title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2533/99 υποβολή: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Εναρμόνιση του δημοσίου ναυτικού δικαίου με την κοινοτική νομοθεσία.

eurovoc_concepts:
EU law
Greece
maritime law
national law
trade union
vessel

text: 8. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 225 E/159 Symfvnei· h Epitroph· o·ti sto pro·gramma ayto· ua pre·pei na e·xoyn ue·sh kai oi klassike·w glv·ssew, arxai·a ellhnika· kai latinika·, poy apoteloy·n se mega·lo baumo· ueme·lio thw eyrvpai¤kh·w grammatei·aw kai toy politismoy·; Den ua apoteloy·se ayto· e·na uetiko· mh·nyma ape·nanti stiw ta·seiw kata·rreyshw thw didaskali·aw tvn glvssv·n aytv·n stiw xv·rew me·lh; Ua yposthri·jei h Epitroph· mi·a te·toia pro·tash efo·son proe·luei apo· kybe·rnhsh xv·raw me·loyw; Apa·nthsh thw kyri·aw Reding ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Febroyari·oy 2000) H Eyrvpai¤kh· Epitroph· eje·dvse stiw 13 Oktvbri·oy 1999 pro·tash apo·fashw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy (1) gia thn kauie·rvsh toy 2001 vw Eyrvpai¤koy· (cid:201)toyw Glvssv·n. Sto·xow toy Eyrvpai¤koy· (cid:201)toyw Glvssv·n ei·nai na eyaisuhtopoihuei· to koino· sth glvssikh· poikili·a, na enuarrynuei· h ekma·uhsh glvssv·n kauo·lh th dia·rkeia toy bi·oy kai na diadouoy·n plhrofori·ew sxetika· me tiw dynato·thtew ekma·uhshw. H gnv·sh glvssv·n ei·nai shmantikh· kyri·vw sto plai·sio thw prosvpikh·w kai epaggelmatikh·w ana·ptyjhw ka·ue ato·moy, thw diapolitistikh·w katatano·hshw kai thw antagvnistiko·thtaw tvn eyrvpai¤kv·n epixeirh·sevn. Eja·lloy epitre·pei sta a·toma na epvfelhuoy·n apo· thn eley·uerh kyklofori·a sthn Koino·thta. Env· to ky·rio mh·nyma toy e·toyw den ua e·prepe na afora· sygkekrime·new glv·ssew, oi glv·ssew sto·xoi ori·zontai pragmatika· sthn apo·fash, o·pvw oi epi·shmew glv·ssew, ta irlandika· kai ta loyjemboyrgika·, kauv·w kai oi a·llew glv·ssew poy e·xoyn anagnvrisuei· apo· ta kra·th me·lh. (1) COM(1999)485 teliko·. (2000/C 225 E/175) GRAPTH ERVTHSH E-2533/99 ypobolh·: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (4 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Enarmo·nish toy dhmosi·oy naytikoy· dikai·oy me thn koinotikh· nomouesi·a Me Proedriko· dia·tagma poy pro·sfata kate·uese h ellhnikh· kybe·rnhsh, katargei·tai to a·ruro 5 toy Kv·dika Dhmosi·oy Naytikoy· Dikai·oy poy o·rize o·ti ellhnika· ploi·a ei·nai mo·non ayta· poy anh·koyn kata· pososto· poy yperbai·nei to 50 % se e·llhnew ploiokth·tew, prokeime·noy na enarmonisuei· h ellhnikh· nomouesi·a me thn Odhgi·a 75/34 (1) (a·ruro 7) kai toy Kanonismoy· 1251/70 (2) (a·ruro 7) kai sy·mfvna me thn apo·fash thw 27. 11. 