title: Nařízení Komise (ES) č. 50/2000 ze dne 10. ledna 2000 o označování potravin a složek potravin obsahujících přídatné látky a látky určené k aromatizaci, které byly geneticky modifikovány nebo vyrobeny z geneticky modifikovaných organismů

eurovoc_concepts:
flavouring
food additive
foodstuff
genetically modified organism
labelling

text: 228 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 24 32000R0050 11. 1. 2000 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 6/15 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 50/2000 ze dne 10. ledna 2000 o označování potravin a složek potravin obsahujících přídatné látky a látky určené k aromatizaci, které byly geneticky modifikovány nebo vyrobeny z geneticky modifikovaných organismů KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na směrnici Rady 79/112/EHS ze dne 18. pro- since 1978 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin určených k prodeji konečnému jejich obchodní úpravy a související reklamy (1), spotřebiteli, naposledy pozměněnou směrnicí Evropského parlamentu a Rady 97/4/ES (2), a zejména na čl. 4 odst. 2 uvedené směrnice, vzhledem k těmto důvodům: (1) (2) (3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách a nových slož- kách potravin (3) se nevztahuje na přídatné látky a látky určené k aromatizaci, které jsou určeny k použití v potra- vinách, neboť tyto látky, pokud jde o hodnocení jejich nezávadnosti, podléhají jiným ustanovením Společenství, jmenovitě směrnici Rady 89/107/EHS ze dne 21. pro- since 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravinářských přídatných látek povolených pro použití v potravinách určených k lidské spotřebě (4), ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/34/ES (5), a směrnici Rady 88/388/EHS ze dne 22. června 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se látek určených k aromatizaci pro pou- žití v potravinách a výchozích materiálů pro jejich výro- bu (6), ve znění směrnice Komise 91/71/EHS (7). Uvedené přídatné látky a látky určené k aromatizaci jsou také vyňaty z působnosti nařízení Rady (ES) č. 1139/98 ze dne 26. května 1998 o povinném uvádění údajů, které ne jsou stanoveny ve směrnici 79/112/EHS, při označování určitých potravin vyrobených z geneticky modifikovaných organismů (8). V důsledku tohoto vyjmutí nepodléhají přídatné látky a látky určené k aromatizaci, které byly geneticky modifi- kovány nebo vyrobeny z geneticky modifikovaných orga- nismů a které se používají jako složky potravin, zvláštním ustanovením o označování uvedeným v článku 8 nařízení (ES) č. 258/97 ani ustanovením o označování uvedeným v článku 2 nařízení (ES) č. 1139/98. (1) Úř. věst. L 33, 8. 2. 1979, s. 1. (2) Úř. věst. L 43, 14. 2. 1997, s. 21. (3) Úř. věst. L 43, 14. 2. 1997, s. 1. (4) Úř. věst. L 40, 11. 2. 1989, s. 27. (5) Úř. věst. L 237, 10. 9. 1994, s. 1. (6) Úř. věst. L 184, 15. 7. 1988, s. 61. (7) Úř. věst. L 42, 15. 2. 1991, s. 25. (8) Úř. věst. L 159, 3. 6. 1998, s. 4. (4) (5) (6) (7) (8) (9) Je třeba, aby spotřebitelé byli informováni o použití přídatných látek nebo látek určených k aromatizaci, které byly geneticky modifikovány nebo vyrobeny genetickým jak jsou informováni o přítomnosti inženýrstvím, tak, jiných složek, které obsahují geneticky modifikované orga- nismy nebo které jsou z nich vyrobeny. Některé členské státy oznámily svůj úmysl uložit na vni- trostátní úrovni povinnost uvádět na etiketách údaje infor- mující spotřebitele o použití přídatných látek nebo látek určených k aromatizaci, které jsou vyrobeny z geneticky modifikovaných organismů. Takové předpisy mohou vytvářet nové překážky obchodu uvnitř Společenství. Komise ve svém rozhodnutí č. 98/613/ES ze dne 21. října 1998 o návrhu vyhlášky Rakouské republiky o označování geneticky modifikovaných přídatných látek a látek určených k aromatizaci, pokud jsou použity jako složky potravin (9), došla ve shodě se členskými státy k názoru, že nejpřijatelnějším řešením by bylo vypracovat předpisy Společenství o označování. Bylo by tedy vhodné stanovit povinnost uvést na etiketě dotyčných potravin, že použité přídatné látky nebo látky určené k aromatizaci jsou geneticky modifikovanými orga- nismy, obsahují je nebo z nich byly vyrobeny, a to podle stejných zásad, jaké jsou stanoveny pro označování složek, které jsou složeny z geneticky modifikovaných organismů, obsahují je nebo z nich byly vyrobeny. Ustanovení tohoto nařízení se nevztahují na přídatné látky a látky určené k aromatizaci prodávané jako takové koneč- nému spotřebiteli. Pro tyto přídatné látky a látky určené k aromatizaci by měla být zavedena samostatná opatření ukládající podobné povinné označování. (10) Zejména v souladu s přístupem uvedeným v článku 8 nařízení (ES) č. 258/97 je nezbytné zajistit, aby byl konečný spotřebitel informován o jakémkoli charakteristickém znaku nebo vlastnosti potraviny, jakými jsou složení, výži- vová hodnota nebo výživové účinky nebo použití, pro které je potravina určena, na jejichž základě není nová potravina nebo složka potraviny nadále rovnocenná stáva- jící potravině nebo složce potraviny. Z tohoto důvodu musí přídatné látky nebo látky určené k aromatizaci, které byly geneticky modifikovány nebo vyrobeny z geneticky modifikovaných organismů a které nejsou rovnocenné stávajícím potravinám nebo složkám potravin, podléhat požadavkům na označování. (9) Úř. věst. L 291, 30. 10. 1998, s. 35. 13/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 229 (11) V souladu s přístupem uvedeným v článku 8 nařízení (ES) č. 258/97 je nezbytné, aby požadavky na označování byly založeny na vědeckém hodnocení. (12) (13) Pro označování výše uvedených produktů by měla být for- mulována jasná pravidla, která umožní úřední dozor spo- lehlivým, snadno opakovatelným a proveditelným způso- bem. Je rovněž nezbytné zajistit, aby uvedené požadavky na označování nebyly složitější, než je nezbytné, ale aby byly dostatečně podrobné, aby poskytly spotřebitelům údaje, které potřebují. (14) Nařízení (ES) č. 1139/98 stanoví kritérium pro uplatnění požadavků na označování pro potraviny, které jsou vyro- beny z geneticky modifikované kukuřice a sóji. (15) V tomto okamžiku je nejlepším kritériem splňujícím výše uvedené požadavky přítomnost geneticky modifikované bílkoviny nebo DNA v přídatných látkách a v látkách urče- ných k aromatizaci použitých jako složky potraviny. Tento přístup může být ve světle budoucího vývoje vědeckých poznatků přehodnocen. (16) S ohledem na působnost a účinek jsou opatření Společen- ství zavedená tímto nařízením nejen potřebná, ale i nezbytná pro dosažení stanovených cílů. (17) Náhodnou kontaminaci přídatných látek a látek určených k aromatizaci DNA nebo bílkovinou, které jsou výsledkem genetické modifikace, nelze vyloučit; proto je vhodné prověřit možnost stanovení prahu, aby se zamezilo ozna- čování v důsledku takové kontaminace. (18) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potraviny, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 1. Tímto nařízením se stanoví zvláštní doplňující požadavky na označování potravin a složek potravin, které jsou určeny koneč- ným spotřebitelům nebo zařízením společného stravování (dále jen „dotyčné potraviny“) a které obsahují přídatné látky nebo látky určené k aromatizaci, které jsou uvedeny v odstavci 2 (dále jen „dotyčné přídatné látky a látky určené k aromatizaci“). Článek 2 Aniž jsou dotčeny ostatní požadavky předpisů Společenství o označování potravin, musí být na etiketě dotyčných potravin uvedeny následující informace pro konečné spotřebitele a zařízení společného stravování: a) v souladu s čl. 4 odst. 1 jakékoli charakteristické znaky nebo vlastnosti potraviny, jako je — složení, — výživová hodnota a výživové účinky, — použití, pro které jsou přídatné látky nebo látky určené k aromatizaci určeny, na jejichž základě nejsou dotyčné přídatné látky nebo látky určené k aromatizaci rovnocenné stávajícím přídatným látkám nebo látkám určeným k aromatizaci; b) skutečnost, že v dotyčných přídatných látkách nebo látkách určených k aromatizaci je přítomna látka, která není přítomna ve stávajících rovnocenných přídatných látkách nebo látkách určených k aromatizaci a která může mít vliv na zdraví někte- rých skupin obyvatelstva; c) skutečnost, že v dotyčných přídatných látkách nebo látkách určených k aromatizaci je přítomna látka, která není přítomna ve stávajících rovnocenných přídatných látkách nebo látkách určených k aromatizaci a která může vzbuzovat obavy etické povahy; d) v souladu s čl. 4 odst. 2 přítomnost přídatné látky nebo látky určené k aromatizaci, které jsou organismem geneticky modi- jejichž niko- fikovaným technikami genetické modifikace, liv vyčerpávající seznam je uveden v oddíle A části 1 přílohy I směrnice 90/220/EHS, nebo které takové organismy obsahují. Článek 3 Dotyčné přídatné látky nebo látky určené k aromatizaci se již nepovažují za rovnocenné ve smyslu čl. 2 písm. a), pokud vědecké posouzení založené na vhodné analýze stávajících údajů může prokázat, že hodnocené charakteristické znaky jsou odlišné ve srovnání s tradičními přídatnými látkami nebo látkami určenými k aromatizaci s ohledem na uznávané mezní hodnoty přirozených odchylek těchto znaků. Tak je tomu v případě, když dotyčné přídatné látky nebo látky určené k aromatizaci obsahují bílkovinu nebo DNA, které jsou výsledkem genetické modifikace. Článek 4 2. Dotyčnými přídatnými látkami a látkami určenými k aroma- tizaci jsou: 1. Doplňující zvláštní požadavky s ohledem na informace podle čl. 2 písm. a) jsou tyto: — přídatné látky, na které se vztahuje směrnice 89/107/EHS, nebo — látky určené k aromatizaci pro použití v potravinách, na které se vztahuje směrnice 88/388/EHS, jež jsou geneticky modifikovanými organismy, na které se vzta- huje směrnice Rady 90/220/EHS (1), obsahují je nebo z nich byly vyrobeny. (1) Úř. věst. L 117, 8. 5. 1990, s. 15. V seznamu složek podle článku 6 směrnice 79/112/EHS se uve- dou slova „vyrobeno z geneticky modifikované(ho)…“ v kulatých závorkách bezprostředně za názvem dané přídatné látky nebo látky určené k aromatizaci. Tato slova mohou být popřípadě uvedena v nápadně vyobrazené poznámce pod čarou vztahující se k seznamu složek, jež bude uvedena pomocí hvězdičky (*) u příslušné přídatné látky nebo látky určené k aromatizaci. Tato slova musí být vytištěna písmem alespoň stejné velikosti jako písmo použité pro samotný seznam složek. 230 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 24 U dotyčných potravin, pro něž neexistuje seznam složek, musí být tato slova jasně uvedena při označení produktu. U dotyčných potravin, pro něž neexistuje seznam složek, musí být tato slova jasně uvedena při označení produktu. 2. Doplňující zvláštní požadavky s ohledem na informace podle čl. 2 písm. d) jsou tyto: Slova „geneticky modifikováno“ se uvedou v seznamu složek bezprostředně za uvedením dané přídatné látky nebo látky určené k aromatizaci. Tato slova mohou být popřípadě uvedena v nápadně vyobrazené poznámce pod čarou vztahující se k seznamu složek, jež bude uvedena pomocí hvězdičky (*) u příslušné přídatné látky nebo látky určené k aromatizaci. Tato slova musí být vytištěna písmem alespoň stejné velikosti jako písmo použité pro samotný seznam složek. Článek 5 Toto nařízení se nevztahuje na dotyčné potraviny, které byly v souladu s právními předpisy vyprodukovány a označeny ve Společenství nebo dovezeny do Společenství a uvedeny do volného oběhu před vstupem tohoto nařízení v platnost. Článek 6 Toto nařízení vstupuje v platnost devadesátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 10. ledna 2000. Za Komisi Erkki LIIKANEN člen Komise


