte? C 225 E/192 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (8. februar 2000) Kommissionen vil om nłdvendigt kunne kr(cid:230)ve den allerede udbetalte stłtte tilbagebetalt i overens- stemmelse med artikel 14 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om bestemmelserne for gennemfłrelse af EF-traktatens artikel 93. (1) Af samme grund, som der blev redegjort for i svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E 2681/99 (2) fra det (cid:230)rede medlem, finder Kommissionen fortsat ikke, at det i det foreliggende tilf(cid:230)lde er hensigtsm(cid:230)ssigt at benytte den mulighed, der findes i henhold til artikel 11 i ovenn(cid:230)vnte forordning (EF) nr. 659/1999. (1) (2) EFT L 83 af 27. 3. 1999. Se side 191. (2000/C 225 E/216) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2684/99 af Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Lufttrafik Hvilke betingelser błr regionale flyforbindelser mellem łerne opfylde for at blive erkl(cid:230)ret for forpligtelse til offentlig tjeneste, og hvad er Kommissionens generelle holdning til dette spłrgsm(cid:229)l? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (1. februar 2000) Ifłlge artikel 4 i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2408/92 af 23. juli 1992 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for F(cid:230)llesskabet (1) kan en medlemsstat indfłre forpligtelse til offentlig tjeneste for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r ruteflyvning til en lufthavn i et yderomr(cid:229)de eller et udviklingsomr(cid:229)de paa dens omr(cid:229)de eller p(cid:229) en rute med ringe trafik til en regional lufthavn p(cid:229) dens omr(cid:229)de, hvis ruten betragtes som vital for den łkonomiske udvikling i det omr(cid:229)de, hvor lufthavnen er beliggende. Flyforbindelser mellem łer vil helt naturligt kunne falde ind under disse bestemmelser, da łer ofte er randomr(cid:229)der eller udviklingsomr(cid:229)der. Der er endvidere ofte tale om ruter med ringe trafik. Disse ruter kan normalt ogs(cid:229) betragtes som vitale for łernes łkonomiske udvikling. Spanien, Frankrig, Portugal og Det Forenede Kongerige har p(cid:229) grundlag af disse bestemmelser indfłrt forpligtelse til offentlig tjeneste p(cid:229) flere ruter mellem łer i Atlanterhavet eller Middelhavet. (1) EFT L 240 af 24. 12. 1992. (2000/C 225 E/217) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2687/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Organigram og finansiering af kommissionsformandens kommunikationsgruppe Kommissionens formand benytter en kommunikationsgruppe til at udbrede sit politiske budskab. Dette udviser (cid:129) ikke tilf(cid:230)ldigt (cid:129) mange ligheder med den britiske premierministers teknik. En af Prodis r(cid:229)dgivere h(cid:230)vdes at v(cid:230)re Tony Blairs pressesekret(cid:230)r


title: QUESTION ÉCRITE E-2653/99 posée par Cristiana Muscardini (UEN) à la Commission. Dossier Malpensa.

text: 26. 1. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 26 E/7 RØponse complØmentaire donnØe par M. Patten au nom de la Commission (10 mars 2000) La Commission remercie l(cid:146)Honorable Parlementaire d(cid:146)avoir une fois encore attirØ son attention sur la question de la protection juridique des entreprises europØennes au Kosovo et d(cid:146)avoir fourni un complØ- ment d(cid:146)information sur ce problŁme sensible. La protection des droits lØgitimes des entreprises au Kosovo est une question qui relŁve directement de la compØtence de l(cid:146)administration provisoire des Nations unies au Kosovo (MINUK), conformØment (cid:224) la RØsolution 1244 (de 1999) du Conseil de sØcuritØ des Nations unies. Le dossier complet qui traite de cette question est en possession de la MINUK, seule instance habilitØe (cid:224) faire des propositions fondØes pour l(cid:146)action requise. (2001/C 26 E/008) QUESTION (cid:201)CRITE E-2653/99 posØe par Cristiana Muscardini (UEN) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: Dossier Malpensa Un dØcret du gouvernement italien destinØ (cid:224) anticiper sur l(cid:146)accusation de non conformitØ aux rŁgles du droit communautaire de ses mŒmes dØcrets des 5 juillet 1996 et 13 octobre 1997 qui transfØraient tous les vols de Linate (cid:224) Malpensa, prØvoyait que 34 % des vols europØens demeureraient (cid:224) Linate jusqu(cid:146)(cid:224) ce que les infrastructures d(cid:146)accŁs soient perfectionnØes et jusqu(cid:146)(cid:224) ce que la conclusion des travaux soit officiellement communiquØe. Tout en rØaffirmant la nØcessitØ de garantir la survie de Linate en tant qu(cid:146)aØroport de liaison avec les capitales des 15 (cid:201)tats membres, la Commission voudrait-elle indiquer si elle a connaissance des dØsagrØ- ments que subissent toujours les utilisateurs du hub de Malpensa, surtout en raison de l(cid:146)absence de structures adaptØes et du fait que le train-navette ne dessert toujours pas le terminal 2, ce qui oblige les passagers (cid:224) tra(cid:238)ner leurs bagages et (cid:224) utiliser les services de taxi ou de bus navette entre les terminaux 1 et 2 (services d(cid:146)ailleurs interrompus (cid:224) une heure prØcise) et du fait que les chariots pour le transport des bagages sont encore insuffisants? Que pense-t-elle du fait que le gouvernement italien n(cid:146)a toujours pas envoyØ les informations dØj(cid:224) demandØes par l(cid:146)ExØcutif pour le 15 novembre? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (12 avril 2000) La Commission a accordØ et continue (cid:224) accorder une attention toute particuliŁre (cid:224) la situation concernant l(cid:146)aØroport de Malpensa, notamment en ce qui concerne les infrastructures d(cid:146)accŁs et les infrastructures aØroportuaires. Cette question est en effet intimement liØe au problŁme de la compatibilitØ avec le droit communautaire des rŁgles italiennes de rØpartition du trafic entre les diffØrents aØroports du systŁme aØroportuaire milanais. (cid:192) plusieurs reprises en 1998 et 1999, la Commission a ainsi effectuØ, avec le concours de consultants spØcialisØs, des vØrifications approfondies sur l(cid:146)Øtat de ces infrastructures, en particulier sur leur adØquation par rapport au volume de trafic devant Œtre transfØrØ (cid:224) Malpensa en application des rŁgles de rØpartition du trafic sus-mentionnØes. C(cid:146)est avec l(cid:146)aide de ces informations que la Commission est intervenue en 1998 afin de dØclarer l(cid:146)application immØdiate des rŁgles initialement adoptØes comme incompatible avec le droit communautaire (1). Par la suite, les autoritØs italiennes ont pris en compte le rØsultat de ces vØrifications et ont dØcidØ de retarder l(cid:146)application de ces rŁgles (en octobre 1999 puis en dØcembre 1999). S(cid:146)agissant plus particuliŁrement des infrastructures aØroportuaires, les autoritØs italiennes ont dØcidØ en octobre 1999 aux vues des vØrifications effectuØes par les consultants spØcialisØs de rØaliser certains travaux et amØliorations concernant divers aspects (disponibilitØ de portes d(cid:146)embarquement supplØmen- taires, mise en place d(cid:146)un systŁme d(cid:146)Apron Management Control, amØlioration de la capacitØ du contr(cid:244)le C 26 E/8 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 26. 1. 2001 baggages et du contr(cid:244)le des passeports, etc). Contrairement (cid:224) ce que semble indiquer l(cid:146)Honorable Parlementaire, les autoritØs italiennes ont bien transmis (cid:224) la Commission les informations demandØes quant (cid:224) la rØalisation effective de ces travaux et amØliorations. Ces informations font actuellement l(cid:146)objet de vØrifications par la Commission. (1) DØcision de la Commission du 16 septembre 1998 concernant une procØdure d(cid:146)application du rŁglement du Conseil (CEE) no 2408/92 (Affaire VII/AMA/11/98 (cid:129) rŁgles italiennes de rØpartition du trafic pour le systŁme aØroportuaire de Milan), JO L 337 du 12. 12. 1998. (2001/C 26 E/009) QUESTION (cid:201)CRITE E-2735/99 posØe par Carlo Fatuzzo (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: EntrØe libre dans les musØes pour les citoyens communautaires (cid:226)gØs de 55 (cid:224) 65 ans Le tourisme culturel des personnes d(cid:146)(cid:226)ge moyen en Europe est une source d(cid:146)enrichissement culturel, constitue une maniŁre intelligente d(cid:146)utiliser le temps libre et permet de crØer de nombreux emplois. La Commission entend-elle Ømettre une directive visant (cid:224) dØvelopper et (cid:224) faciliter ce type de tourisme? La Commission pourrait-elle en outre demander au ministre italien concernØ, M. Melandri, de modifier le rŁglement publiØ au J. O. italien no 253 du 27. 10. 1999, qui limite aux personnes (cid:226)gØes de plus de 65 ans l(cid:146)entrØe libre dans les monuments, musØes, sites archØologiques, parcs, etc. , de maniŁre (cid:224) l(cid:146)Øtendre aux citoyens communautaires (cid:226)gØs de 55 (cid:224) 65 ans? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (13 mars 2000) La Commission est consciente de l(cid:146)importance du tourisme culturel en tant que source Øventuelle de crØation d(cid:146)emploi. Cependant, elle n(cid:146)a pas l(cid:146)intention de publier une directive (cid:224) ce sujet. La question du groupe d(cid:146)(cid:226)ge bØnØficiant d(cid:146)un accŁs gratuit aux manifestations culturelles en Italie relŁve de cet (cid:201)tat membre, conformØment au principe de subsidiaritØ. (2001/C 26 E/010) QUESTION (cid:201)CRITE P-2750/99 posØe par Dorette Corbey (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Chypre: les tortues, la protection de la nature et l(cid:146)adhØsion (7 janvier 2000) 1. La Commission a-t-elle connaissance du dØbat en cours (cid:224) Chypre sur la protection de la pØninsule d(cid:146)Akamas, qui constitue une importante zone de nidification des tortues marines? Parmi ces tortues figurent des espŁces vulnØrables et menacØes, inscrites sur la liste Øtablie par l(cid:146)Union internationale pour la conservation de la nature (UICN). La Commission a-t-elle eu connaissance de mesures visant (cid:224) protØger la pØninsule d(cid:146)Akamas, approuvØes par le parlement chypriote en 1998, mais qui n(cid:146)ont pas encore ØtØ acceptØes par le Conseil des ministres? Sait-elle, par ailleurs, que le dØveloppement h(cid:244)telier s(cid:146)est poursuivi depuis lors dans cette zone? 2. Dans la perspective de l(cid:146)adhØsion prochaine de Chypre, la Commission a-t-elle engagØ des discussions concernant l(cid:146)opportunitØ d(cid:146)intØgrer la pØninsule d(cid:146)Akamas (cid:129) et en particulier les plages d(cid:146)Asprokremmos, de Lara et de Toxeftra (cid:129) au rØseau de zones spØciales de conservation Natura 2000 Øtabli par les directives concernant respectivement la conservation des habitats naturels et la conservation des oiseaux sauvages (directives 92/43/CEE du 21 mai 1992 (1) et 79/409/CEE du 2 avril 1979 (2))?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2632/99 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle. Albanian ilmailualan valmius kohdata vuosituhannen vaihtumisen ongelma.