1997 toy Eyrvpai¤koy· Dikasthri·oy. Oi syndikalistike·w organv·seiw naytikv·n kai ploiokthtv·n anhsyxoy·n gia tyxo·n eymene·sterh metaxei·rish tvn ploi·vn poy e·xoyn idiokth·tew a·lloyw koinotikoy·w yphko·oyw se sxe·sh me ta ploi·a tvn ellh·nvn ploiokthtv·n. Dedome·nvn tvn anhsyxiv·n poy e·xoyn ekfra·sei oi syndikalistike·w organv·seiw, ervta·tai h Epitroph·: 1. Ypa·rxei peri·ptvsh eymene·sterhw metaxei·rishw tvn «je·nvn» ploi·vn poy ua egkatastauoy·n sthn Ella·da; 2. Ua isxy·soyn xvri·w dia·krish ta problepo·mena gia ta ellhnika· ploi·a apo· thn ellhnikh· nomouesi·a o·pvw ta peri· sy·nueshw tvn plhrvma·tvn, kauie·rvshw koinh·w glv·ssaw ergasi·aw, xorh·ghshw a·deiaw skopimo·thtaw, epa·ndrvshw svstikv·n me·trvn kai a·llvn pro·suetvn apaith·sevn thw ellhnikh·w nomouesi·aw; (1) (2) EE L 14 thw 20. 1. 1975, sel. 10. EE L 142 thw 30. 6. 1970, sel. 24. C 225 E/160 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (1 Febroyari·oy 2000) To sxe·dio proedrikoy· diata·gmatow, me to opoi·o tropopoiei·tai to a·ruro 5 toy nomouetikoy· diata·gmatow ariu. 187 thw 29hw Septembri·oy-3hw Oktvbri·oy 1973 peri· Kv·dikow Dhmosi·oy Naytikoy· Dikai·oy, apotelei· syne·xeia thw apo·fashw toy Eyrvpai¤koy· Dikasthri·oy thw 27hw Noembri·oy 1997 sthn ypo·uesh C-62/96 sxetika· me tiw proy¤ poue·seiw eggrafh·w ploi·vn sta nholo·gia. To en lo·gv sxe·dio ypoblh·uhke prow eje·tash sthn Epitroph· kai kri·uhke sy·mfvno me thn koinotikh· nomouesi·a kai mo·liw dhmosieyuei· ua mpore·sei na klei·sei h diadikasi·a para·bashw. Dyna·mei toy a·ruroy 43 (prv·hn a·ruroy 52) thw synuh·khw EK, ta ploi·a poy anh·koyn se yphko·oyw h· se etairei·ew tvn kratv·n melv·n, ta opoi·a ua eggrafoy·n sto ellhniko· nholo·gio, pre·pei na ypo·keintai stoyw idi·oyw o·royw poy isxy·oyn kai gia ta ypo·loipa ellhnika· ploi·a. Ua isxy·soyn omoi·vw, xvri·w dia·krish, gia ta en lo·gv ploi·a oi diata·jeiw thw ellhnikh·w nomouesi·aw peri· sy·nueshw tvn plhrvma·tvn, kauie·rvshw koinh·w glv·ssaw ergasi·aw, xorh·ghshw a·deiaw skopimo·thtaw, epa·ndrvshw svstikv·n me·trvn kai a·llvn apaith·sevn thw ellhnikh·w nomouesi·aw. (2000/C 225 E/176) GRAPTH ERVTHSH E-2535/99 ypobolh·: Heidi Hautala (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (4 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: nish metaxei·rish ston aystriako· no·mo gia ta panepisth·mia Sy·mfvna me ta a·rura 149 kai 150 thw Synuh·khw toy msterntam pre·pei na dieykoly·nontai oi foithte·w poy spoyda·zoyn se a·lla kra·th me·lh. H kinhtiko·thta foithtv·n kai ereynhtv·n dieyry·nei to pedi·o epilogv·n kai dynatoth·tvn tvn politv·n gia prosvpikh· ana·ptyjh kai employti·zei toyw paideytikoy·w kai pneymatikoy·w po·royw thw koinvni·aw. O aystriako·w no·mow gia ta panepisth·mia (Hochschulstudiumgesetz AHStG § 7 par. 1) epiba·llei se pro·svpa proerxo·mena apo· kra·th me·lh a·llew apaith·seiw apo· ayte·w poy proba·llei stoyw ypoch·fioyw foithte·w thw xv·raw. Gia na mpore·soyn na spoyda·soyn, oi Aystriakoi· ypoxreoy·ntai na proskomi·soyn apolyth·rio «genikh·w» ekpai·deyshw. Vsto·so e·na apolyth·rio genikh·w ekpai·deyshw poy ekdo·uhke sth Finlandi·a, gia para·deigma, de uevrei·tai eparke·w sthn Aystri·a, kai apaitei·tai epiple·on pistopoihtiko· «eidikh·w» ekpai·deyshw. Sthn pra·jh h ermhnei·a ayth·w thw apai·thshw ei·nai o·ti o·soi epiuymoy·n mia ue·sh spoydv·n pre·pei na apodei·joyn o·ti e·xoyn h·dh mi·a ue·sh spoydv·n se anti·stoixo panepisth·mio thw xv·raw toyw. Mo·no