title: Nariadenie Komisie (ES) č. 49/2000 z 10. januára 2000, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1139/98 o povinnom uvedení údajov iných, ako sú údaje stanovené v smernici 79/112/EEC na označení určitých potravín vyrobených z geneticky modifikovaných organizmov

eurovoc_concepts:
foodstuff
genetically modified organism
labelling

formats: html pdf print

text: 226 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 32000R0049 11. 1. 2000 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 6/13 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 49/2000 z 10. januára 2000, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1139/98 o povinnom uvedení údajov iných, ako sú údaje stanovené v smernici 79/112/EEC na označení určitých potravín vyrobených z geneticky modifikovaných organizmov KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Rady 79/112/EHS z 18. decembra 1978 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa spôsobu označovania, prezentácie a reklamy potravín určených na predaj konečným spotrebiteľom (1), naposledy zmenenú a doplnenú smernicou 97/4/ES Európskeho parlamentu a Rady (2), najmä na jej článok 4 ods. 2, keďže: (1) na nariadenie Rady (ES) č. 1139/98 (3) určilo povinné uvádza- nie údajov na etiketách potravín a potravinových prísad vyrobených z geneticky modifikovanej sóje (Glycine max rozhodnutie Komisie vzťahuje L. ), 96/281/ES (4), a z geneticky modifikovanej kukurice (Zea mays L. ), na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie Komisie 97/98/ES (5), okrem tých, ktoré sú ustanovené v smernici 79/112/EHS; ktoré sa (2) (3) (4) (5) nariadenie Rady (ES) č. 1139/98 potvrdilo, že nie je možné vylúčiť náhodnú kontamináciu potravín DNA alebo pro- teínom, ktoré sú výsledkom genetickej modifikácie; Rada v dôsledku toho pri prijímaní nariadenia Rady (ES) č. 1139/98 vyzvala Komisiu, aby preskúmala praktickú možnosť určenia minimálnych prahov pre prítomnosť DNA alebo proteínu, ktoré sú výsledkom genetickej modi- fikácie, s cieľom vziať do úvahy problém náhodnej konta- minácie; napriek tomu, že niektorí prevádzkovatelia sa vyhýbajú používaniu geneticky modifikovaných sójových bôbov (Glycine max L. ) alebo kukurice (Zea mays L. ) alebo ich plo- dov ako zdroja svojich potravinových prísad, materiál zís- kaný z uvedených geneticky modifikovaných organizmov sa v nich môže nachádzať v dôsledku náhodnej kontami- nácie napr. počas pestovania, zberu, dopravy, skladovania a spracovania; v prípadoch, keď prítomnosť tohto materiálu je náhodná a predstavuje iba malú časť príslušnej potravinovej prísady, táto potravinová prísada by nemala podliehať označova- cím požiadavkám nariadenia (ES) č. 1139/98; (6) aby sa dosiahol tento cieľ, je potrebné určiť minimálny prah pre náhodnú prítomnosť materiálu, získaného (1) Ú. v. ES L 33, 8. 2. 1979, s. 1. (2) Ú. v. ES L 43, 14. 2. 1997, s. 21. (3) Ú. v. ES L 159, 3. 6. 1998, s. 4. (4) Ú. v. ES L 107, 30. 4. 1996, s. 10. (5) Ú. v. ES L 31, 1. 2. 1997, s. 69. (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) z uvedenej geneticky modifikovanej sóje a kukurice, v potravinových prísadách; s cieľom jednoznačnosti je vhodné určiť prah pomocou jedinej percentuálnej hodnoty; hodnota 1 % najlepšie slúži účelu určenia úrovne toleran- cie, ktorá súčasne zostáva nízka a berie do úvahy potrebnú použiteľnosť v rámci celého výrobného reťazca; metódy zisťovania už poskytujú alebo čoskoro poskytnú potrebné nástroje pre implementáciu tejto hodnoty; napriek tomu 1 % hodnotu treba považovať za maximum a prevádzko- vatelia by sa preto mali zamerať na dosiahnutie najnižšej možnej úrovne náhodnej prítomnosti uvedeného mate- riálu v praxi; je potrebné vysvetliť, že 1 % hodnota by mala byť úrovňou tolerancie nielen pre náhodnú prítomnosť materiálu, zís- kaného z uvedených geneticky modifikovaných organiz- mov, ale aj pre kombinovanú náhodnú prítomnosť tohto materiálu a všetkého ostatného materiálu uvedeného na trh v súlade s nariadením (ES) č. 258/97 (6), získaného z iných geneticky modifikovaných organizmov; termín materiál získaný z geneticky modifikovaných orga- nizmov treba chápať ako časť každej prísady, ktorá je zís- kaná z geneticky modifikovaných organizmov; aby bolo možné určiť, že prítomnosť tohto materiálu je náhodná, prevádzkovatelia musia byť schopní poskytnúť dôkaz k spokojnosti príslušných orgánov, že prijali vhodné opatrenia, aby zabránili používaniu ako zdroja geneticky modifikovaných sójových bôbov (Glycine max L. ) alebo kukurice (Zea mays L. ), alebo všetkých ostatných geneticky modifikovaných organizmov, z ktorých získaný materiál bol uvedený na trh v súlade s nariadením (ES) č. 258/97, alebo ich plodov; na účely súladu so smernicou 79/112/EHS je vhodné pou- žiť tento prah na úrovni individuálne skúmaných potravi- nových prísad; je potrebné vysvetliť, že rovnaký prístup treba použiť na účel vytvorenia zoznamu potravinových prísad, nepo- dliehajúcich označovacím požiadavkám nariadenia (ES) č. 1139/98 z dôvodu absencie proteínu a DNA, ktoré sú výsledkom genetickej modifikácie uvedenej v jeho článku 1 ods. 1; (6) Ú. v. ES. L 43, 14. 2. 1997, s. 1. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 227 (14) (15) (16) v každom prípade potravinové prísady nepodliehajú ozna- čovacím požiadavkám nariadenia (ES) č. 1139/98, ak sa v nich nenachádzajú proteín ani DNA, ktoré sú výsledkom genetickej modifikácie uvedenej v článku 1 ods. 1. V tejto súvislosti je vhodné vysvetliť, že tento zoznam nie je vyčer- pávajúci; v niektorých prípadoch potraviny obsahujú jedinú prísa- du; preto je potrebné vysvetliť, ako tieto potraviny majú byť posudzované na účely vytvorenia uvedeného zoznamu a pre používanie uvedeného prahu; smernica 79/112/EHS sa vzťahuje na výrobky, ktoré sú dodávané ako také nielen konečnému spotrebiteľovi, ale aj dodávateľom potravín vo veľkom; (17) opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so sta- noviskom Stáleho výboru pre potraviny, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Nariadenie (ES) č. 1139/98 sa mení a dopĺňa takto: 1. V článku 1 ods. 1 slová „konečnému spotrebiteľovi“ sa nahrá- dzajú slovami „konečnému spotrebiteľovi alebo dodávateľom potravín vo veľkom“. 2. Článok 2 sa mení takto: a) Odsek 2 sa nahrádza takto: „2. Uvedené potraviny nebudú podliehať ďalším špecific- kým označovacím požiadavkám, ak: a) proteín ani DNA, ktoré sú výsledkom genetickej modi- fikácie uvedenej v článku 1 ods. 1, sa nenachádzajú v ich individuálne posudzovaných potravinových prí- sadách alebo potravinách obsahujúcich jedinú prísadu; alebo č. 258/97, získaným z iných geneticky modifikovaných organizmov, sa nachádza v ich potravinových prísa- dách alebo potravinách obsahujúcich jedinú prísadu v množstve nepresahujúcom 1 % individuálne posu- dzovaných potravinových prísad, alebo potravinách obsahujúcich jedinú prísadu, ak táto prítomnosť je náhodná; Aby mohli určiť, že prítomnosť tohto materiálu je náhodná, prevádzkovatelia musia byť schopní poskyt- núť dôkaz k spokojnosti príslušných orgánov, že prijali vhodné opatrenia, aby zabránili použitiu geneticky modifikovaných organizmov (alebo ich plodov), uve- dených v predchádzajúcom odseku, ako zdroja. “ b) Vkladá sa nasledujúci odsek 2a: „2a. Aby sa uľahčilo uplatňovanie odseku 2 písm. a), nevy- čerpávajúci zoznam potravinových prísad alebo potravín, obsahujúcich jedinú prísadu, v ktorej sa nenachádza pro- teín ani DNA, získaná genetickou modifikáciou uvedenou v článku 1 ods. 1, bude vyhotovený na základe postupu ustanoveného v článku 17 smernice 79/112/EHS, berúc do úvahy technický vývoj, stanovisko Vedeckého výboru pre potraviny a všetky ostatné príslušné vedecké informácie. “ Článok 2 Označovacie požiadavky nariadenia (ES) č. 1139/98 nebudú platiť pre špecifikované potraviny, ktoré majú byť dodané ako také dodávateľom potravín vo veľkom, právoplatne vyrobené a označené v spoločenstve alebo právoplatne dovezené do spoločenstva a uvedené do voľného obehu pred nadobudnutím platnosti tohto nariadenia. Článok 3 b) materiál získaný z geneticky modifikovaných organiz- mov, uvedený v článku 1 ods. 1, spolu so všetkým materiálom uvedeným na trh v súlade s nariadením (ES) Toto nariadenie nadobúda účinnosť deviaty deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 10. januára 2000 Za Komisiu Erkki LIIKANEN člen Komisie