eurovoc_concepts:
Albania
accession to the European Union
air safety
data protection

text: C 280 E/90 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 Lis(cid:228)ksi t(cid:228)llaisesta aloitteesta kiinnostuneiden on esitett(cid:228)v(cid:228) maatalousministeri(cid:246)lle edell(cid:228) mainitussa asetuk- sessa tarkoitettua mahdollista alkuper(cid:228)nimityst(cid:228) tai maantieteellist(cid:228) merkint(cid:228)(cid:228) koskeva rekister(cid:246)intihake- mus. Jos ministeri(cid:246) katsoo, ett(cid:228) hakemus on perusteltu ja sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) vaaditut tiedot, se toimittaa t(cid:228)ydellisen asiakirjan komissiolle tuotteen rekister(cid:246)imiseksi yhteis(cid:246)ss(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) kysyj(cid:228)lle muistutetaan, ett(cid:228) arvioitaessa tiettyj(cid:228) tuotteita, jotka erottuvat selv(cid:228)sti muista samanlaisista tuotteista joidenkin erityisominaisuuksiensa vuoksi, sovelletaan maataloustuotteiden ja elin- tarvikkeiden erityisluonnetta koskevista todistuksista annettua asetusta (ETY) N:o 2082/92. Siin(cid:228) viitataan erityiseen perinteiseen tuotantotapaan. Komissio tulee tarkastelemaan asiaankuuluvalla perusteellisuudella alkuper(cid:228)nimityksen tai erityisluonnetta koskevan todistuksen saamiseksi j(cid:228)senvaltion viranomaisen kyseisen tuotteen osalta esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) mahdollista rekister(cid:246)intihakemusta. (1) EYVL L 208, 24. 7. 1992. (2000/C 280 E/092) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2632/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): W. G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Albanian ilmailualan valmius kohdata vuosituhannen vaihtumisen ongelma Vuosituhannen vaihde on ollut puheenaihe jo pitk(cid:228)(cid:228)n ja monet ihmiset odottavat sit(cid:228) huolestuneena. Nyt, kun kyseiseen hetkeen on en(cid:228)(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin 30 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228), on k(cid:228)ynyt ilmi, ett(cid:228) uuteen vuosisataan siirtyminen ei ole yht(cid:228) turvallista koko Euroopassa. Albania ei ole viel(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) selvitt(cid:228)nyt ICAO:lle (kansainv(cid:228)linen siviili-ilmailuj(cid:228)rjest(cid:246)) miten sen lentokent(cid:228)t ovat valmistautuneet vuosituhannen vaihtumisen ongelmaan (nk. milleniumvalmius). On selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) ICAO:n lis(cid:228)ksi Euroopan unioniakin kiinnostaa (Kreikan) naapurimaa Albanian tilanne t(cid:228)h(cid:228)n ongelmaan valmistautumisen suhteen. Euroopan komissio ilmoitti 24. marraskuuta 1999 Albanian kanssa k(cid:228)yt(cid:228)vist(cid:228) neuvotteluista sek(cid:228) niihin liittyvist(cid:228) poliittisista ja taloudellisista ongelmista. 1. Onko Euroopan komissio tietoinen niist(cid:228) vaaroista, jotka t(cid:228)m(cid:228) Albanian ilmailualan heikko valmius voi aiheuttaa Euroopan unionille? Mitk(cid:228) n(cid:228)ist(cid:228) uhkatekij(cid:246)ist(cid:228) ovat Euroopan komission mielest(cid:228) merkitt(cid:228)- vimm(cid:228)t? 2. Miten Euroopan komissio ajattelee voivansa minimoida ne yhteis(cid:246)n kansalaisia uhkaavat vaarat, jotka sis(cid:228)ltyv(cid:228)t Euroopan unionin v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)ss(cid:228) l(cid:228)heisyydess(cid:228) toimivaan, vuosituhannen vaihtumiseen huonosti valmistautuneeseen ilmailuj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n? 3. Mik(cid:228) oli milleniumkysymyksen merkitys Euroopan komission todetessa (24. marraskuuta 1999), ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ei ole mahdollista muotoilla virallista ehdotusta Albanian kanssa k(cid:228)yt(cid:228)vien vakaus- ja liittymissopimusneuvottelujen suuntaviivoista? 4. Mihin toimiin Euroopan komissio aikoo ryhty(cid:228) saadakseen selvyyden Albanian ilmailualan mille- niumvalmiudesta? Jos Albanialta ei saada vahvistusta t(cid:228)st(cid:228) asiasta, onko Euroopan komissio valmis varoittamaan 5. kansalaisia lent(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) vuodenvaihteen aikana Albaniaan tai k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) albanialaisia lentoyhti(cid:246)it(cid:228)? Voiko Euroopan komissio vastata edell(cid:228) esitettyihin kysymyksiin ennen 31. joulukuuta 1999, kun 6. otetaan huomioon aiheen erityisluonne? 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/91 Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 2000) Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitseman (cid:228)skett(cid:228)in julkaistun komission kertomuksen (1) tarkoituksena on arvioida Albanian kanssa neuvoteltavan vakaus- ja assosiaatiosopimuksen toteutettavuutta. T(cid:228)ss(cid:228) suhteess(cid:228) siin(cid:228) esitettiin Albanian menestyksellist(cid:228) osallistumista koskevia merkitt(cid:228)vi(cid:228) poliittisia, institutio- naalisia ja taloudellisia vaatimuksia. Siin(cid:228) ei k(cid:228)sitelty vuoteen 2000 liittyvi(cid:228) tietotekniikkaongelmia koskevaa erityiskysymyst(cid:228) Albanian osalta. Komissio ei ole saanut Albanian viranomaisilta yksityiskohtaisia tietoja niiden valmistautumisesta ehk(cid:228)i- sem(cid:228)(cid:228)n vuoteen 2000 liittyvi(cid:228) tietotekniikkaongelmia. Laskeutumiset ja l(cid:228)hd(cid:246)t Tiranan lent(cid:246)kent(cid:228)lt(cid:228) (Rinas) tapahtuvat kuitenkin n(cid:228)k(cid:246)havaintoon perustuen, ja (cid:246)inen valaistusj(cid:228)rjestelm(cid:228) ei ole tietokoneoh- jattu. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) yhteis(cid:246)n lentokentilt(cid:228) on vain v(cid:228)h(cid:228)n lentoja Tiranaan, ja y(cid:246)n tunteina lentokentt(cid:228) on tavallisesti suljettu. Ilmoittautumisj(cid:228)rjestelm(cid:228)t ovat normien mukaisia, koska ne ovat L(cid:228)nsi-Euroopassa Ilmatilaa valvotaan SITA:n k(cid:228)ytett(cid:228)vien j(cid:228)rjestelmien jatkeita, (SociØtØ international de tØlØcommunocations aØrienne) ja muut oleelliset l(cid:228)hteet katsovat, ett(cid:228) siihen ei kohdistu merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) riski(cid:228). ja Swissair on j(cid:228)rjestelm(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228). ja Eurocontrol j(cid:228)rjestelm(cid:228)ll(cid:228), (1) KOM(1999) 651 lopullinen. (2000/C 280 E/093) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2634/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Korvaukset EU:n kansalaisille Sveitsiss(cid:228) tapahtuvissa (liikenne)onnettomuuksissa Puutteet Sveitsin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) antavat vakuutusyhti(cid:246)ille mahdollisuuden siirt(cid:228)(cid:228) vastuuvakuutuksen mukaisten vahingonkorvausten my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) pitk(cid:228)ksi aikaa. T(cid:228)m(cid:228) oikeusturvan puuttuminen koskee my(cid:246)s EU:n kansalaisia, jotka joutuvat (liikenne)onnettomuuteen Sveitsiss(cid:228). N(cid:228)iden henkil(cid:246)iden on puitava asiansa oikeudessa ilman varmuutta oikeudenmukaisen korvauksen saamisesta kohtuullisessa ajassa. EU:n ja Sveitsin v(cid:228)lisen liikennett(cid:228) koskevan sopimuksen vuoden 2000 kuluessa odotettavissa oleva ratifiointi on n(cid:228)ht(cid:228)v(cid:228) mahdollisuutena ratkaista t(cid:228)m(cid:228) juridinen ongelma mahdollisimman pian, sill(cid:228) EU:n kansalaisillahan on Sveitsiss(cid:228) oikeus samanlaiseen suojaan kuin sveitsil(cid:228)isill(cid:228) on EU:n j(cid:228)senvaltioissa. On my(cid:246)s mainittava, ett(cid:228) edelliselle komission puheenjohtajalle Santerille ilmoitettiin (VTB-VAB:n professori Eric Suyn ja Belgian varap(cid:228)(cid:228)ministerin Elio di Rupon l(cid:228)hett(cid:228)mill(cid:228)) 12. maaliskuuta 1998 ja 27. hein(cid:228)kuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyill(cid:228) kirjeill(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) asiasta. 1. Mit(cid:228) aloitteita komissio on tehnyt korjatakseen n(cid:228)m(cid:228) Sveitsin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n puutteet, joiden vuoksi Sveitsiss(cid:228) tapahtuvissa liikenneonnettomuuksissa oikeusturva ei ole riitt(cid:228)v(cid:228)? Voisiko komissio tarttua tilaisuuteen EU:n ja Sveitsin v(cid:228)lisen liikennett(cid:228) koskevan sopimuksen 2. ratifioinnin yhteydess(cid:228), jotta Sveitsin hallitukselta voitaisiin vaatia nopeaa, oikeudenmukaista ja kohtuullista ratkaisua t(cid:228)h(cid:228)n oikeudelliseen ongelmaan? Mik(cid:228) on syyn(cid:228), jos komissio ei aio n(cid:228)in tehd(cid:228)? 3. Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) vaatiakseen Sveitsin hallitukselta mahdollisimman pian oikeu- denmukaista ja kohtuullista ratkaisua t(cid:228)h(cid:228)n oikeudelliseen ongelmaan? Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2000) Komissio on tietoinen monista tapauksista, joissa Euroopan yhteis(cid:246)n kansalaiset ovat kohdanneet vaikeuk- sia toiminnassaan sveitsil(cid:228)isten vakuutusyhti(cid:246)iden kanssa Sveitsiss(cid:228) sattuneiden onnettomuuksien j(cid:228)lkeen


title: Reglamento (CE) n° 61/2000 de la Comisión, de 12 de enero de 2000, por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 13. 1. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 9/1 I (Actos cuya publicación es una condición para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 61/2000 DE LA COMISIÓN de 12 de enero de 2000 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (2) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisión, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicación del régimen de importación de frutas y hortalizas (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apartado 1 de su artículo 4, Considerando lo siguiente: (1) El Reglamento (CE) no 3223/94 establece, en aplicación de los resultados de las negociaciones comerciales multi- laterales de la Ronda Uruguay, los criterios para que la Comisión fije los valores a tanto alzado de importación de terceros países correspondientes a los productos y períodos que se precisan en su anexo. En aplicación de los criterios antes indicados, los valores globales de importación deben fijarse en los niveles que figuran en el anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los valores globales de importación a que se refiere el artículo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados según se indica en el cuadro del anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 13 de enero de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 12 de enero de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 9/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 13. 1. 2000 del Reglamento de la Comisión, de 12 de enero de 2000, por el que se establecen los valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas ANEXO Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Código país tercero (1) Valor global de importación (EUR/100 kg) 204 624 999 052 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 052 204 999 052 204 464 624 999 052 600 624 999 400 404 720 728 999 052 064 400 720 999 58,2 99,6 78,9 116,8 116,8 125,3 99,0 112,2 56,6 40,9 44,5 24,3 38,0 40,9 74,1 47,4 60,8 72,6 71,4 100,4 61,4 76,5 64,7 76,5 91,6 77,6 87,5 91,8 96,3 66,1 85,4 142,9 64,6 102,1 111,3 105,2 (1) Nomenclatura de países fijada por el Reglamento (CE) no 2645/98 de la Comisión (DO L 335 de 10. 12. 1998, p. 22). El código «999» significa «otros orígenes»


title: QUESTION ÉCRITE E-2642/99 posée par Andrew Duff (ELDR) à la Commission. Affectation de crédits à des fins de développement rural aux États membres.