meta· apo· diarkh· diamonh· pe·nte etv·n sthn Aystri·a apalla·ssontai oi poli·tew a·llvn kratv·n melv·n thw EE apo· ayth· thn apai·thsh na e·xoyn dy·o ue·seiw spoydv·n, h opoi·a fysika· den epiba·lletai stoyw Aystriakoy·w. Ei·nai h Epitroph· enh·merh tvn problhma·tvn poy prokalei· o aystriako·w no·mow gia ta panepisth·mia; Symfvnei· h Epitroph· me thn ekti·mhsh o·ti oi nomike·w diata·jeiw kai h efarmogh· toyw sthn Aystri·a parempodi·zoyn thn eley·uerh kyklofori·a tvn foithtv·n anti· na th dieykoly·noyn kai dhmioyrgoy·n synuh·kew a·nishw metaxei·rishw metajy· tvn politv·n tvn diafo·rvn kratv·n melv·n thw EE; Pistey·ei h Epitroph· o·ti o aystriako·w no·mow gia ta panepisth·mia antibai·nei sta a·rura 149 kai 12 thw Synuh·khw toy msterntam; Proti·uetai h Epitroph· na la·bei me·tra sy·mfvna me to a·ruro 226 gia na dioruvuei· ayth· h kata·stash; Apa·nthsh thw kaw Reding ej ono·matow thw Epitroph·w (4 Febroyari·oy 2000) H Eyrvpai¤kh· Epitroph· ypenuymi·zei o·ti h kinhtiko·thta tvn spoydastv·n ento·w thw Eyrvpai¤kh·w Koino·thtaw basi·zetai sto sebasmo· thw arxh·w thw iso·thtaw metaxei·rishw gia thn pro·sbash sthn ekpai·deysh se e·na a·llo kra·tow me·low. Ayth· h arxh· agnoei·tai efo·son oi synuh·kew poy epiba·llontai ei·nai te·toiew v·ste, ei·te a·mesa lo·gv iuage·neiaw ei·te e·mmesa, topouetoy·n toyw koinotikoy·w spoydaste·w se kata·stash ligo·tero eynoi¤kh· apo· toyw spoydaste·w kato·xoyw eunikv·n diplvma·tvn, me apote·lesma na mh gi·nontai aytoi· dektoi· sta ekpaideytika· idry·mata


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2551/99 υποβολή: Christopher Huhne (ELDR) προς την Επιτροπή. Διαμεσολαβητής για θέματα χρηματοπιστωτικώνπηρεσιών.

eurovoc_concepts:
associated action for damages
bank
common commercial policy
cross-border cooperation
electronic commerce

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 280 E/73 AIDS και ορισµε΄νων α΄λλων µεταδοτικω΄ν ασθενειω΄ν και της τοξικοµανι΄ας εντο΄ς του πλαισι΄ου δρα΄σης στον τοµε΄α της δηµο΄σιας υγει΄ας (1996-2000) (2) και ση΄µερα κυκλοφορει΄ πλε΄ον η τελικη΄ ε΄κθεση. Η Επιτροπη΄ ξεκι΄νησε αξιολο΄γηση που θα ολοκληρωθει΄ τον Απρι΄λιο του 2000 για τα προγρα΄µµατα OISIN and Falcone, τα οποι΄α καλυ΄πτουν τη δικαιοσυ΄νη και τις εσωτερικε΄ς υποθε΄σεις. Η Επιτροπη΄ ε΄χει ξεκινη΄σει αξιολο΄γηση του προγρα΄µµατος συνεργασι΄ας Βορρα΄/Νο΄του για την καταπολε΄µηση των ναρκωτικω΄ν και της τοξικοµανι΄ας απο΄ το 1991 και θα ολοκληρωθει΄ µε΄χρι τον Οκτω΄βριο του 2000. Επιπλε΄ον, η Επιτροπη΄ ε΄στειλε στο Κοινοβου΄λιο την ηµερη΄σια δια΄ταξη και τα ε΄γγραφα εργασι΄ας για τις συνεδρια΄σεις της επιτροπη΄ς του προγρα΄µµατος κοινοτικη΄ς δρα΄σης για την προ΄ληψη της εξα΄ρτησης απο΄ τα ναρκωτικα΄ (1996-2000) καθω΄ς και τις ετη΄σιες εκθε΄σεις για τις δραστηριο΄τητες των προγραµµα΄των OISIN και Falcone,περιλαµβανοµε΄νης περιγραφη΄ς των σχεδι΄ων που χρηµατοδοτου΄νται κα΄θε χρο΄νο, και τις ετη΄σιες εκθε΄σεις 1996, 1997 and 1998 για την εφαρµογη΄ του κανονισµου΄ του Συµβουλι΄ου 2046/97 της 13 Οκτωβρι΄ου 1997 για τη συνεργασι΄α Βορρα΄/Νο΄του στην εκστρατει΄α