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 50/2000 z dnia 10 stycznia 2000 r. w sprawie etykietowania środków spożywczych oraz składników żywności zawierających dodatki oraz środki aromatyzujące, które zostały zmodyfikowane genetycznie lub zostały wyprodukowane z organizmów genetycznie zmodyfikowanych

text: 228 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 32000R0050 11. 1. 2000 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 13/t. 24 L 6/15 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 50/2000 z dnia 10 stycznia 2000 r. w sprawie etykietowania środków spożywczych oraz składników żywności zawierających dodatki oraz środki aromatyzujące, które zostały zmodyfikowane genetycznie lub zostały wyprodukowane z organizmów genetycznie zmodyfikowanych KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając dyrektywę Rady 79/112/EWG z dnia 18 grudnia 1978 r. w sprawie zbliżenia ustawodawstw Państw Członkow- skich odnoszących się do etykietowania, prezentacji i reklamowa- nia środków spożywczych przeznaczonych na sprzedaż konsu- mentowi końcowemu (1), ostatnio zmienioną dyrektywą Parlamentu Europejskiego i Rady 97/4/WE (2), w szczególności jej art. 4 ust. 2, a także mając na uwadze, co następuje: (1) dyrektywą konkretnie Rozporządzenie (WE) nr 258/97 Parlamentu Europej- skiego i Rady z dnia 27 stycznia 1997 r. dotyczące nowej żywności i nowych składników żywności (3) nie odnosi się do dodatków oraz środków aromatyzujących przeznaczo- nych do użytku w środkach spożywczych, ponieważ w celu przetestowania tych substancji do oceny ich bez- pieczeństwa zostały one objęte innymi przepisami wspólnotowymi, Rady 89/107/EWG z dnia 21 grudnia 1988 r. w sprawie zbliże- nia ustawodawstw Państw Członkowskich dotyczących dodatków do żywności dopuszczonych do użytku w środ- kach spożywczych przeznaczonych do spożycia przez ludzi (4), zmienionej dyrektywą Parlamentu Europejskiego i Rady 94/34/EWG (5), oraz w dyrektywie Rady 88/388/EWG z dnia 22 czerwca 1988 r. w sprawie zbli- żenia ustawodawstw Państw Członkowskich odnoszących się do środków aromatyzujących przeznaczonych do użytku w środkach spożywczych i materiałów źródłowych służących do ich produkcji (6), zmienionej dyrektywą Komisji 91/71/EWG (7). Te dodatki oraz środki aromatyzujące są również wyłą- czone z zakresu rozporządzenia Rady (WE) nr 1139/98 z dnia 26 maja 1998 r. dotyczącego obowiązkowego ozna- czania na etykietach umieszczonych na niektórych środ- kach spożywczych wyprodukowanych z organizmów zmodyfikowanych genetycznie innych danych niż przewi- dziane w dyrektywie 79/112/EWG (8). Konsekwencją tego wyłączenia jest fakt, że dodatki oraz środki aromatyzujące, które zostały zmodyfikowane gene- tycznie lub zostały wyprodukowane z organizmów zmodyfikowanych genetycznie i są używane jako składniki środków spożywczych, nie podlegają szczegółowym prze- pisom dotyczącym etykietowania ustanowionym w art. 8 rozporządzenia (WE) nr 258/97 ani przepisom dotyczą- cym etykietowania ustanowionym w art. 2 rozporządze- nia (WE) nr 1139/98. (2) (3) (1) Dz. U. L 33 z 8. 2. 1979, str. 1. (2) Dz. U. L 43 z 14. 2. 1997, str. 21. (3) Dz. U. L 43 z 14. 2. 1997, str. 1. (4) Dz. U. L 40 z 11. 2. 1989, str. 27. (5) Dz. U. L 237 z 10. 9. 1994, str. 1. (6) Dz. U. L 184 z 15. 7. 1988, str. 61. (7) Dz. U. L 42 z 15. 2. 1991, str. 25. (8) Dz. U. L 159 z 3. 6. 1998, str. 4. (4) Ważne jest, aby konsumenci byli także informowani o użyciu dodatków lub środków aromatyzujących, które zostały zmodyfikowane genetycznie lub zostały wyprodu- kowane przy użyciu inżynierii genetycznej, tak jak obec- nie są już informowani o zawartości innych składników zawierających organizmy zmodyfikowane genetycznie lub wyprodukowane z organizmów zmodyfikowanych gene- tycznie. (5) (6) (7) Niektóre Państwa Członkowskie podały do wiadomości swój zamiar ustanowienia wytycznych na szczeblu krajo- wym odnośnie do oznakowania na etykiecie informują- cego konsumentów o zastosowaniu dodatków i/lub środ- ków aromatyzujących produkowanych z organizmów zmodyfikowanych genetycznie. Takie zasady prawdopodobnie spowodują powstanie nowych przeszkód w handlu wewnątrzwspólnotowym. Komisja w swojej decyzji 98/613/WE z dnia 21 paździer- nika 1998 r. dotyczącej projektu dekretu Republiki Austrii dotyczącego identyfikacji zmodyfikowanych genetycznie dodatków oraz środków aromatyzujących (9) stwierdziła za zgodą Państw Członkowskich, że najbardziej zadowa- lającym rozwiązaniem będzie ustanowienie przepisów wspólnotowych dotyczących etykietowania. (8) W związku z tym właściwe byłoby nałożenie obowiązku wskazania na etykiecie danego środka spożywczego, że zastosowane dodatki lub środki aromatyzujące są organi- zmami zmodyfikowanymi genetycznie, zawierają orga- nizmy zmodyfikowane genetycznie lub zostały wyprodu- kowane z takich organizmów, zgodnie z takimi samymi zasadami jak te ustanowione w odniesieniu do etykietowa- nia składników, które są, zawierają lub zostały wyprodu- kowane z organizmów zmodyfikowanych genetycznie. (9) Przepisy niniejszego rozporządzenia nie mają zastosowa- nia do dodatków oraz środków aromatyzujących sprzeda- wanych w takiej postaci konsumentom końcowym; w sto- sunku do dodatków oraz środków aromatyzujących powinno się wprowadzić oddzielne przepisy, nakładające podobne, obowiązkowe znakowanie. (10) W szczególności, zgodnie z podejściem przyjętym w art. 8 rozporządzenia (WE) nr 258/97, konieczne jest zapewnie- nie, aby konsument końcowy był poinformowany o jakichkolwiek cechach lub właściwościach żywności, takich jak jej skład, wartość odżywcza, skutki odżywcze lub planowane wykorzystanie żywności, w wyniku czego żywność ta lub składniki żywności nie są już takie same jak dotychczasowa żywność lub jej składniki; w związku z tym dodatki oraz środki aromatyzujące, które zostały zmodyfikowane genetycznie lub które zostały wyproduko- wane z organizmów zmodyfikowanych genetycznie i nie są równoważne ich tradycyjnym odpowiednikom, muszą podlegać wymogom etykietowania. (9) Dz. U. L 291 z 30. 10. 1998, str. 35. 13/t. 24 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 229 (11) Zgodnie z podejściem przyjętym w art. 8 rozporządzenia (WE) nr 258/97 wymogi odnośnie do etykietowania muszą być oparte na ocenie naukowej. (12) Dla wspomnianych powyżej produktów powinny zostać sformułowane jasne zasady etykietowania, tak aby zapew- nić, że można przeprowadzać oficjalne inspekcje na pod- stawie wiarygodnych, powtarzalnych i możliwych do zastosowania danych. (13) Powinno się również zapewnić, aby wymogi dotyczące etykietowania nie były zbyt skomplikowane, jakkolwiek odpowiednio szczegółowe w celu zapewnienia konsumen- tom potrzebnych informacji. (14) Rozporządzenie (WE) nr 1139/98 określa kryterium, zgodnie z którym obowiązek etykietowania ma zastoso- wanie do żywności wyprodukowanej z genetycznie zmodyfikowanej kukurydzy lub soi. (15) Obecność genetycznie zmodyfikowanego białka lub DNA w dodatkach oraz środkach aromatyzujących wchodzą- cych w skład środków spożywczych również stanowi, zgodnie z przyjętymi zasadami, kryterium spełniające powyższe wymogi; takie podejście może być zbadane ponownie w świetle nowych osiągnięć naukowych. (16) Uwzględniając zakres i konsekwencje proponowanych działań, środki wspólnotowe wprowadzone niniejszym rozporządzeniem są nie tylko konieczne, ale również nie- zwykle ważne dla osiągnięcia celów. (17) Nie można wykluczyć przypadkowego zanieczyszczenia dodatków oraz środków aromatyzujących DNA lub biał- kiem uzyskanym w wyniku modyfikacji genetycznej; przy- datne jest zbadanie możliwości ustalenia stopnia ich zawartości, tak aby można było uniknąć znakowania pro- duktów w przypadkach takiego zanieczyszczenia. (18) Środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Stałego Komitetu ds. Środków Spożyw- czych, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 1. Niniejsze rozporządzenie przewiduje niektóre dodatkowe wymogi odnośnie do etykietowania żywności i składników żyw- ności przeznaczonych dla konsumentów końcowych oraz zakła- dów żywienia zbiorowego, zwanych dalej „szczególnymi środ- kami i/lub środki aromatyzujące, tak jak to opisano w ust. 2 (zwane dalej „szcze- gólnymi dodatkami oraz środkami aromatyzującymi”). zawierającymi dodatki spożywczymi” 2. Następujące substancje stanowią szczególne dodatki oraz środki aromatyzujące: — dodatki objęte zakresem dyrektywy 89/107/EWG i/lub — środki aromatyzujące przeznaczone do użytku w środkach spożywczych objęte zakresem dyrektywy 88/388/EWG, które są, zawierają lub zostały wyprodukowane z organizmów zmodyfikowanych genetycznie w rozumieniu dyrektywy Rady 90/220/EWG (1). (1) Dz. U. L 117 z 8. 5. 1990, str. 15. Artykuł 2 Bez uszczerbku dla innych wymogów prawodawstwa wspólnoto- wego odnośnie do etykietowania żywności etykietowanie szcze- gólnych środków spożywczych musi zapewnić konsumentom końcowym oraz zakładom żywienia zbiorowego informacje o: a) jakichkolwiek cechach lub właściwościach żywności zgodnie z art. 4 ust. 1, takich jak: — skład, — wartość odżywcza lub efekty odżywcze, — planowane zastosowanie dodatków lub środków aroma- tyzujących, w wyniku czego szczególne dodatki lub środki aromatyzujące nie są już równoważne dodatkom lub środkom aromatyzują- cym istniejącym dotychczas; b) zawartości w szczególnych dodatkach lub środkach aromaty- zujących substancji, które nie są stosowane w istniejących równoważnych dodatkach lub środkach aromatyzujących i które mogą mieć wpływ na zdrowie niektórych grup ludnoś- ci; c) zawartości w szczególnych dodatkach lub środkach aromaty- zujących substancji, które nie są stosowane w istniejących równoważnych dodatkach lub środkach aromatyzujących i które powodują wątpliwości na tle etycznym; d) zgodnie z art. 4 ust. 2 o obecności dodatków lub środków aromatyzujących, które są zmodyfikowane genetycznie lub zawierają organizmy zmodyfikowane genetycznie przy uży- ciu technik modyfikacji genetycznej, których niewyczerpujący wykaz jest ustanowiony w załączniku I A część 1 dyrektywy 90/220/EWG. Artykuł 3 Szczególne dodatki lub środki aromatyzujące nie będą już traktowane jako równoważne w rozumieniu art. 2 lit. a), jeżeli naukowa ocena oparta na odpowiedniej analizie istniejących danych wykaże, że stwierdzone cechy są inne w porównaniu z tradycyjnymi dodatkami aromatyzującymi, uwzględniając przyjęte limity naturalnego zróżnicowania takich cech. Ma to miejsce, gdy szczególne dodatki lub środki aromatyzujące zawierają białko i/lub DNA pochodzące z modyfikacji genetycznej. lub środkami Artykuł 4 1. Dodatkowe określone wymogi dotyczące etykietowania, w odniesieniu do informacji określonej w art. 2 lit. a), są nastę- pujące: Wyrazy „produkowane z genetycznie zmodyfikowanych…” poja- wiają się na wykazie składników przewidzianym w art. 6 dyrek- tywy 79/112/EWG w nawiasie, bezpośrednio po wskazaniu przedmiotowego dodatku lub środka aromatyzującego. Alternatywnie zwrot ten może pojawić się na umieszczonym w widocznym miejscu przypisie do wykazu składników, przy czym do danego dodatku lub środka aromatyzującego będzie odsyłała gwiazdka (*). Zwrot ten jest wydrukowany czcionką, która ma przynajmniej taki sam rozmiar jak czcionka zastoso- wana do wykazu składników. 230 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 13/t. 24 W odniesieniu do szczególnych środków spożywczych, dla któ- rych nie ma wykazu składników, taki zwrot musi się pojawić w czytelny sposób na etykiecie produktu. 2. Dodatkowe szczególne wymogi co do etykietowania, w odnie- sieniu do informacji określonej w art. 2 lit. d), są następujące: Zwrot „zmodyfikowane genetycznie” musi pojawić się na liście składników bezpośrednio po wskazaniu przedmiotowego dodatku lub środka aromatyzującego. Alternatywnie zwrot ten może pojawić się w umieszczonym w widocznym miejscu przypisie do wykazu składników, przy czym do danego dodatku lub środka aromatyzującego będzie odsyłała gwiazdka (*). Zwrot ten jest wydrukowany czcionką, która ma przynajmniej taki sam rozmiar jak czcionka zastoso- wana do wykazu składników. W odniesieniu do określonych artykułów spożywczych, do któ- rych nie dołącza się wykazu składników, zwrot ten musi być umieszczony w czytelny sposób na etykiecie produktu. Artykuł 5 Niniejsze rozporządzenie nie ma zastosowania do szczególnych środków spożywczych wyprodukowanych i etykietowanych zgodnie z prawem na terenie Wspólnoty lub zgodnie z prawem wwiezionych do Wspólnoty i dopuszczonych do swobodnego obrotu przed wejściem w życie niniejszego rozporządzenia. Artykuł 6 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie 90 dni po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 10 stycznia 2000 r. W imieniu Komisji Erkki LIIKANEN Członek Komisji