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
eligibility criteria
rural development

text: C 374 E/6 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 28. 12. 2000 dispositions de l(cid:146)article 55 de l(cid:146)Accord europØen avec l(cid:146)Estonie, de l(cid:146)article 56 des Accords europØens avec la Lettonie et la Lituanie, de l(cid:146)article 57 de l(cid:146)Accord europØen avec la SlovØnie, de l(cid:146)article 58 des Accords europØens avec la Hongrie et la Pologne et de l(cid:146)article 59 des Accords europØens avec la Roumanie, la Bulgarie, la RØpublique slovaque et la RØpublique tchŁque. De la mŒme maniŁre, des conditions de connaissances particuliŁres ne peuvent Œtre imposØes aux 3. seuls nationaux de l(cid:146)autre partie. Cependant, il y a lieu de mentionner que la disposition des Accords permettant de prendre des mesures pour une reconnaissance mutuelle des qualifications n(cid:146)a pas ØtØ, (cid:224) ce jour, suivie d(cid:146)effets. 4. Identiquement, des conditions de nature financiŁre ne peuvent Œtre imposØes aux seuls nationaux de l(cid:146)autre partie pour l(cid:146)Øtablissement et l(cid:146)exercice d(cid:146)une activitØ Øconomique. Certains (cid:201)tats membres ont, par contre, des dispositions de cette nature concernant l(cid:146)admission et le sØjour de nationaux de pays tiers sur leur territoire (2000/C 374 E/006) QUESTION (cid:201)CRITE E-2642/99 posØe par Andrew Duff (ELDR) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: Affectation de crØdits (cid:224) des fins de dØveloppement rural aux (cid:201)tats membres Quelles sont les critŁres qui ont ØtØ utilisØs pour dØterminer la rØcente affectation de crØdits (cid:224) des fins de dØveloppement rural aux (cid:201)tats membres, et quelle a ØtØ la pondØration qui a ØtØ accordØe (cid:224) chacun d(cid:146)entre eux? Pour quelles raisons ces critŁres ont-ils ØtØ retenus? En particulier, est-ce que l(cid:146)octroi de crØdits auquel il Øtait procØdØ auparavant sur la base de rŁglements maintenant caducs constitue un des facteurs retenus pour dØterminer l(cid:146)affectation et, dans l(cid:146)affirmative, pourquoi? De quelle maniŁre la population rurale de chaque (cid:201)tat membre a-t-elle ØtØ dØfinie? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (24 fØvrier 2000) (CE) no 1257/1999 du Conseil du 17 mai 1999 ConformØment au paragraphe 46. 2 du rŁglement concernant le soutien au dØveloppement rural par le Fonds europØen d(cid:146)orientation et de garantie agricole (FEOGA) et modifiant et abrogeant certains rŁglements (1), la Commission a fixØ les dotations initiales allouØes aux (cid:201)tats membres pour les actions de dØveloppement rural cofinancØes par le FEOGA section garantie «sur la base de critŁres objectifs qui tiennent compte des situations et des besoins particuliers ainsi que des efforts (cid:224) consentir, notamment en matiŁre d(cid:146)environnement, de crØation d(cid:146)emplois et d(cid:146)entretien du paysage». L(cid:146)analyse des situations et des besoins particuliers des (cid:201)tats membres s(cid:146)est basØe sur les allocations financiŁres de la pØriode 1994-1999, en prenant comme point de rØfØrence l(cid:146)allocation moyenne par (cid:201)tat membre au cours de cette pØriode. L(cid:146)enveloppe globale pour la nouvelle pØriode a elle ØtØ augmentØe de prŁs de 20 %, les crØdits supplØmentaires par rapport (cid:224) l(cid:146)enveloppe prØcØdente Øtant rØpartis entre les (cid:201)tats membres selon leurs besoins propres. Ceci s(cid:146)est fait notamment en utilisant des critŁres statistiques liØs (cid:224) l(cid:146)importance des zones rurales dans les (cid:201)tats membres (surface totale, surface des zones rurales, population rurale) et (cid:224) l(cid:146)activitØ agricole (surface agricole utile, nombre d(cid:146)exploitations, emploi agricole). Le critŁre de «ruralitØ» (surface des zones rurales et population rurale) a ØtØ fixØ en prenant en considØration un seuil de densitØ de population de 100 habitants au km2 au niveau communal nomenclature des unitØs territoriales statistiques (NUTS) 5. (1) JO L 160 du 26. 6. 1999


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2626/99 af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen. Ny ATAC-plan og øget forurening i Rom.

eurovoc_concepts:
Italy
air quality
atmosphere
directive (EU)
means of public conveyance
motor fuel
noise pollution
pollution control measures
quality standard
road traffic
transport user

text: C 330 E/28 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 I betragtning af projektets s(cid:230)rlige betydning mener Kommissionen da ikke, at realiseringen af det błr fremskyndes, is(cid:230)r forbindelsen Lyon-Torino? Kan Kommissionen angive grundene til, at de vigtigste parter i projektet har udvist en s(cid:229) ringe interesse i at fremskynde f(cid:230)rdiggłrelsen af projektet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (3. marts 2000) Kommissionen har altid klart udtrykt sin stłtte til projektet om hłjhastighedstog (TGV) til kombineret transport p(cid:229) str(cid:230)kningen Lyon-Trieste. Denne stłtte har konkret vist sig i form af f(cid:230)llesskabsstłtte (ca. 120 mio. €) og har siden 1993 har v(cid:230)ret bevilget til Alpetunnel-undersłgelser for de franske, italienske og internationale medlemmer af den europ(cid:230)iske łkonomiske firmagruppe (E(cid:216)FG). Halvdelen af stłtten fra EU-budgettet har v(cid:230)ret m(cid:229)lrettet den internationale str(cid:230)kning, herunder de geotekniske undersłgelser af den gr(cid:230)nseoverskridende basistunnel samt omfattende undersłgelser af interoperabiliteten mellem de franske og italienske jernbanenet. P(cid:229) det fransk-italienske topmłde i N(cid:238)mes