καταπολε΄µησης των ναρκωτικω΄ν και της τοξικοµανι΄ας. Αναλυτικο΄τερες πληροφορι΄ες για τα εν λο΄γω προγρα΄µµατα και σχετικα΄ µε τα ναρκωτικα΄ γενικο΄τερα, διαβιβα΄ζον- ται α΄µεσα στη Γραµµατει΄α και στα Αξιο΄τιµα Με΄λη του Κοινοβουλι΄ου. (1) COM(1999)239 τελικο΄. (2) COM(1999)463 τελικο΄. (2000/C 280 E/072) GRAPTH ERVTHSH E-2551/99 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow thn Epitroph· (4 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: ∆ιαµεσολαβητη΄ς για θε΄µατα χρηµατοπιστωτικω΄ν υπηρεσιω΄ν Θεωρει΄ η Επιτροπη΄ ικανοποιητικη΄ την επα΄ρκεια των διαδικασιω΄ν αποζηµι΄ωσης των καταναλωτω΄ν στην περι΄πτωση τρα΄πεζας που λειτουργει΄ µε΄σω του Internet και η οποι΄α ε΄χει την ε΄δρα της σε κρα΄τος µε΄λος αλλα΄ δε΄χεται καταθε΄σεις απο΄ η΄ χορηγει΄ δα΄νεια σε πελα΄τες α΄λλων κρατω΄ν µελω΄ν; Εα΄ν ο΄χι, προτι΄θεται να υποβα΄λει προτα΄σεις για ε΄νδικα µε΄σα αποζηµι΄ωσης των καταναλωτω΄ν/δανειοληπτω΄ν/ καταθετω΄ν (cid:129) ο΄πως π. χ. τη δηµιουργι΄α υπηρεσι΄ας διαµεσολαβητη΄ στο Ηνωµε΄νο Βασι΄λειο η΄ α΄λλους µηχανισµου΄ς «η΄πιας» νοµοθεσι΄ας (cid:129) που δεν θα απαιτου΄ν απο΄ τον ενδιαφερο΄µενο να ασκη΄σει αγωγη΄ στο κρα΄τος µε΄λος ο΄που ε΄χει την ε΄δρα της η τρα΄πεζα; Apa·nthsh toy k. Bolkestein Ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Febroyari·oy 2000) Η δυνατο΄τητα εξω΄δικης επι΄λυσης διαφορα΄ς καταναλωτη΄ σε περι΄πτωση διαφορα΄ς µεταξυ΄ µιας τρα΄πεζας και του πελα΄τη της υπα΄ρχει σχεδο΄ν σε ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη. Τα συστη΄µατα αυτα΄, επι΄σης, καλυ΄πτουν συνη΄θως τραπεζικε΄ς υπηρεσι΄ες που προσφε΄ρονται µε΄σω του Internet. Όσον αφορα΄ τις διασυνοριακε΄ς συναλλαγε΄ς, η υφιστα΄µενη κατα΄σταση δεν ει΄ναι ικανοποιητικη΄, δεδοµε΄νου ο΄τι υπα΄ρχει σε πολυ΄ µικρο΄ βαθµο΄ διασυνοριακη΄ συνεργασι΄α µεταξυ΄ των διαδι΄κων. Όπως αναφε΄ρεται στο προ΄γραµµα δρα΄σης για την εφαρµογη΄ του πλαισι΄ου για τις χρηµατοπιστωτικε΄ς αγορε΄ς (1) η Επιτροπη΄ ενθαρρυ΄νει τη συνεργασι΄α µεταξυ΄ των δυ΄ο αυτω΄ν φορε΄ων, προκειµε΄νου να επιλυθου΄ν οι διασυνοριακε΄ς διαφορε΄ς µε την ανα΄πτυξη δικτυ΄ου καταγγελιω΄ν σε επι΄πεδο Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης. Η λειτουργι΄α του δικτυ΄ου αυτου΄ θα βασι΄ζεται στη συ΄σταση της Επιτροπη΄ς αριθ. 98/257 της 30. 3. 1998 σχετικα΄ µε τις αρχε΄ς που διε΄πουν τα αρµο΄δια ο΄ργανα για την εξω΄δικη επι΄λυση των διαφορω΄ν κατανα΄λωσης (2). Μια πρω΄τη συνα΄ντηση για την επι΄λυση διασυνοριακω΄ν διαφορω΄ν πραγµατοποιη΄θηκε µε εκπροσω΄πους εθνικω΄ν οργα΄νων καταγγελιω΄ν στον τραπεζικο΄ και ασφαλιστικο΄ κλα΄δο τον Οκτω΄βριο του 1999 και µια δευ΄τερη τον Φεβρουα΄ριο του 2000. Υπη΄ρξε ευρει΄α στη΄ριξη απο΄ πλευρα΄ς εθνικω΄ν οργα΄νων για την πραγµατικη΄ διασυνοριακη΄ συνεργασι΄α. Τα σηµει΄α στα οποι΄α επιτευ΄χθηκε προ΄οδος θα αναφε΄ρονται στην τακτικη΄ ε΄κθεση προο΄δου για το προ΄γραµµα εργασι΄ας. (1) COM(1999)232 τελικο΄. (2) COM(98)198 τελικο΄


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2532/99 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen. Europeiska året för språk och klassiska studier.