title: 2000/124/EF: Kommissionens beslutning af 10. januar 2000 om anvendelsen af artikel 9 i Rådets direktiv 96/67/EF på lufthavnen i Porto (Aeroporto Francisco Sá Carneiro) (meddelt under nummer K(1999) 5196) (EØS-relevant tekst.) (Kun den portugisiske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Northern Portugal
airport
market access
provision of services
transport infrastructure
works contract

text: L 39/74 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 14. 2. 2000 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 10. januar 2000 om anvendelsen af artikel 9 i R(cid:229)dets direktiv 96/67/EF p(cid:229) lufthavnen i Porto (Aeroporto Francisco SÆ Carneiro) (meddelt under nummer K(1999) 5196) (Kun den portugisiske udgave er autentisk) (E(cid:216)S-relevant tekst) (2000/124/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) (3) under henvisning om traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)i- ske F(cid:230)llesskab, Kommissionen har i overensstemmelse med direktivets artikel 9, stk. 5, hłrt den portugisiske regering den 3. december 1999 vedrłrende udkastet til Kommissionens vurdering. under henvisning til R(cid:229)dets direktiv 96/67/EF af 15. oktober 1996 om adgang til ground handling-markedet i F(cid:230)llesskabets lufthavne (1), s(cid:230)rlig artikel 9, stk. 5, Grundlaget for undtagelsen under henvisning til den afgłrelse, som de portugisiske myn- digheder har underrettet Kommissionen om den 11. oktober 1999, og efter hłring af de p(cid:229)g(cid:230)ldende myndigheder, efter hłring af det r(cid:229)dgivende udvalg, og ud fra fłlgende betragtninger: 1. Anvendelsesomr(cid:229)det for den undtagelse, som Portugals regering har meddelt 1. 1. Anmeldelsen fra de portugisiske myndigheder (1) Ved skrivelse modtaget af Kommissionen den 11. okto- ber 1999 fremsatte de portugisiske myndigheder en anmodning om godkendelse af den portugisiske rege- rings afgłrelse, hvorved den indrłmmer lufthavnen i Porto (Aeroporto Francisco Sa Carneiro) en undtagelse, der g(cid:229)r ud p(cid:229) at begr(cid:230)nse antallet af brugere, der har til- ladelse til at udłve egen-handling til fire for de tjenestey- delser, der er anfłrt i bilaget til direktivet under punkt 2. Denne undtagelse er p(cid:229) grundlag af direktivets artikel 9, stk. 1, litra c) indrłmmet indtil den 31. august 2001. (2) Kommissionen offentliggjorde i overensstemmelse med direktivets artikel 9, stk. 3, et resumØ af denne medde- lelse i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende (2) af 25. november 1999 og opfordrede de berłrte parter til at frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger. (4) De almindelige regler for adgangen til ground handling- markedet er fastsat i direktivets artikel 6 og 7. Princippet heri er helt klart, at der skal v(cid:230)re friest mulig adgang for stłrsteparten af de forskellige kategorier af ground handling-ydelser. For en lufthavn med en trafikvolumen som Porto er det i direktivet fastsat, at der skal indrłm- mes ret til egen-handling fra den 1. januar 1998. (5) (6) I artikel 9 i direktiv 96/67/EF er der ligeledes taget hen- syn til det forhold, at der i bestemte s(cid:230)rlige tilf(cid:230)lde kan v(cid:230)re alvorlige plads- og kapacitetsproblemer, der forhin- drer en (cid:229)bning af markedet i det foreskrevne omfang. I disse tilf(cid:230)lde kan der indrłmmes midlertidige undtagel- ser for at give lufthavnen tid til at afhj(cid:230)lpe problemerne. S(cid:229)danne undtagelser kan derfor kun indrłmmes i s(cid:230)rlige tilf(cid:230)lde, og har ikke til form(cid:229)l generelt at give lufthavnene ekstra tid til at efterkomme direktivets bestemmelser ud over, hvad der er fastsat i direktivets artikel 1. En undtagelse kan kun indrłmmes under henvisning til specifikke plads- og kapacitetsproblemer. Det er netop de portugisiske myndigheders at begrundelse indrłmme den undtagelse, der omhandles i denne beslutning, i overensstemmelse med artikel 23 i det por- tugisiske lovdekret »Decreto-Lei N. o 275/99 de 23 de Julho 1999« (3), hvormed direktiv 96/67/EF gennemfłres i portugisisk ret. for 1. 2. Beskrivelse af lufthavnen (7) Med et samlet areal p(cid:229) 319 ha er lufthavnen i Porto udstyret med en passagerterminal, der er beliggende i den sydlige udkant af en landingsbane 3 480 m, som er orienteret nord/syd. Denne terminal har en maksimal (1) EFT L 272 af 25. 10. 1996, s. 36. (2) EFT C 337 af 25. 11. 1999, s. 5. (3) DiÆro da Repœblica (cid:151) 23. 07. 99-I SØrie-A N. o 170, s. 4588. 14. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 39/75 (cid:229)rlig kapacitet p(cid:229) 3 mio. passagerer, og r(cid:229)der ikke over »nose in«-standpladser. Cargoterminalen har en kapacitet p(cid:229) 40 000 tons med et operationelt areal p(cid:229) 8 700 m2 og 2 200 m2 kontorer. (8) I 1997 var passagerantallet p(cid:229) 2,3 mio. passagerer (2,7 mio. i 1998), hovedsagelig p(cid:229) ruteflyvninger (87 %) og internationale flyvninger (78 %). Trafikprognoserne angi- ver en (cid:229)rlig gennemsnitlig stigning p(cid:229) ca. 6 % i de kom- mende fem (cid:229)r. 1. 3. Den nuv(cid:230)rende situation vedrłrende ground handling- ydelser i Portos lufthavn (9) Da passagerantallet ligger p(cid:229) mellem 2 og 3 mio. pas- sagerer eller 75 000 tons fragt (cid:229)rligt, vedrłrer (cid:229)bningen af markedet ikke levering af tjenesteydelser til tredje- mand fłr den 1. januar 2001. Disse ydelser leveres af TAP for de fleste ydelsers vedkommende, bortset fra ydelser vedrłrende h(cid:229)ndtering af fragt, for hvilke der er en anden leverandłr. Denne h(cid:229)ndtering af fragt svarer imidlertid kun til 1 % af bev(cid:230)gelserne i lufthavnen. (10) Derimod har der i henhold til direktivet v(cid:230)ret ret til at udłve egen-handling siden den 1. januar 1998. (11) Hvad ang(cid:229)r egen-handling, er denne tilladt for to brug- ere p(cid:229) landingsbanen (TAP og Portugalia). For ground handling-ydelser i terminalen og is(cid:230)r ground handling- ydelser vedrłrende passagerer, som denne beslutning vedrłrer, udfłres disse p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt rent fak- tisk af fire luftfartsselskaber, dvs. TAP, Portugalia, KLM og GB Air. For disse ydelser indeholder direktivet imid- lertid normalt en ubegr(cid:230)nset anerkendelse af retten til egen-handling. (14) De undersłgelser, som lufthavnen har foretaget, viser, at som fłlge af trafikniveauet var det allerede i 1998 nłd- vendigt med 24 indcheckningsskranker og 26 i 1999. Disse tal bygger p(cid:229) en gennemsnitlig (cid:229)bningstid for skrankerne p(cid:229) 90 minutter, med en nuv(cid:230)rende v(cid:230)kst p(cid:229) 6 % (cid:229)rligt og p(cid:229) den formodning, at antallet af indcheck- ningsskranker skal v(cid:230)re to for et fly af kategori A (160 passagerer, tre for et kategori B (mellem 161 og 300) og fire for et kategori C (mere end 300)). (15) I fłlge de portugisiske myndigheder er det p(cid:229) nuv(cid:230)- rende tidspunkt ikke muligt at tillade, at der kommer flere operatłrer for denne kategori af tjenesteydelser, da dette vil umuliggłre en afbalancering af v(cid:230)ksten i trafik- ken p(cid:229) lufthavnen og bevarelsen af et godt kvalitets- niveau for ground handling-ydelserne. 3. Bem(cid:230)rkninger fra de berłrte parter (16) Efter Kommissionens offentliggłrelse af et uddrag af de portugisiske myndigheders anmeldelse og i overensstem- melse med direktivets artikel 9, stk. 3, blev de berłrte parter opfordret til at give udtryk for deres synspunkter. En transportłr har anfłrt, at det er umuligt p(cid:229) kort sigt at (cid:229)bne adgang til de ydelser, som undtagelsen vedrłrer. 4. Vurdering af undtagelsen p(cid:229) baggrund af bestem- melserne i direktiv 96/67/EF 2. De portugisiske myndigheders begrundelse 4. 1. G(cid:230)ldende regler vedrłrende ground handling (12) Af den dokumentation, som de portugisiske myndighe- der har fremlagt, fremg(cid:229)r det, at der er stor mangel p(cid:229) plads for passagerer, som skal gennemfłre deres afrej- seoperationer. Trafikken p(cid:229) lufthavnen er ikke regelm(cid:230)s- sig, og den hal, hvor disse operationer gennemfłres, er kun p(cid:229) 500 m2 og har kun 18 indcheckningsskranker. I perioder med st(cid:230)rk trafik blandt andet i forbindelse med er denne hal juleferie og p(cid:229)skeferie sommerferie, fuldst(cid:230)ndig fyldt med passagerer, som venter p(cid:229) at checke ind. Desuden medbringer disse passagerer megen bagage, som skal registreres, og de ledsages ogs(cid:229) af en del af deres familie og venner; denne situation medfłrer derfor en yderligere belastning. (13) I henhold til den dokumentation, som de portugisiske myndigheder har fremlagt, vil det gennemsnitligt v(cid:230)re nłdvendigt med yderligere tre indcheckningsskranker, herunder en indcheckningsskranke reserveret til passage- rer p(cid:229) business class, hvis det skal sikres, at indcheck- ningsoperationerne er af hłj kvalitet. Det er derfor i henhold til de portugisiske myndigheder vanskeligt at opretholde en god kvalitet i spidsbelastningsperioder. 