understregede stats- og regeringscheferne, at E(cid:216)FG(cid:146)s undersł- gelser ifłlge tidsplanen skal v(cid:230)re fuldfłrt i (cid:229)r 2000. Det er hensigten, at der p(cid:229) baggrund af disse undersłgelser skal tages en politisk beslutning om, hvilke etaper projektet senere skal gennemfłres i (inklusive basistunnelen). Det m(cid:229) konstateres, at de forberedende arbejder allerede er p(cid:229)begyndt p(cid:229) de stłrste knudepunkter for str(cid:230)kningen Torino-Trieste, hvor det er hensigten, at der skal konstrueres en ny str(cid:230)kning p(cid:229) 460 kilometer. Hvad ang(cid:229)r de frie str(cid:230)kninger Torino-Milano og Padova-Mestre, skal konstruktionen starte i (cid:229)r 2000, og str(cid:230)kningerne skulle v(cid:230)re driftsklar i 2006. Kommissionen till(cid:230)gger det den stłrste betydning, at der bliver etableret en politisk aftale p(cid:229) baggrund af de foretagede undersłgelser, hvilket skulle głre det muligt at fuldfłre den internationale str(cid:230)kning i henhold til tidsplanen. (2000/C 330 E/031) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2626/99 af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Ny ATAC-plan og łget forurening i Rom Rom Kommune og ATAC (Roms kommunale transportselskab) har for nylig omlagt transportplanen for andet og fjerde distrikt. Denne nye plan, som brugerne er st(cid:230)rkt utilfredse med, indeb(cid:230)rer flytning af en r(cid:230)kke ruter til andre gader end de tidligere benyttede med en heraf fłlgende forskydning af biltrafikken til gader, der er lidet egnet til t(cid:230)t trafik, og en kraftig forłgelse af luft- og stłjforureningen. Desuden głr den nye ATAC-plan det meget vanskeligere at benytte de offentlige transportmidler og tvinger brugerne til at skifte bus to eller tre gange p(cid:229) str(cid:230)kninger, der tidligere betjentes af Øn bus, hvilket ogs(cid:229) medfłrer en betydelig forl(cid:230)ngelse af transporttiden. Kan Kommissionen p(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende oplyse: 1. om ikke de ovenfor n(cid:230)vnte foranstaltninger strider mod bestemmelserne i direktiv 96/61/EF (1) om integreret forebyggelse og bek(cid:230)mpelse af forurening og direktiv 70/220/E(cid:216)F (2), og senere (cid:230)ndringer heraf, om luftforurening for(cid:229)rsaget af udstłdningsgas fra kłretłjsmotorer med styret t(cid:230)nding? 2. om ikke den forłgelse af forureningen, der er konstateret i visse zoner, strider mod direktiv 82/884/ E(cid:216)F om gr(cid:230)nsev(cid:230)rdien for bly i luften? 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/29 3. om ikke forłgelsen af stłjforureningen strider mod direktiv 70/157/E(cid:216)F? 4. om ikke den mener, at det ville v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt at anmode Rom Kommune om at fłre en politik, der i hłjere grad tilskynder til brug af offentlige transportmidler? 5. hvad dens generelle syn p(cid:229) denne sag er? (1) EFT L 257 af 10. 10. 1996, s. 26. (2) EFT L 76 af 6. 4. 1970, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (24. februar 2000) R(cid:229)dets direktiv 96/62/EF af 27. september 1996 om vurdering og styring af luftkvalitet (1) kr(cid:230)ver, at der fasts(cid:230)ttes standarder for en r(cid:230)kke forurenende stoffer, og medlemsstaterne skal vurdere deres luftkvalitet, offentliggłre resultaterne og udarbejde og gennemfłre forbedringsplaner for de d(cid:229)rligste omr(cid:229)der. S(cid:229)danne planer m(cid:229)tte omfatte foranstaltninger til begr(cid:230)nsning af motorkłretłjstrafik, der bidrager til overskridelser af den p(cid:229)g(cid:230)ldende gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi. Direktivet indeholder ligeledes det almene m(cid:229)l for bevarelse af luft- kvaliteten, hvor den er god, og forbedre den i andre tilf(cid:230)lde. R(cid:229)dets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 handler derimod om integreret forebyggelse og bek(cid:230)mpelse af emissioner fra faste anl(cid:230)g snarere end fra trafikken. Det fłrste »datterdirektiv«, R(cid:229)dets direktiv 1999/30/EF af 22. april 1999 om luftkvalitetsgr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for svovldioxid, nitrogendioxid og nitrogenoxider, partikler og bly i luften (2) blev endelig vedtaget af R(cid:229)det i april 1999; det fasts(cid:230)tter gr(cid:230)nsev(cid:230)rdierne for svovldioxid, nitrogenoxider, partikler (PM10) og bly, der skal overholdes i 2005 eller 2010. Kommissionen har ogs(cid:229) foresl(cid:229)et andre datterdirektiver om gr(cid:230)nse- v(cid:230)rdier for carbonmonoxid og benzen og langsigtede m(cid:229)ls(cid:230)tninger og m(cid:229)lv(cid:230)rdier for ozon i luften. De fleste af disse forurenende stoffer findes i de hłjeste koncentrationer i byomr(cid:229)der og har vejtransport som vigtigste kilde. Medens der i mange tilf(cid:230)lde m(cid:229)tte kr(cid:230)ves yderligere reduktioner i emissionerne fra transport for at imłdekomme luftkvalitetsstandarderne, er det ikke givet, at en specifik foranstaltning, der medfłrer en stigning i lokale emissioner, nłdvendigvis er i modstrid med direktiverne om luftkvalitet. Europ(cid:230)isk lovgivning om kłretłjer og br(cid:230)ndstoffer har i v(cid:230)sentlig grad reduceret emissionerne fra vejtransporten p(cid:229) trods af den stadige v(cid:230)kst i trafikken generelt. Det er f. eks. beregnet, at med vedtagelsen af Parlamentets og R(cid:229)dets nylige »Auto/olie«-direktiv 98/69/EF af 13. oktober 1998 om foranstaltninger mod luftforurening for(cid:229)rsaget af emissioner fra motorkłretłjer og om (cid:230)ndring af R(cid:229)dets direktiv 70/220/ E(cid:216)F (3) og Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998 om kvaliteten af benzin og dieselolie og om (cid:230)ndring