eurovoc_concepts:
civilisation
foreign language
language teaching
living language
promotion of the European idea
public awareness campaign

text: C 225 E/158 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Med anledning av den bro som rasat vid Attiki Odos vill jag be kommissionen svara p(cid:229) f(cid:246)ljande: 1. Vilka (cid:148)specialistf(cid:246)retag med internationell ryktbarhet(cid:148) (cid:228)r ansvariga f(cid:246)r (cid:246)vervakningen av arbetena vid Attiki Odos? 2. P(cid:229) grundval av vilket uttagningsf(cid:246)rfarande och av vilka orsaker utvaldes de ifr(cid:229)gavarande f(cid:246)retagen? 3. Hur m(cid:229)nga experter (cid:228)r engagerade i (cid:246)vervakningen av de arbeten som utf(cid:246)rs vid Attiki Odos, vilka (cid:228)r dessa personer och vilka intyg (cid:246)ver tidigare erfarenhet av dylika uppdrag har de visat upp? 4. Vad kostar (cid:246)vervakningen av arbetena vid Attiki Odos f(cid:246)r f(cid:246)retagen ifr(cid:229)ga och vad kan man s(cid:228)ga om den ers(cid:228)ttning de erh(cid:229)ller f(cid:246)r detta, till exempel i j(cid:228)mf(cid:246)relse med de f(cid:246)retag som handhar (cid:246)vervak- ningen av arbetena vid Via Egnatia? 5. Anser kommissionen att d(cid:229)lig f(cid:246)rvaltning och missbruk av gemenskapens medel och nationella medel f(cid:246)rekommer i samband med (cid:246)vervakningen av arbetena vid Attiki Odos? 6. Har man, med anledning av det tragiska faktum att bron vid Attiki Odos rasade samman, f(cid:246)r avsikt att bestraffa de ansvariga f(cid:246)r detta och av vilket slag kommer i s(cid:229) fall bestraffningarna att vara, i syfte att f(cid:246)rs(cid:246)ka hindra att hela projektet f(cid:229)r d(cid:229)ligt rykte? 7. Vem anser kommissionen att borde ta p(cid:229) sig ansvaret f(cid:246)r de d(cid:246)dsfall och alla de skador som broraset (cid:229)samkade och p(cid:229) vilket s(cid:228)tt skall offren f(cid:246)r olyckan och deras familjer kunna ers(cid:228)ttas? (1) (2) P-2120/98, EGT C 135, 14. 5. 1999, s. 16. EGT C 96, 8. 4. 1999, s. 51. Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 januari 2000) Kommissionen f(cid:246)rfogar inte (cid:246)ver de uppgifter som parlamentsledamoten efterfr(cid:229)gar i punkterna 1-4 i sin fr(cid:229)ga, och som skulle behandla kontraktsf(cid:246)rbindelser mellan grekiska staten, koncessionsinnehavarna och eventuella underleverant(cid:246)rer. N(cid:228)r det g(cid:228)ller fr(cid:229)gan om olyckan visar p(cid:229) en ol(cid:228)mplig f(cid:246)rvaltning av gemenskapens medel i samband med (cid:246)vervakningen av brobygget och arbetena p(cid:229) Via Attika kan kommissionen inte uttala sig om detta eftersom den inte k(cid:228)nner till omst(cid:228)ndigheterna kring och orsakerna till olyckan. Om det grekiska r(cid:228)ttsv(cid:228)sendet kommer fram till att dessa medel har utnyttjats p(cid:229) ett ol(cid:228)mpligt s(cid:228)tt kommer kommissionen att dra n(cid:246)dv(cid:228)ndiga slutsatser och i f(cid:246)rekommande fall beg(cid:228)ra (cid:229)terbetalning av medel. Kommissionen beklagar de d(cid:246)dsfall och de personskador som denna tragiska olycka har orsakat. De grekiska myndigheterna skall besluta om ansvarsfr(cid:229)gan, sanktioner och ers(cid:228)ttning till offren. (2000/C 225 E/174) SKRIFTLIG FR¯GA E-2532/99 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: Europeiska (cid:229)ret f(cid:246)r spr(cid:229)k och klassiska studier (4 januari 2000) Den 19 oktober 1999 antog kommissionen f(cid:246)rslaget fr(cid:229)n kommissionsledamot Reding om att f(cid:246)rklara (cid:229)r 2001 till Europeiska (cid:229)ret f(cid:246)r spr(cid:229)k. Enligt kommissionsledamoten (cid:228)r syftet att skydda Europas spr(cid:229)k, fr(cid:228)mja undervisning i fr(cid:228)mmande spr(cid:229)k och g(cid:246)ra allm(cid:228)nheten uppm(cid:228)rksam p(cid:229) ber(cid:246)rda fr(cid:229)gor. Program- met f(cid:246)r Europeiska (cid:229)ret f(cid:246)r spr(cid:229)k t(cid:228)cker Europeiska unionens elva officiella spr(cid:229)k, irl(cid:228)ndska, luxemburgska, spr(cid:229)k som (cid:228)r erk(cid:228)nda i medlemsstaterna (cid:129) s(cid:229)som katalonska och baskiska (cid:129) samt spr(cid:229)k som kan f(cid:246)resl(cid:229)s av Europeiska unionens medlemsstater. 