4. 1. 1. Mulighederne for at begr(cid:230)nse adgangen til markedet (17) I direktiv 97/67/EF er det fastsat, at der skal ske en grad- vis (cid:229)bning af markedet dels afh(cid:230)ngig af, hvordan ground handling-ydelserne udłves (egen-handling eller levering af ydelser til tredjemand) og afh(cid:230)ngig af tra- fikm(cid:230)ngden i lufthavnen. (18) De generelle regler for udłvelse af ground handling for den kategori af tjenesteydelser, der er anfłrt i de portu- gisiske myndigheders anmeldelse, er fastsat i direktivets artikel 7, stk. 1. Disse regler er gentaget i bestemmel- serne i den Decreto-Lei (4), som gennemfłrer direktivet i portugisisk lovgivning. I henhold til direktivets bestem- (4) Decreto-Lei N. o 275/99, DiÆro da Repœblica (cid:151) 23. 07. 99-I SØrie-A N. o 170, p. 4588. L 39/76 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 14. 2. 2000 melser er ground handling-ydelser over for passagerer (cid:229)bne uden begr(cid:230)nsning for udłvelse af egen-handling for de transportłrer, som flyver p(cid:229) lufthavnen. tjenesteleverandłrer og brugere fra andre medlemsstater, v(cid:230)re begrundet i tvingende almene hensyn, som ikke er af łkonomisk art, og skal desuden st(cid:229) i et rimeligt for- hold til de tilsigtede m(cid:229)l. (19) N(cid:229)r specifikke plads- og kapacitetshensyn i en lufthavn, navnlig p(cid:229) grund af pladsmangel og arealets udnyttelses- grad, umuliggłr udłvelse af egen-handling i det i direk- tivet foreskrevne omfang, kan den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlems- stat i henhold til artikel 9, stk. 1, litra c), beslutte kun at lade et begr(cid:230)nset antal brugere udłve egen-handling; disse brugere udv(cid:230)lges p(cid:229) grundlag af relevante, objekti- ve, gennemsigtige og ikke-diskriminerende kriterier. Det er p(cid:229) dette grundlag og i overensstemmelse med artikel 23 i de portugisiske bestemmelser, som gennemfłrer direktivet (5), at de portugisiske myndigheder har beslut- tet at begr(cid:230)nse udłvelse af egen-handling til fire brugere i Portos lufthavn. (20) I henhold til artikel 9, stk. 2, skal enhver undtagelse imidlertid: (cid:151) pr(cid:230)cisere, for hvilken eller hvilke kategorier af ground handling-ydelser undtagelsen g(cid:230)lder, og de s(cid:230)rlige plads- og kapacitetsproblemer, der ligger til grund herfor (cid:151) v(cid:230)re ledsaget af en plan med relevante foranstalt- ninger, som tager sigte p(cid:229) at afhj(cid:230)lpe disse proble- mer. (23) Desuden m(cid:229) bestemmelserne i artikel 9, stk. 2, ikke: (cid:151) uretm(cid:230)ssigt gribe ind i direktivets form(cid:229)l (cid:151) for(cid:229)rsage konkurrenceforvridning (cid:151) v(cid:230)re mere omfattende end strengt nłdvendigt. (21) Som Kommissionen har fremh(cid:230)vet det bl. a. i beslut- ningerne af 14. januar 1998 om lufthavnene i Frankfurt og i D(cid:252)sseldorf (6), er direktivets hovedform(cid:229)l at liberali- sere markedet for ground handling-ydelser. De restriktio- ner, der p(cid:229)l(cid:230)gges tredjemand, medfłrer begr(cid:230)nsninger i deres frie ret til at levere de p(cid:229)g(cid:230)ldende ydelser eller udłve deres ret til egen-handling. I lighed med statslige foranstaltninger, der begr(cid:230)nser fri udveksling af tjene- steydelser (7), skal foranstaltninger, der begr(cid:230)nser, ude- lukker eller forhindrer tjenesteleverandłrers virksomhed (cid:151) eller, som i det foreliggende tilf(cid:230)lde, retten til at udfłre egen-handling (cid:151) selv om de anvendes uden for- skel p(cid:229) indenlandske tjenesteleverandłrer og brugere og (5) Decreto-Lei N. o 275/99, DiÆro da Repœblica (cid:151) 23. 07. 99-I SØrie-A N. o 170, p. 4588. (6) Kommissionens beslutning af 14. januar 1998, EFT L 173 af 18. 6. 1998, s. 32. 4. 1. 2. Proceduren (22) Som anfłrt i de to beslutninger vedrłrende lufthavnene i Frankfurt og D(cid:252)sseldorf (8) skal Kommissionen ved sin undersłgelse fokusere p(cid:229): (cid:151) tilstedev(cid:230)relsen og omfanget af de problemer, hvor- med undtagelsen begrundes, og som forhindrer, at markedet foreskrevne omfang; kun plads- og kapacitetsproblemer kan komme i betragtning i direktivet i det (cid:229)bnes (cid:151) planen med de relevante foranstaltninger som skal lłse problemerne (cid:151) overholdelse af de i artikel 9, stk. 2, anfłrte princip- per, og vedrłrende overholdelsen af direktivets for- samt m(cid:229)l undg(cid:229)else omfanget af undtagelsen. konkurrenceforvridning af En undtagelse m(cid:229) s(cid:229)ledes ikke have til form(cid:229)l generelt at give lufthavnen en l(cid:230)ngere tilpasningsfrist end den i direktivets artikel 1 fastsatte. Undtagelsen skal give luft- havnen mulighed for at afhj(cid:230)lpe specifikke problemer, der vanskeliggłr (cid:229)bningen af markedet. Enhver und- tagelse błr s(cid:229)ledes undersłges p(cid:229) baggrund af de speci- fikke problemer, der anfłres som begrundelse for, at markedet ikke kan (cid:229)bnes inden for den fastsatte frist. I henhold til Domstolens retspraksis skal enhver und- tagelse desuden fortolkes sn(cid:230)vert, og omfanget af en den skal undtagelse p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltning (9). form(cid:229)let med afh(cid:230)nge af (24) Den foreliggende undtagelse m(cid:229) undersłges p(cid:229) bag- grund af disse overvejelser. (25) i forhold til disse problemer samt af Kommissionen har i overensstemmelse med direktivets artikel 9, stk. 4, foretaget en grundig undersłgelse af de anfłrte plads- og kapacitetsproblemer, af relevansen af den afgłrelse, som de portugisiske myndigheder har truffet set for- anstaltningerne til afhj(cid:230)lpning af dem. Kommissionen har bl. a. baseret sig p(cid:229) den dokumentation, som de por- tugisiske myndigheder har fremlagt, samt p(cid:229) sit eget besłg i lufthavnen i Porto den 5. november 1999 og har ladet firmaet Aerotec foretage en teknisk ekspert- undersłgelse. Endelig har Kommissionen taget hensyn til de bem(cid:230)rkninger, som lufthavnen og den portugisi- ske regering har fremsat til Kommissionens analyse. (7) Domme af 25. juli 1991 i sag C-288/89, MØdiawet, Saml. 1991 I, s. 4007 og C-76/90, S(cid:228)ger mod Dennemeyer, Saml. 1991 I, s. 4221. (8) Jf. fodnote 6. (9) Jf. fodnote 7. 14. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 39/77 4. 2. Undersłgelse af de problemer, som de portugisiske myn- digheder henviser til forbliver konstant som fłlge af indcheckningssystemet med hver enkelt flyvning for sig, og kapaciteten varierer derfor heller ikke. (26) (27) Lufthavnen i Porto r(cid:229)der p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt over en rektangul(cid:230)r terminal med en erkl(cid:230)ret kapacitet p(cid:229) 3 mio. passagerer. Med 2,7 mio. passagerer i 1997 vil denne kapacitetsgr(cid:230)nse snart v(cid:230)re n(cid:229)et. Lufthavnen er inde i en voldsom udvikling, som vil tvinge den til at gennemfłre en omfattende udvidelsesplan. Da der er tale om en lufthavn, som betjener feriesteder, skal den kunne klare en trafik, som er s(cid:230)rlig koncentreret p(cid:229) spids- belastningsperioder. Terminalen r(cid:229)der over 18 indcheck- ningsskranker, hvoraf seks permanent er tildelt selskabet TAP og to til Portugalia; disse to selskaber anvender lige- ledes supplerende skranker afh(cid:230)ngig af behovet. Desu- den lejer selskaberne KLM og GB Air midlertidigt ind- checkningsskranker i forbindelse med deres egen-hand- ling i forbindelse med deres egne flyvninger. De egen handling-ydelser, som disse fire brugere udłver, svarer til ca. 70 % af trafikken. Endelig r(cid:229)der lufthavnen ikke over »nose-in«-standpladser og al ombordstigning sker via asfalten. Passager ground handling-ydelser over for tredjemand udfłres nu udelukkende af selskabet TAP. Selskabet anvender ligesom Portugalia fłrst de skranker, som det har f(cid:229)et tildelt permanent, og om nłdvendigt supple- rende skranker. Derfor vil fremkomsten af en ny leve- randłr udelukkende berłre denne form for operationer, som TAP udfłrer, idet den er den eneste leverandłr til tredjemand. Disse operationer udfłres i henhold til por- tugisiske myndigheder p(cid:229) meget lidt tilfredsstillende vil- k(cid:229)r i spidsbelastningsperioder, og der er ikke tvivl om, at m(cid:230)tningsgraden i visse perioder er n(cid:229)et. Imidlertid skyldes problemet indcheckningshallen, som med sine 500 m2 er for lille i spidsbelastningsperioder til at mod- tage de passagerer, der venter p(cid:229) at checke ind (cid:151) samt antallet af indcheckningsskranker og ikke det selskab, som udfłrer disse indcheckningsoperationer, hvad enten dette selskab er