af R(cid:229)dets direktiv 93/12/E(cid:216)F (4) vil forurenende emissioner fra vejtransport (men ikke carbondioxid) groft regnet falde med 70-80 % mellem 1995 og 2010. Overskridelser af luftkvalitets- standarder skulle reduceres meget, men det forventes, at der ikke desto mindre vil blive problemer med overholdelse i nogle europ(cid:230)iske byer og i s(cid:230)rligt trafikbelastede omr(cid:229)der. Der burde i lłsningerne principielt indg(cid:229) bedre trafikstyringssystemer og fremme af renere br(cid:230)ndstoffer og teknikker og mere b(cid:230)redygtige transportm(cid:229)der. Forbudet mod blyholdigt benzin i Europa fra januar 2000 vil ogs(cid:229) bidrage betydeligt til at forbedre luftkvaliteten i byerne og en bedre beskyttelse af s(cid:230)rlig udsatte befolknings- grupper, navnlig błrn op til 6-(cid:229)rsalderen. Manglen p(cid:229) beredvillighed i flere medlemsstater, herunder Italien, betyder imidlertid, at blyholdigt benzin ikke vil v(cid:230)re fuldst(cid:230)ndig fjernet fłr 2002, og at de sundhedsm(cid:230)ssige fordele ved foranstaltningen vil blive forsinkede. Denne forsinkelse skulle give disse medlemsstater mere tid til at informere kunderne om tilg(cid:230)ngeligheden af blyerstattende tils(cid:230)tningsstoffer og forsikre dem om, at (cid:230)ldre biler ikke nłdvendigvis skal skrottes. Med hensyn til spłrgsm(cid:229)let om stłj henvises der til direktivet om udstłdningssystemer for motordrevne kłretłjer, R(cid:229)dets direktiv 70/157/E(cid:216)F af 6. februar 1970 om tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilladt stłjniveau og udstłdningssystemer for motordrevne kłretłjer (5), der vedrłrer godkendelse af C 330 E/30 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 kłretłjstyper, der giver adgang til det f(cid:230)lles marked. Det g(cid:230)lder imidlertid ikke for miljłstłj fra selve kłrslen. Kommissionens arbejdsprogram for (cid:229)r 2000 indeholder udarbejdelse af et forslag til et ramme- direktiv om stłj. (1) EFT L 296 af 21. 11. 1996. (2) EFT L 163 af 29. 6. 1999. (3) EFT L 350 af 28. 12. 1998. (4) EFT L 350 af 28. 12. 1998. (5) EFT L 42 af 23. 2. 1970. (2000/C 330 E/032) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2636/99 af Hans-Peter Mayer (PPE-DE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Vedvarende energikilder (cid:129) Kommissionens hensigter I mange medlemsstater nyder strłmproduktionen fra vedvarende energikilder godt af nationale stłttefor- anstaltninger, s(cid:229)som f. eks. den i Tyskland g(cid:230)ldende lov om levering af strłm til det almindelige net (»Stromeinspeisungsgesetz«). P(cid:229) opfordring fra R(cid:229)det og Europa-Parlamentet har Kommissionen udarbejdet et forslag til direktiv om strłmproduktion fra vedvarende energikilder. Det er i dette dokument fastlagt, at elektricitetsmarkedet, n(cid:229)r andelen af den strłm, der er udvundet fra vedvarende energikilder, n(cid:229)r op p(cid:229) 5 % af strłmforbruget i den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat, i overensstemmelse med det indre marked pr. 2010 ogs(cid:229) skal (cid:229)bnes for import af strłm produceret fra vedvarende energikilder fra andre medlemsstater. Denne planlagte ordning giver anledning til at s(cid:230)tte spłrgsm(cid:229)lstegn ved fłlgende to forhold: 1. I Tyskland yder banker p(cid:229) omr(cid:229)det for vedvarende energikilder som regel l(cid:229)n p(cid:229) 12-15 (cid:229)r. Tids- begr(cid:230)nsningen frem til 2010 ville v(cid:230)re ensbetydende med et stop for disse l(cid:229)nydelser og ville medfłre, at sm(cid:229) og mellemstore virksomheder, som har specialiseret sig i vedvarende energikilder, kommer i łkonomiske vanskeligheder. Dette ville totalt v(cid:230)re i modstrid med princippet om at stłtte vedvarende energi. 2. Endvidere ville EU dermed modarbejde sine egne planer om at reducere CO2-emissionerne. Jeg anmoder Kommissionen om at udtale sig i forbindelse hermed. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (29. februar 2000) Ethvert F(cid:230)llesskabstiltag med henblik p(cid:229) et forslag til direktiv om elektricitet fra vedvarende energikilder skal tjene to form(cid:229)l, for det fłrste en betydelige forłgelse af den m(cid:230)ngde elektricitet, der produceres p(cid:229) grundlag af vedvarende energikilder i alle medlemsstater, hvilket yder et v(cid:230)sentligt bidrag til forpligtelserne indg(cid:229)et i Kyoto og den vejledende m(cid:229)ls(cid:230)tning, som g(cid:229)r ud p(cid:229) at fordoble vedvarende energis andel fra de nuv(cid:230)rende 6 % til 12 % af det interne bruttoenergiforbrug inden (cid:229)r 2010, som n(cid:230)vnt i hvidbogen om vedvarende energikilder, og for det andet gradvis indtr(cid:230)ngning af elektricitet fra vedvarende energikilder p(cid:229) det indre elmarked. levedygtigheden af Talrige organisationer, som repr(cid:230)senterer forskellige vedvarende energiteknologier har understreget beho- vet for stabile forskrifter, da dette beroliger de potentielle investorer og finansieringsinstitutter med hensyn til i anl(cid:230)g, der producerer elektricitet p(cid:229) grundlag af vedvarende energikilder. Et direktiv om fremme af elektricitet fra vedvarende energikilder vil skulle tage hensyn til behovet for at skabe stłrre stabilitet i foreneligheden af de stłtteordninger, der anvendes i medlemsstaterne, med F(cid:230)llesskabets bestemmelser. langsigtede investeringer Kommissionen vil snart tage stilling til, hvilke fremtidige skridt der błr tages med hensyn til et eventuelt udkast til direktivforslag


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2674/99 di Jillian Evans (Verts/ALE) alla Commissione. Inceneritori di rifiuti per la produzione di energia e possibili conseguenze per la salute.