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/159 Delar kommissionen uppfattningen att programmet (cid:228)ven b(cid:246)r omfatta klassiska spr(cid:229)k, det vill s(cid:228)ga antik grekiska och latin (cid:129) vilka till stor del utg(cid:246)r grunden till den europeiska litteraturen och kulturen? Skulle inte detta utg(cid:246)ra en positiv signal gentemot den ned(cid:229)tg(cid:229)ende trenden vad g(cid:228)ller undervisning i dessa spr(cid:229)k i medlemsstaterna? Skulle kommissionen st(cid:246)dja ett f(cid:246)rslag i denna riktning om det lades fram av en medlemsstat? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 februari 2000) Kommissionen antog den 13 oktober 1999 ett f(cid:246)rslag till Europaparlamentet och r(cid:229)dets beslut om det europeiska (cid:229)ret f(cid:246)r spr(cid:229)k 2001 (1). Syftet med det europeiska (cid:229)ret f(cid:246)r spr(cid:229)k (cid:228)r att informera allm(cid:228)nheten om den spr(cid:229)kliga m(cid:229)ngfalden, att uppmuntra till spr(cid:229)kinl(cid:228)rning under hela livet och att sprida information om m(cid:246)jligheterna till detta. Spr(cid:229)kkunskaper (cid:228)r viktiga s(cid:228)rskilt f(cid:246)r personlig utveckling och karri(cid:228)rutveckling, f(cid:246)rst(cid:229)else mellan kulturer och de europeiska f(cid:246)retagens konkurrenskraft. Spr(cid:229)kkunskaper ger ocks(cid:229) m(cid:246)jlighet till att utnyttja den fria r(cid:246)rligheten inom EU. Eftersom det europeiska (cid:229)rets huvudbudskap inte (cid:228)r inriktat p(cid:229) n(cid:229)got specifikt spr(cid:229)k, har man fastst(cid:228)llt i beslutet att m(cid:229)lspr(cid:229)ken (cid:228)r de officiella EU-spr(cid:229)ken, iriska och luxemburgska samt de (cid:246)vriga spr(cid:229)k som medlemsstaterna erk(cid:228)nner. (1) KOM(1999) 485 slutlig. (2000/C 225 E/175) SKRIFTLIG FR¯GA E-2533/99 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (4 januari 2000) ˜mne: Harmonisering av offentlig sj(cid:246)r(cid:228)tt med gemenskapslagstiftningen Genom en f(cid:246)rordning som den grekiska regeringen nyligen utf(cid:228)rdade upph(cid:246)r artikel 5 i den offentliga havsr(cid:228)ttskodexen att g(cid:228)lla enligt vilken endast s(cid:229)dana fartyg f(cid:229)r betecknas som grekiska som till mer (cid:228)n 50 % (cid:228)gs av grekiska redare. Genom denna (cid:229)tg(cid:228)rd vill man harmonisera de grekiska r(cid:228)ttsf(cid:246)reskrifterna med direktiv 75/34 (artikel 7) (1), f(cid:246)rordning 1251/70 (artikel 7) (2) och EG-domstolens beslut av den 27 novem- ber 1997. Fackf(cid:246)reningar f(cid:246)r sj(cid:246)m(cid:228)n och redare (cid:228)r oroade (cid:246)ver att medlemsstater kan komma att behandlas f(cid:246)rdelaktigare (cid:228)n fartyg med grekiska (cid:228)gare. fartyg som (cid:228)gs av personer fr(cid:229)n andra Kan kommissionen, mot bakgrund av den oro som fackf(cid:246)reningarna har gett uttryck f(cid:246)r, svara p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. F(cid:246)rekommer det fall d(cid:228)r (cid:148)fr(cid:228)mmande(cid:148) fartyg med bas i Grekland f(cid:229)tt en f(cid:246)rdelaktig behandling? 2. Kommer de lagar som den grekiska lagstiftningen f(cid:246)reskriver f(cid:246)r grekiska fartyg utan (cid:229)tskillnad ocks(cid:229) att g(cid:228)lla f(cid:246)r dessa fartyg, till exempel f(cid:246)reskrifter om bes(cid:228)ttningens sammans(cid:228)ttning, fastst(cid:228)llande av ett gemensamt arbetsspr(cid:229)k, utf(cid:228)rdande av intyg om sj(cid:246)duglighet, livr(cid:228)ddningspersonal och andra krav som (cid:228)r f(cid:246)rankrade i den grekiska lagstiftningen? (1) (2) EGT L 14, 20. 1. 1975, s. 10. EGT L 142, 30. 6. 1970, s. 24


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2542/99 från Neil MacCormick (Verts/ALE) till kommissionen. Körkortsbestämmelser för personer med diabetes.