en af de nuv(cid:230)rende brugere, som udfł- rer sin egen-handling, eller en ny leverandłr. I lufthavnen i Porto er der for de flyvninger, som selska- bet TAP handler, hvad enten der er tale om egen-hand- ling eller ydelser til tredjemand, ikke f(cid:230)lles indcheck- ningsoperationer, dvs. at de foreg(cid:229)r ved en hvilken som helst af selskabets skranker, som det er tilf(cid:230)ldet i visse lufthavne. Skrankerne (cid:229)bnes individuelt for hver af de p(cid:229)g(cid:230)ldende flyvninger to, eller tre timer fłr charterflyv- ninger og passagererne kan kun checke ind ved de udpegede skranker, med TAP’s skranke for forretnings- rejsende som eneste undtagelse. Selskabet g(cid:229)r fłrst over til n(cid:230)ste flyvning, n(cid:229)r operationerne af afsluttet; sidste łjebliks indcheckning kan altid finde sted ved business- skranken. Som fłlge heraf er det ikke nłdvendigt, at der er personale til stede for et s(cid:230)rligt selskab ved skranker, som er (cid:229)bne hele dagen, idet operationerne gennemfłres for hver enkelt flyvning. Hvis de 18 skranker tildeles pr. flyvning, har kvaliteten af ground handling-leveran- dłren principielt ingen betydning, da antallet af skranker (28) Det błr imidlertid undersłges, om overlapningen mel- lem visse flyvninger i praksis vil kunne medfłre s(cid:230)rlige vanskeligheder som fłlge af tilstedev(cid:230)relsen af nye leve- randłrer. Normalt burde dette ikke v(cid:230)re tilf(cid:230)ldet, idet alle flyvninger, som er omfattet af en ydelse til tredje- mand behandles af TAP; selskabet yder s(cid:229)ledes p(cid:229) visse tidspunkter egen-handling til sine egne fly, samtidig med at det ved andre skranker leverer ydelser til tredjemand. Udnyttelsen af disse skranker til de samme flyvninger men foretaget af en anden ground handling-operatłr medfłrer i praksis ingen s(cid:230)rlige problemer. (29) Hvad ang(cid:229)r ydelsernes kvalitet, s(cid:229) błr der kun tages hensyn hertil, hvis den p(cid:229)virker de łvrige kunder eller de andre leverandłrer. Problemet med de sm(cid:229) lokaler er i denne forbindelse uafh(cid:230)ngigt af antallet af operatłrer ved indcheckningen. Hvad ang(cid:229)r selve ydelserne for det selskab, som m(cid:229)tte łnske at udfłre egen-handling, s(cid:229) vedrłrer dette problem kun selskabet selv, idet det s(cid:229) kun behandler egne fly. (30) I forbindelse med ekspertundersłgelsen forsłger Kom- missionen at tage hensyn til den vanskeligste situation for lufthavnen, dvs. den dag, der er st(cid:230)rkest belastet i den m(cid:229)ned af (cid:229)ret, som er st(cid:230)rkest belastet. Der er for 1998 tale om den 19. december, hvor der blev ind- checket 16 369 passagerer. Det skal desuden bem(cid:230)rkes, at i 1998 var der kun fem dage i hele (cid:229)ret, hvor der var et passagertal p(cid:229) mere end 10 000 passagerer. En under- słgelse af listen over flyvninger viser, at manglen p(cid:229) skranker kan m(cid:230)rkes p(cid:229) (cid:229)rets mest belastede dag hen- imod kl. 9 og kl. 12. Men dette problem findes allerede i dag, og en ny leverandłr vil ikke f(cid:229) nogen direkte ind- flydelse p(cid:229) netop disse tidspunkter, idet der ikke er f(cid:230)lles indcheckning, og fordi denne situation direkte skyldes behandlingen af charterflyvninger p(cid:229) nłjagtig dette tidspunkt. Som fastsat i tildelingsbestemmelserne skal lufthavnen behandle ruteflyvningerne inden for pr(cid:230)cise frister, men derimod kan den selv regulere ind- checkningstidspunkterne for charterflyvninger for at sikre en bedre udnyttelse af skrankerne. Alle disse char- terflyvninger er netop »ad hoc« flyvninger og godkendt af lufthavnen p(cid:229) individuel basis, hvor der kan fasts(cid:230)ttes betingelser bl. a. med hensyn til indcheckningstidspunk- ter. En undersłgelse af flyveoversigten viser, at det i visse perioder af dagen er muligt at modtage flyvninger, og at en flytning af charterfly til disse perioder vil głre det muligt at undg(cid:229) problemet. Lufthavnen kan derfor ikke bruge et problem, som den selv kan lłse, som argu- ment. (31) En undersłgelse af indcheckningsskrankerne viser ligele- des, at af de 18 indcheckningsskranker er seks perma- nent udlejet til TAP og to permanent til Portugalia; disse L 39/78 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 14. 2. 2000 to selskaber anvender ligeledes andre skranker afh(cid:230)ngig af deres behov og det samme er tilf(cid:230)ldet for GB Air og KLM. Mobiliteten inden for anvendelsen viser, at der ikke er s(cid:230)rlige regnskabsm(cid:230)ssige problemer med hensyn til det edb-system, der anvendes, og at en ny leverandłr ikke vil skabe problemer p(cid:229) dette niveau. (32) Den dokumentation, som de portugisiske myndigheder har fremlagt, n(cid:230)vner imidlertid heller ingen s(cid:230)rlige pro- blemer med hensyn til kontorer og hvilerum til persona- let. Undersłgelsen p(cid:229) stedet har bekr(cid:230)ftet, at der vil kunne frigłres plads i bagagesorteringshallen lige bagved indcheckningsskrankerne ved siden af den plads, som de łvrige leverandłrer benytter. (33) Endelig har de portugisiske myndigheder erkl(cid:230)ret, at de planlagte arbejder i forbindelsen med udvidelsen af ter- minalen ikke vil p(cid:229)virke den nuv(cid:230)rende afvikling af ind- checkningsoperationerne. (34) De portugisiske myndigheder har derfor ikke p(cid:229)vist, at det er umuligt at (cid:229)bne markedet i den grad, som det er p(cid:229)kr(cid:230)vet i henhold til direktivet. 4. 3. Planen med foranstaltninger (35) I overensstemmelse med direktivets artikel 9, stk. 2, omfatter den dokumentation, som de portugisiske myn- digheder har fremlagt, en plan med relevante foranstalt- ninger, som tager sigte p(cid:229) at afhj(cid:230)lpe de anfłrte proble- mer. (36) Disse foranstaltninger indg(cid:229)r i en stłrre og mere generel plan for renovering og udvidelse af lufthavnen, som vil give denne mulighed for at kunne klare stigningen i tra- fikken bl. a. ved anl(cid:230)ggelse af en ny taxivej og nye stand- pladser for fly samt en fordobling af terminalens etager, som vil głre det muligt at adskille afgangs- og ankomst- omr(cid:229)der. (37) Hvad ang(cid:229)r de ground handling-ydelser, som er omfattet af denne undtagelse, er det planlagt at fordoble antallet af indcheckningsskranker og s(cid:229)ledes udvide indcheck- ningsomr(cid:229)det, at bygge en ny afgangsterminal for baga- ge, som vil głre det muligt at »screene« bagagen 100 %, og at skabe fem gates med gateways, der passer til alle former for fly. I henhold til de portugisiske myndigheder skulle disse foranstaltninger głre det muligt at klare stig- ningen i trafikken og at overvinde de anfłrte problemer. De vil desuden głre det muligt at (cid:229)bne markedet for ground handling i 2001 i henhold til de betingelser, der er fastsat i direktivets artikel 1, stk. 2. (38) Da de problemer, som de portugisiske myndigheder har anfłrt, ikke synes at foreligge, er det ikke nłdvendigt at foretage en mere detaljeret undersłgelse af de foranstalt- ninger, som lufthavnen har fremlagt til afhj(cid:230)lpning af problemerne. (39) Da problemerne ikke synes at eksistere, er det heller ikke nłdvendigt at foretage en undersłgelse af omfanget af foranstaltningen som anfłrt i direktivets artikel 9, stk. 2. 5. Konklusion (40) Kommissionen indrłmmer, at lufthavnen i Porto er s(cid:230)rlig overfyldt i visse perioder, og at der er truffet beslutning om en udviklingsplan for at afhj(cid:230)lpe dette. Det erkendes, at der er for lidt plads i indchecknings- omr(cid:229)det for bagage p(cid:229) visse spidsbelastningsperioder og at det kun meget vanskeligt er muligt at betjene det store antal passagerer, som foretager deres indcheckning p(cid:229) samme tid til s(cid:229)vel ruteflyvninger og charterflyvning- er. Da problemet vedrłrer hallens stłrrelse og ikke selve indcheckningsskrankerne og da en bedre planl(cid:230)gning af flyvningerne kan lłse en del af disse problemer, har det imidlertid ikke v(cid:230)ret muligt at p(cid:229)vise, at stigningen af antallet af brugere, som foretager egen-handling ville medfłre en forringelse af indcheckningsoperationerne, og at en (cid:229)bning for andre brugere var umulig i henhold til direktivets artikel 9 (cid:151) VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Den undtagelse, der er blevet givet lufthavnen Francisco Sa Carneiro de Porto p(cid:229) grundlag af direktivets artikel 9, stk. 1, litra c), og som meddeltes Kommissionen den 11. oktober 1999, opfylder ikke de betingelser, der er fastsat i direktivets artikel 9. Portugal kan derfor ikke gennemfłre den p(cid:229)g(cid:230)ldende afgłrelse. Artikel 2 Denne beslutning er rettet til Den Portugisiske Republik. Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 10. januar 2000. P(cid:229) Kommissionens vegne Loyola DE PALACIO N(cid:230)stformand