eurovoc_concepts:
Wales
air quality
energy production
environmental impact
health risk
residential area
standard
storage of waste
waste incineration

text: C 330 E/40 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/043) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2672/99 di J(cid:252)rgen Zimmerling (PPE-DE) alla Commissione (12 gennaio 2000) Oggetto: Aiuti dell(cid:146)obiettivo 2 Il 24 novembre 1999 la Commissione europea ha stabilito quali regioni della Germania occidentale potranno ricevere aiuti dall(cid:146)UE nel periodo tra il 2000 e il 2006. La nuova area tedesca investita dall(cid:146)obiettivo 2 comprende parti della Renania settentrionale-Vestfalia (distretto della Ruhr). 1. 2. Per quali obiettivi il governo tedesco ha chiesto gli aiuti comunitari? Quali parti del distretto della Ruhr riceveranno aiuti? Risposta data dal signor Barnier in nome della Commissione (14 febbraio 2000) Il 15 settembre 1999, il ministero federale dell(cid:146)Economia della Germania ha trasmesso una proposta concernente un elenco di progetti ammissibili nell(cid:146)ambito dell(cid:146)obiettivo 2 per il periodo 2000-2006. In base a tale proposta e alle norme del regolamento (CE) n. 1260/1999 del Consiglio, del 21 giugno 1999 (1), la Commissione ha adottato, in data 24 novembre 1999, una decisione di massima sull(cid:146)elenco relativo all(cid:146)obiettivo 2 in Germania. La Commissione ha quindi consultato i comitati competenti e la decisione definitiva sull(cid:146)ammissibilit(cid:224) sar(cid:224) adottata prossimamente. Per quanto riguarda le nuove zone ammissibili all(cid:146)obiettivo 2 nella Renania Settentrionale-Vestfalia, alla proposta presentata dalla Germania il 15 settembre 1999 Ł stata apportata soltanto una piccola modifica su richiesta della Commissione: un(cid:146)area limitata e isolata nella citt(cid:224) di Bochum, con una popolazione di 235 abitanti, che era stata inclusa nella proposta dalle autorit(cid:224) tedesche non Ł stata ritenuta ammissibile dalla Commissione. Le autorit(cid:224) tedesche hanno pertanto ritirato la proposta relativa a tale zona. Il nuovo elenco delle zone a cui si applica l(cid:146)obiettivo 2 nella Renania settentrionale-Vestfalia include parti delle citt(cid:224) di Duisburg, Krefeld, Oberhausen, Gelsenkirchen, Bottrop, Dortmund, Hamm, Bochum, e Herne nonchŁ parti delle circoscrizioni di Wesel, Reckinghausen, Unna, Warendorf, Ennepe-Ruhr e Heinsberg. Nella Renania Settentrionale-Vestfalia, la popolazione interessata dagli aiuti concessi nel quadro dell(cid:146)obiet- tivo 2 risulta complessivamente di 2. 888. 229 abitanti. L(cid:146)elenco dettagliato delle zone ammissibili a tale obiettivo Ł inviato direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare e al Segretariato generale del Parlamento. Anche se il distretto della Ruhr non corrisponde alla classificazione NUTS utilizzata dalla Commissione, Ł corretto affermare che l(cid:146)elenco «obiettivo 2» della Renania Settentrionale-Vestfalia includer(cid:224) una quota significativa della popolazione e del territorio della Ruhr. (1) GU L 161 del 26. 6. 1999. (2000/C 330 E/044) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2674/99 di Jillian Evans (Verts/ALE) alla Commissione (12 gennaio 2000) Oggetto: Inceneritori di rifiuti per la produzione di energia e possibili conseguenze per la salute In considerazione delle preoccupazioni espresse dagli abitanti di alcune comunit(cid:224) del Galles sulle possibili conseguenze per la salute a seguito della prossimit(cid:224) alle abitazioni di inceneritori per la produzione di energia, potrebbe la Commissione rispondere alle seguenti domande: 1. Quali norme vengono applicate per disciplinare la distanza tra le discariche pubbliche e le abitazioni? 2. Quali norme vengono applicate per disciplinare la distanza tra i generatori di energia alimentati mediante l(cid:146)incenerimento dei rifiuti e le abitazioni? 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/41 3. Quali studi scientifici sono stati eseguiti sulle conseguenze per la salute dovute alla presenza di questi inceneritori in alcune comunit(cid:224) dell(cid:146)UE? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (4 febbraio 2000) Non vi sono norme specifiche che disciplinino la distanza che deve intercorrere tra una discarica e le zone residenziali. Tuttavia, l(cid:146)allegato I della direttiva 1999/31/CE del Consiglio del 26 aprile 1999 relativa alle discariche di rifiuti (1) stabilisce che per l(cid:146)ubicazione di una discarica si devono prendere in considerazione le distanze fra i confini dell(cid:146)area e le zone residenziali. La coesistenza di zone industriali e residenziali Ł disciplinata in base ad un duplice approccio. Da un lato, la normativa comunitaria stabilisce requisiti volti a limitare gli impatti a prescindere dall(cid:146)ubicazione, dall(cid:146)altro, stabilisce norme di qualit(cid:224) per l(cid:146)aria ambiente e l(cid:146)acqua. Non vi Ł una normativa specifica che disciplini la distanza che deve intercorrere tra impianti industriali e zone residenziali. La maggior parte degli studi relativi agli impatti sulla salute riguardavano inquinanti specifici anzichØ determinate fonti industriali, poichØ la chimica degli inquinanti Ł indipendente dalla fonte. Tuttavia, sono stati effettuati numerosi studi preparatori al fine di valutare i costi e i benefici dell(cid:146)attuale proposta di direttiva sull(cid:146)incenerimento dei rifiuti (2). In particolare lo studio sulla «Valutazione economica del progetto di direttiva sull(cid:146)incenerimento dei rifiuti» (3) offre una buona panoramica dell(cid:146)impatto esercitato dagli impianti di incenerimento dei rifiuti urbani. Pur avendo finanziato taluni progetti connessi con gli impatti sulla salute derivanti dall(cid:146)inquinamento atmosferico in generale, la Commissione non ha finanziato alcuno studio sull(cid:146)impatto esercitato specifica- mente dagli inceneritori di rifiuti sulla salute umana. Pertanto, il programma di lavoro dell(cid:146)azione chiave «Ambiente e salute» nell(cid:146)ambito del programma specifico «Qualit(cid:224) della vita e gestione delle risorse biologiche» (4) del Quinto programma quadro di ricerca e sviluppo tecnologico (RST) Ł aperto a proposte su questo tema. (1) GU L 182 del 16. 7. 1999. (2) GU C 372 del 2. 12. 1998. (3) (4) GU L 64 del 12. 3. 1999. ISBN 92-828-0083-0, Comunit(cid:224) europee 1997. (2000/C 330 E/045) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2700/99 di Alexander de Roo (Verts/ALE), Torben Lund (PSE) e Cristina Garc(cid:237)a-Orcoyen Tormo (PPE-DE) alla Commissione (12 gennaio 2000) Oggetto: Revisione della Direttiva 94/62/CE sugli imballaggi e i rifiuti di imballaggio L(cid:146)art. 6, paragrafo 3, negoziati, stabilisce che: lettera a) della Direttiva 94/62/CE (1), approvata nel 1994 in seguito a lunghi Entro sei mesi dalla scadenza della prima fase di cinque anni di cui al paragrafo 1, il Consiglio, deliberando a maggioranza qualificata su proposta della Commissione, fissa gli obiettivi per la seconda fase di cinque anni di cui al paragrafo 1, lettera c). Tale procedura Ł reiterata successiva- mente ogni cinque anni. lettera a), L(cid:146)art. 6, paragrafo 1, lettera c) precisa che: Entro dieci anni dal termine ultimo di recepimento nel diritto interno della presente direttiva, sar(cid:224) recuperata e riciclata una percentuale di rifiuti di imballaggio che il Consiglio stabilir(cid:224), conformemente al paragrafo 3, lettera b), al fine di aumentare in modo sostanziale le cifre obiettivo di cui alle lettere a) e b)