eurovoc_concepts:
diabetes
directive (EU)
discrimination based on disability
driving licence

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/161 Men uppgiften att erk(cid:228)nna utbildningsbevisens akademiska v(cid:228)rde i syfte att ge studerande med kvalifika- tioner fr(cid:229)n andra medlemsstater m(cid:246)jlighet att g(cid:229) vidare p(cid:229) en utbildning h(cid:246)r till medlemsstaternas befogenheter. Enligt EG-f(cid:246)rdraget ansvarar varje medlemsstat f(cid:246)r utbildningens inneh(cid:229)ll och utbildnings- systemets uppbyggnad i det egna landet. Medlemsstaterna anger ocks(cid:229) fritt vilka regler som skall styra ekvivaleringen av utbildningsbevis fr(cid:229)n andra EU-l(cid:228)nder. Dock skall medlemsstaterna, n(cid:228)r de till(cid:228)mpar sina i EG-f(cid:246)rdraget, avh(cid:229)lla sig fr(cid:229)n all direkt eller indirekt regler, diskriminering p(cid:229) grund av nationalitet. i kraft av artikel 12 (f. d. artikel 6) Kommissionen k(cid:228)nner till den situation som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren beskriver. Enligt (cid:246)sterrikisk lag, den som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren h(cid:228)nvisar till, skall alla som ans(cid:246)ker om att studera ett s(cid:228)rskilt (cid:228)mne vid h(cid:246)gskolan i (cid:214)sterrike kunna visa att de har ett utbildningsbevis fr(cid:229)n gymnasieniv(cid:229) som ger villkorsl(cid:246)s beh(cid:246)righet till detta (cid:228)mne i det land d(cid:228)r utbildningsbeviset utf(cid:228)rdats. Kommissionen har tagit upp fr(cid:229)gan om huruvida (cid:246)sterrikisk lag (Universit(cid:228)ts-Studiengesetz-UniStG) (cid:228)r f(cid:246)renlig med artiklarna 12, 149 och 150 (f. d. artikel 126 och 127) i EG-f(cid:246)rdraget till granskning. Efter att ha g(cid:229)tt igenom (cid:214)sterrikes kommentarer drog kommissionen slutsatsen att ett extra krav p(cid:229) studerande med utbildningsbevis fr(cid:229)n andra medlemsl(cid:228)nder, n(cid:228)r inga andra krav (cid:228)n att inneha ett utbildningsbevis g(cid:228)ller f(cid:246)r studerande med utbildningsbevis fr(cid:229)n (cid:214)sterrike, utg(cid:246)r en diskriminering p(cid:229) grund av nationalitet vid tilltr(cid:228)de till studier och att det (cid:228)r f(cid:246)rbjudet enligt artiklarna 12, 149 och 150 i EG-f(cid:246)rdraget. F(cid:246)ljaktligen har kommissionen v(cid:228)ckt talan om f(cid:246)rdragsbrott enligt artikel 226 (f. d. artikel 169) i EG- f(cid:246)rdraget. (2000/C 225 E/177) SKRIFTLIG FR¯GA E-2542/99 fr(cid:229)n Neil MacCormick (Verts/ALE) till kommissionen ˜mne: K(cid:246)rkortsbest(cid:228)mmelser f(cid:246)r personer med diabetes (4 januari 2000) 1. Fr(cid:229)n en medicinskt kunnig k(cid:228)lla har jag f(cid:229)tt veta att det inte finns n(cid:229)got bevis p(cid:229) att f(cid:246)rare som lider av diabetes skulle utg(cid:246)ra en s(cid:228)rskilt stor fara f(cid:246)r andra trafikanter. Har kommissionen n(cid:229)gra bevis p(cid:229) motsatsen, n(cid:228)mligen att dessa f(cid:246)rare faktiskt skulle inneb(cid:228)ra en s(cid:228)rskild fara? Vilka bevis (cid:228)r det i s(cid:229) fall? Enligt r(cid:229)dets direktiv 91/439/EEG (1) riskerar insulinberoende diabetiker att f(cid:246)rlora sitt k(cid:246)rkort och i 2. vissa fall sitt livsupph(cid:228)lle. 3. 