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2770/99 esittäjä(t): Alima Boumediene-Thiery (Verts/ALE) neuvostolle. Takaisinottolauseke.

eurovoc_concepts:
European Parliament
negotiation of an agreement (EU)
powers of the institutions (EU)
refugee
right of asylum

text: C 280 E/126 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 Komissio aikoo tukea ohjelman toimialaan (oikeudellisen yhteisty(cid:246)n parantaminen ja oikeusj(cid:228)rjestelmien vastavuoroinen tuntemus) liittyvi(cid:228) hankkeita, mukaan luettuna sellaiset, joissa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n syytetyn, uhrin ja valtiovallan n(cid:228)kemyksi(cid:228) oikeudellisesta yhteisty(cid:246)st(cid:228). Kertomusten mukaan noin 70 prosenttia kaikista hankkeista on kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)jen j(cid:228)rjest(cid:228)mi(cid:228). (1) Komission ensimm(cid:228)inen kertomus parlamentille ja neuvostolle Grotius-, Sherlock-, Stop- toteuttamisesta (1996(cid:129)1997) (cid:129) SEC(98) 1048 ja toinen kertomus (1998) (cid:129) SEC(1999) 1955. ja Oisin-ohjelmien (2000/C 280 E/135) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2770/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alima Boumediene-Thiery (Verts/ALE) neuvostolle (10. tammikuuta 2000) Aihe: Takaisinottolauseke Sis(cid:228)- ja oikeusasioiden neuvosto hyv(cid:228)ksyi 3. joulukuuta 1999 pidetyss(cid:228) kokouksessa menettelyll(cid:228) ilman keskustelua (A-kohdat) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen takaisinottolausekkeesta. Sen mukaan t(cid:228)llaisen lausekkeen tulee sis(cid:228)lty(cid:228) kaikkiin yhteis(cid:246)n sopimuksiin ja EY:n, sen j(cid:228)senvaltioiden ja kolmansien maiden kanssa teht(cid:228)viin sopi- muksiin. Voisiko neuvosto t(cid:228)sment(cid:228)(cid:228), mik(cid:228) on t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, joka tehtiin kuulematta Euroopan parlamenttia, soveltamisalan laajuus? Koskeeko p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) voimassa olevia sopimuksia? Koskeeko p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kaikkia kaupallisia sopimuksia ja siis my(cid:246)s niit(cid:228), jotka on tehty sellaisten maiden kanssa, jotka eiv(cid:228)t ole antaneet riitt(cid:228)vi(cid:228) takuita demokratian ja perusoikeuksien kunnioittamisen alalla? Onko siis kaikkia maita, joiden kanssa EY neuvottelee sopimuksia tai joiden kanssa sopimus on voimassa, on pidett(cid:228)v(cid:228) turvallisina? Miten takaisinottolauseke ja EU:n ja sen j(cid:228)senvaltioiden vuonna 1951 tehty pakolaisia koskeva Geneven yleissopimus ja erityisesti oikeus turvapaikkamenettelyyn ja karkotuksen ja palauttamisen kielt(cid:228)mist(cid:228) koskeva periaate, sopivat yhteen? Vastaus (13. maaliskuuta 2000) Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemassa neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) viitataan 4. maaliskuuta 1996 1. annettuihin neuvoston p(cid:228)(cid:228)telmiin, joissa neuvosto sopi, ett(cid:228) mallinmukaisten takaisinottolausekkeiden sis(cid:228)llytt(cid:228)mist(cid:228) sekasopimuksiin tarkastellaan tapauskohtaisesti sekasopimuksia koskevia neuvotteluohjeita annettaessa. Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) kyseiset p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t on mukautettu Amsterdamin sopimuksen voimaan- tulon j(cid:228)lkeiseen uuteen tilanteeseen. Vuonna 1996 sovittujen mallilausekkeiden tarkistaminen olikin aiheellista sen huomioon ottamiseksi, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)ll(cid:228) on vastedes toimivalta tehd(cid:228) takaisinottoso- pimuksia kolmansien maiden kanssa. T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaisesti tarkistetut mallilausekkeet olisi sis(cid:228)lly- tett(cid:228)v(cid:228) tulevaisuudessa yhteis(cid:246)n sopimuksiin sek(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n, sen j(cid:228)senvaltioiden ja kolmansien maiden v(cid:228)lisiin sopimuksiin silloin, kun on kyse assosiaatio- tai yhteisty(cid:246)sopimuksista. Oikeudellisesti on kyse neuvotteluohjeista, jotka neuvosto on antanut EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 1 kohdan perusteella; kyseinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys ei edellyt(cid:228) Euroopan parlamentin kuulemista. Uusia ohjeita sovelletaan niiden hyv(cid:228)ksymisen j(cid:228)lkeen parhaillaan k(cid:228)yt(cid:228)viss(cid:228) sek(cid:228) tulevissa neuvotteluissa. 2. Lausekkeissa ei aseteta velvoitteita poistaa maasta laittomia maahanmuuttajia. Niiss(cid:228) ainoastaan velvoitetaan sopimuspuolet ottamaan takaisin oman maan kansalaiset ja tekem(cid:228)(cid:228)n takaisinottosopimuksia, joihin sis(cid:228)ltyy velvoite ottaa takaisin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuutta vailla olevia henkil(cid:246)it(cid:228). Laittomien maahanmuuttajien maasta poistamisen osalta on kunkin j(cid:228)senvaltion velvollisuus varmistaa, ett(cid:228) maasta poistamiset toteutetaan niiden velvoitteiden mukaisesti, jotka valtiolle on asetettu pakolaisten oikeudellista asemaa koskevissa, 28. hein(cid:228)kuuta 1951 tehdyss(cid:228) Geneven yleissopimuksessa ja 31. tammikuuta 1967 tehdyss(cid:228) p(cid:246)yt(cid:228)kirjassa sek(cid:228) muissa asiaa koskevissa sopimuksissa


title: Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG, 92/49/EEG, 92/96/EEG och 93/22/EEG om utbyte av information med tredje land

eurovoc_concepts:
confidentiality
credit institution
exchange of information
financial institution
third country

text: 26. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 116 E/61 F(cid:246)rslag till Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv om (cid:228)ndring av r(cid:229)dets direktiv 85/611/EEG, 92/49/EEG, 92/96/EEG och 93/22/EEG om utbyte av information med tredje land (2000/C 116 E/13) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) KOM(1999) 748 slutlig (cid:151) 2000/0014(COD) (Framlagt av kommissionen den 10 januari 2000) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 47. 2 f(cid:246)rsta och tredje meningarna i detta, Artikel 1 Artikel 50. 4 i direktiv 85/611/EEG skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommittØns ytt- rande, i enlighet med det f(cid:246)rfarande som avses i artikel 251 i f(cid:246)rdra- get, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: (1) Enligt r(cid:229)dets direktiv 85/611/EEG (1), 92/49/EEG (2), 92/96/EEG (3) och 93/22/EEG (4) till(cid:229)ts utbyte av infor- mation mellan beh(cid:246)riga myndigheter och vissa andra myn- digheter eller organ inom en medlemsstat eller mellan med- lemsstater. Enligt samma direktiv f(cid:229)r medlemsstaterna (cid:228)ven ing(cid:229) samarbetsavtal om utbyte av information med de be- h(cid:246)riga myndigheterna i tredje land. (2) F(cid:246)r att skapa enhetlighet med direktiv 98/33/EG (5) b(cid:246)r detta tillst(cid:229)nd att ing(cid:229) avtal om utbyte av information med tredje land utvidgas till att (cid:228)ven omfatta utbyte av information med vissa andra myndigheter eller organ i s(cid:229)dana l(cid:228)nder, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att det finns tillr(cid:228)ckliga garantier f(cid:246)r att den information som (cid:246)verl(cid:228)mnas omfattas av sekretess. (3) Direktiv 85/611/EEG, direktiv direktiv 92/96/EEG och direktiv 93/22/EEG b(cid:246)r (cid:228)ndras p(cid:229) motsva- rande s(cid:228)tt. 92/49/EEG, (1) EGT L 375, 31. 12. 1985, s. 3. Direktivet senast (cid:228)ndrat genom Eu- ropaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 95/26/EG (EGT L 168, 18. 7. 1995, s. 7). (2) EGT L 228, 11. 8. 1992, s. 1. Direktivet senast (cid:228)ndrat genom direktiv 95/26/EG. (3) EGT L 360, 9. 12. 1992, s. 1. Direktivet senast (cid:228)ndrat genom direktiv 95/26/EG. (4) EGT L 141, 11. 6. 1993, s. 27. Direktivet senast (cid:228)ndrat genom Euro- paparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 97/9/EG (EGT L 84, 26. 3. 1997, s. 22). (5) EGT L 204, 21. 7. 1998, s. 29. (cid:148)4. Medlemsstaterna f(cid:229)r ing(cid:229) samarbetsavtal om utbyte av information med beh(cid:246)riga myndigheter i tredje land tredje land enligt eller med myndigheter eller organ i definitionen i punkterna 6 och 7 endast om den l(cid:228)mnade informationen (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r garantier om tystnadsplikt som minst (cid:228)r likv(cid:228)rdiga med dem som avses i denna artikel. Detta utbyte av information f(cid:229)r endast g(cid:246)ras f(cid:246)r att de ovan n(cid:228)mnda myndigheterna eller organen skall kunna utf(cid:246)ra sin tillsynsuppgift. Om informationen ursprungligen kommer fr(cid:229)n en annan medlemsstat f(cid:229)r den inte l(cid:228)mnas vidare utan uttryckligt medgivande fr(cid:229)n de beh(cid:246)riga myndigheter som har l(cid:228)m- nat den, och i s(cid:229) fall endast i det syfte som avs(cid:229)gs n(cid:228)r dessa myndigheter gav sitt medgivande. (cid:148) Artikel 2 Artikel 16. 3 i direktiv 92/49/EEG, artikel 15. 3 i direktiv 92/96/EEG och artikel 25. 3 i direktiv 93/22/EEG skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: (cid:148)3. Medlemsstaterna f(cid:229)r ing(cid:229) samarbetsavtal om utbyte av information med beh(cid:246)riga myndigheter i tredje land samt med myndigheter eller organ i tredje land enligt definitionen i punkterna 5 och 5a endast om den l(cid:228)mnade informationen (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r garantier om tystnadsplikt som minst (cid:228)r likv(cid:228)rdiga med dem som avses i denna artikel. Detta utbyte av information f(cid:229)r endast g(cid:246)ras f(cid:246)r att de ovan n(cid:228)mnda myndigheterna eller organen skall kunna utf(cid:246)ra sin tillsynsuppgift. Om informationen ursprungligen kommer fr(cid:229)n en annan medlemsstat f(cid:229)r den inte l(cid:228)mnas vidare utan uttryckligt medgivande fr(cid:229)n de beh(cid:246)riga myndigheter som har l(cid:228)m- nat den, och i s(cid:229) fall endast i det syfte som avs(cid:229)gs n(cid:228)r dessa myndigheter gav sitt medgivande. (cid:148) C 116 E/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 4. 2000 Artikel 3 1. Medlemsstaterna skall s(cid:228)tta i kraft de lagar och andra f(cid:246)rfattningar som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att f(cid:246)lja detta direktiv senast 24 m(cid:229)nader efter det att det har offentliggjorts i Euro- peiska gemenskapernas officiella tidning. De skall genast underr(cid:228)tta kommissionen om detta. N(cid:228)r en medlemsstat antar dessa best(cid:228)mmelser skall de inneh(cid:229)lla en h(cid:228)nvisning till detta direktiv eller (cid:229)tf(cid:246)ljas av en s(cid:229)dan h(cid:228)n- visning n(cid:228)r de offentligg(cid:246)rs. N(cid:228)rmare f(cid:246)reskrifter om hur h(cid:228)n- visningen skall g(cid:246)ras skall varje medlemsstat sj(cid:228)lv utf(cid:228)rda. 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mna tex- terna till centrala best(cid:228)mmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det omr(cid:229)de som omfattas av detta direktiv. Artikel 4 Detta direktiv tr(cid:228)der i kraft samma dag som det offentligg(cid:246)rs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 5 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna


title: Komission asetus (EY) N:o 50/2000, annettu 10 päivänä tammikuuta 2000, geneettisesti muunnettuja tai geneettisesti muunnetuista organismeista valmistettuja lisäaineita ja aromeja sisältävien elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien merkinnöistä

text: 11. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 6/15 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 50/2000, annettu 10 päivänä tammikuuta 2000, geneettisesti muunnettuja tai geneettisesti muunnetuista organismeista valmistettuja lisäaineita ja aromeja sisältävien elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien merkinnöistä EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintar- vikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsen- valtioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 79/112/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/4/EY (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan, sekä katsoo, että 1) 2) 3) uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annettua Euroopan parla- mentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 258/97 (3), ei sovelleta elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitettuihin lisäaineisiin ja aromeihin, jos niiden vaarattomuuden arviointiin sovelletaan muita yhteisön antamia säädöksiä kuten elintarvikkeissa lisäaineita koskevan sallittuja jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1988 annettua neuvoston direktiiviä 89/ 107/ETY (4), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 94/34/EY (5), ja elintarvikkeissa sallittuja aromeja ja niiden valmistusai- neita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämi- sestä 22 päivänä kesäkuuta 1988 annettua neuvoston direktiiviä 88/388/ETY (6), sellaisena kuin se on muutet- tuna komission direktiivillä 91/71/ETY (7), näihin lisäaineisiin ja aromeihin ei myöskään sovelleta muiden kuin neuvoston direktiivissä 79/112/ETY säädet- tyjen pakollisten mainintojen liittämisestä tiettyjen geneettisesti muunnetuista organismeista valmistettujen elintarvikkeiden pakkausmerkintöihin 26 päivänä touko- kuuta 1998 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1139/ 98 (8), tästä johtuu, ettei geneettisesti muunnettuihin tai geneet- tisesti muunnetuista organismeista valmistettuihin elin- tarvikkeiden ainesosina käytettäviin lisäaineisiin ja aromeihin sovelleta asetuksen (EY) N:o 258/97 8 eikä artiklan merkintöjä koskevia asetuksen (EY) N:o 1139/98 2 artiklan merkintöjä koskevia säännöksiä, erityissäännöksiä (1) EYVL L 33, 8. 2. 1979, s. 1. (2) EYVL L 43, 14. 2. 1997, s. 21. (3) EYVL L 43, 14. 2. 1997, s. 1. (4) EYVL L 40, 11. 2. 1989, s. 27. (5) EYVL L 237, 10. 9. 1994, s. 1. (6) EYVL L 184, 15. 7. 1988, s. 61. (7) EYVL L 42, 15. 2. 1991, s. 25. (8) EYVL L 159, 3. 6. 1998, s. 4. 4) 5) 6) 7) 8) 9) 10) on tärkeää, että kuluttajille tiedotetaan myös geneettisesti muunnettujen tai geenitekniikalla valmistettujen lisäai- neiden tai aromien käytöstä samalla tavalla kuin heille jo tiedotetaan geneettisesti muunnettuja organismeja sisäl- tävien tai niistä valmistettujen ainesosien esiintymisestä elintarvikkeissa, jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa määrätä kansallisella joissa kuluttajalle tiedotetaan geneettisesti muunnetuista organismeista valmistettujen lisäaineiden ja/tai aromien käytöstä, tasolla merkinnöistä, kyseiset säännökset voisivat luoda uusia esteitä yhteisön sisäiselle kaupalle, komissio on erään jäsenvaltion valmistelemasta elintar- vikkeiden ainesosina käytettyjen geenitekniikalla tuotet- tujen lisäaineiden ja aromiaineiden ilmoittamista koske- vasta asetusluonnoksesta 21 päivänä lokakuuta 1998 tekemässään päätöksessä 98/613/EY (9) katsonut yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, että tyydyttävin ratkaisu olisi antaa merkintöjä koskevia säännöksiä yhteisön tasolla, näin ollen olisi hyödyllistä säätää, että kyseisten elintar- vikkeiden merkinnöissä on mainittava, että käytetyt lisäaineet tai atomit ovat geneettisesti muunnettuja orga- nismeja tai sisältävät kyseisiä organismeja tai ne on valmistettu kyseisistä organismeista, samojen periaat- teiden mukaisesti kuin ne, joita on noudatettava geneet- tisistä organismeista koostuvien tai niitä sisältävien tai niistä valmistettujen ainesosien merkinnöissä, tämän asetuksen säännöksiä ei sovelleta kuluttajalle sellaisenaan myytäviin lisäaineisiin ja aromeihin; näille lisäaineille ja aromeille on säädettävä erilliset säännökset, joilla samanlaiset merkinnät tehdään pakollisiksi, tai vaikutuksista on erityisen tärkeää valvoa asetuksen (EY) N:o 258/97 8 artiklassa selostetun lähestymistavan mukaisesti, että kuluttaja saa tiedot sellaisista elintarvikkeen ominaisuuk- sista kuten koostumuksesta, ravintoarvosta tai ravitse- käyttötarkoituksista, muksellisista joiden vuoksi kyseistä elintarviketta tai elintarvikkeen ainesosaa ei enää voida pitää samanlaisena kuin vastaava tavanomainen elintarvike tai elintarvikkeen ainesosa; tämän vuoksi geneettisesti muunnettuihin tai geneetti- sesti muunnetuista organismeista valmistettuihin lisäai- neisiin ja aromeihin, jotka eivät ole täysin samanlaisia kuin vastaavat tavanomaiset aineet, on sovellettava merkintöjä koskevia vaatimuksia, (9) EYVL L 291, 30. 10. 1998, s. 35. L 6/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 1. 2000 11) 12) 13) 14) 15) 16) 17) asetuksen (EY) N:o 258/97 8 artiklassa selostetun lähes- tymistavan mukaisesti merkintöjä koskevien vaatimusten on perustuttava tieteelliseen arvioon, on tarpeen määritellä edellä mainituille tuotteille selvät jotta viranomaisvalvonta voi olla merkintäsäännöt, luotettavaa, toistettavaa ja käytännössä helppo toteuttaa, on myös huolehdittava siitä, etteivät merkintävaati- mukset ole liian monimutkaisia, mutta ovat kuitenkin riittävän yksityiskohtaisia antamaan kuluttajille heidän tarvitsemansa tiedot, asetuksessa (EY) N:o 1139/98 on määritelty peruste, sovelletaan jonka mukaisesti merkintävaatimuksia geneettisesti muunnetusta maissista tai soijasta valmistet- tuihin elintarvikkeisiin, geneettisestä valmistettujen proteiinien tai DNA:n esiin- tyminen elintarvikkeen ainesosina käytetyissä lisäaineissa ja aromeissa on samoin nykytilanteessa edellä mainitut vaatimukset parhaiten täyttävä kriteeri; tätä lähestymis- tapaa voidaan tarkastella uudelleen uuden tutkimus- tiedon valossa, ehdotetun toimen soveltamisala ja seuraukset huomioon ottaen tällä asetuksella säädettävät yhteisön toimenpiteet ovat sekä tarpeellisia että välttämättömiä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; näitä tavoitteita ei voida saavuttaa yksittäisten jäsenvaltioiden erikseen toteutta- milla toimilla, lisäaineiden ja aromien satunnaista kontaminaatiota geenitekniikalla muunnetulla DNA:lla tai valkuaisella ei voida sulkea pois laskuista. On hyödyllistä tarkastella mahdollisuutta, jotta tällaisen kontaminaation vuoksi ei tarvitsisi edellyttää merkitsemistä, asetettaisiin kynnysarvo, että ja 18) tällä asetuksella säädettävät toimenpiteet ovat pysyvän elintarvikekomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Tällä asetuksella säädetään erityisistä merkintöjä koske- vista lisävaatimuksista kuluttajalle ja suurtalouksille tarkoite- tuille elintarvikkeille ja elintarvikkeiden ainesosille (jäljempänä ’erityiset elintarvikkeet’), jotka sisältävät 2 kohdassa kuvattuja lisäaineita ja/tai aromeja (jäljempänä ’erityiset ja aromit’). lisäaineet Tällaisia lisäaineita ja aromeja ovat 2. — direktiivin 89/107/ETY soveltamisalaan kuuluvat lisäaineet ja/tai — direktiivin 88/388/ETY soveltamisalaan kuuluvat elintarvik- keissa käytettäväksi tarkoitetut aromit, jotka sisältävät neuvoston direktiivissä 90/220/ETY (1) tarkoi- tettuja geneettisesti muunnettuja organismeja tai koostuvat niistä tai jotka on valmistettu kyseisillä organismeilla. (1) EYVL L 117, 8. 5. 1990, s. 15. 2 artikla Erityisten elintarvikkeiden merkinnöissä on annettava yksittäi- sille kuluttajille ja suurtalouksille seuraavat tiedot, sanotun rajoittamatta muussa elintarvikkeiden merkintöjä koskevassa yhteisön lainsäädännössä annettujen vaatimusten soveltamista: a) 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti sellaisista elintarvikkeen ominaisuuksista kuten — koostumuksesta, — ravintoarvosta tai ravitsemuksellisista vaikutuksista, ja — lisäaineiden tai aromien käyttötarkoituksesta, joiden vuoksi erityisiä lisäaineita tai aromeja ei voida pitää samanlaisina kuin olemassa olevia lisäaineita tai aromeja; b) sellaisten aineiden esiintymisestä erityisissä lisäaineissa tai joita ei esiinny vastaavissa olemassa olevissa aromeissa, lisäaineissa tai aromeissa ja jotka voivat vaikuttaa tiettyjen väestöryhmien terveyteen; c) sellaisten aineiden esiintymisestä erityisissä lisäaineissa tai joita ei esiinny vastaavissa olemassa olevissa aromeissa, lisäaineissa tai aromeissa ja joihin suhtaudutaan varauksella eettisistä syistä; d) 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti sellaisen lisäaineen tai joka sisältää sellaista geneettisesti aromin esiintymisestä, muunnettua organismia, joka on valmistettu jollakin direk- tiivin 90/220/ETY liitteessä I A olevaan 1 osaan sisältyvässä väliaikaisessa luettelossa mainitulla geneettisellä muuntamis- menetelmällä, tai joka koostuu tällaisesta organismista. 3 artikla Erityisiä lisäaineita tai aromeja ei pidetä enää samanlaisina 2 artiklan a kohdassa tarkoitetulla tavalla, jos käytettävissä olevien tietojen asianmukaisen analysoinnin perusteella tehdyllä tieteellisellä arvioinnilla voidaan osoittaa, että arvioidut ominai- suudet eroavat tavanomaisen lisäaineen tai aromin vastaavista ominaisuuksista, ottaen huomioon tällaisten ominaisuuksien hyväksyttävissä rajoissa esiintyvät luontaiset vaihtelut. Tämä ehto täyttyy, kun erityiset lisäaineet tai aromit sisältävät geeni- teknisestä muuntamisesta peräisin olevien proteiineja ja/tai DNA:ta. 4 artikla Edellä 2 artiklan a kohdassa tarkoitetut merkintöjä 1. koskevat lisävaatimukset ovat seuraavat: Maininta ”valmistettu geenitekniikalla muunnettu …” on lisät- tävä direktiivin 79/112/ETY 6 artiklalla säädettyyn ainesosien luetteloon suluissa välittömästi kyseisen lisäaineen tai aromin nimen jälkeen. Kyseinen maininta voidaan myös lisätä näkyvästi ainesosien luettelon alaviitteeseen, johon viitataan kyseisen lisäaineen tai aromin nimessä asteriskilla (*). Maininta on painettava vähin- tään yhtä suurella kirjasinkoolla kuin varsinainen ainesosaluet- telo. 11. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 6/17 Jos tuotteisiin ei liity ainesosaluetteloa, kyseinen maininta on oltava selvästi esillä erityisiin elintarvikkeisiin merkinnöissä. Jos tuotteisiin ei liity ainesosaluetteloa, kyseinen maininta on oltava selvästi esillä erityisiin elintarvikkeisiin merkinnöissä. Edellä 2 artiklan d kohdassa tarkoitetut merkintöjä 2. koskevat erityiset lisävaatimukset ovat seuraavat: Maininta ” geenitekniikalla muunnettu” on lisättävä ainesosien luetteloon välittömästi kyseisen lisäaineen tai aromin nimen jälkeen. Kyseinen maininta voidaan myös lisätä näkyvästi ainesosien luettelon alaviitteeseen, johon viitataan kyseisen lisäaineen tai aromin nimessä asteriskilla (*). Maininta on painettava vähin- tään yhtä suurella kirjasinkoolla kuin varsinainen ainesosaluet- telo. 5 artikla jotka on Tätä asetusta ei sovelleta erityisiin elintarvikkeisiin, laillisesti valmistettu ja varustettu merkinnöillä yhteisössä tai laillisesti tuotu yhteisön alueelle ja saatettu vapaasti käytettä- väksi ennen tämän asetuksen voimaantuloa. 6 artikla Tämä asetus tulee voimaan 90 päivää sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 10 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Erkki LIIKANEN Komission jäsen