4. H(cid:229)ller kommissionen med om att detta utg(cid:246)r or(cid:228)ttvis diskriminering av denna grupp av f(cid:246)rare? Skulle kommissionen kunna vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att upph(cid:228)va direktivet? (1) EGT L 237, 24. 8. 1991, s. 1. Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (1 februari 2000) Fr(cid:229)gest(cid:228)llaren h(cid:228)nvisas till kommissionens svar p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-495/98 som st(cid:228)llts av Richard Howit (1). Kommissionen konstaterar, att sedan detta svar gavs har det inte h(cid:228)nt n(cid:229)got nytt inom det aktuella omr(cid:229)det som borde f(cid:246)ranleda n(cid:229)gon (cid:228)ndring av den st(cid:229)ndpunkt som kommissionen uttryckt i det redan l(cid:228)mnade svaret. (1) EGT C 310, 15. 12. 1998


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2502/99 af Rolf Linkohr (PSE) til Rådet. Europaaftaler med østeuropæiske stater.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/5 (2000/C 374 E/005) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2502/99 af Rolf Linkohr (PSE) til R(cid:229)det (4. januar 2000) Om: Europaaftaler med łsteurop(cid:230)iske stater Europaaftalerne som EU har indg(cid:229)et med łsteurop(cid:230)iske stater, indeholder krav om ligebehandling med hensyn til etablering af selskaber og statsborgere fra de kontraherende lande (med forbehold af visse undtagelsesklausuler for s(cid:230)rlige erhverv). 1. Er Kommissionen af den opfattelse, at dette ligebehandlingskrav indeholder et diskrimineringsforbud? 2. Er Kommissionen af den opfattelse, at en EU-medlemsstat ikke m(cid:229) gennemfłre »behovsundersłgelser« hos statsborgere fra de kontraherende lande, hvis dette ikke kr(cid:230)ves af landets egne statsborgere, som er selvst(cid:230)ndige erhvervsdrivende? 3. Er Kommissionen ligeledes af den opfattelse, at det ikke kan kr(cid:230)ves, at der foretages undersłgelser af forkundskaber hos statsborgere fra de kontraherende partnerlande inden for visse omr(cid:229)der for selvst(cid:230)ndig erhvervsvirksomhed, hvis det samme ikke kr(cid:230)ves af medlemsstatens egne statsborgere? Er Kommissionen ligeledes af den opfattelse, at man ikke kan kr(cid:230)ve af statsborgere i de kontrahe- 4. rende partnerlande, at de skal dokumentere kapital inden for visse omr(cid:229)der med selvst(cid:230)ndig erhvervs- virksomhed, hvis dette ikke kr(cid:230)ves af medlemsstatens statsborgere? Svar (16. /17. maj 2000) Som n(cid:230)vnt af det (cid:230)rede medlem er der fastsat bestemmelser om etableringsret i de Europaaftaler, der er indg(cid:229)et mellem F(cid:230)llesskabet og dets medlemsstater p(cid:229) den ene side og hvert enkelt af ansłgerlandene i Central- og (cid:216)steuropa (Bulgarien, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Den Tjekkiske Republik, Rum(cid:230)nien, Slovakiet og Slovenien) p(cid:229) den anden side, jf. kapitel II under afsnit IV i disse aftaler. Disse bestemmelser, hvis ordlyd er specifik for de enkelte ansłgerlande, fasts(cid:230)tter dog generelt, at: (cid:129) medlemsstaterne fra det tidspunkt, hvor aftalen tr(cid:230)der i kraft, skal garantere en national behandling med hensyn til etableringsret, bortset fra enkelte omr(cid:229)der og emner; (cid:129) den associerede stat dog kun gradvis skal garantere en national behandling alt efter, hvilken sektor der er tale om; (cid:129) parterne p(cid:229) deres respektive omr(cid:229)der kan fasts(cid:230)tte bestemmelser for virksomheders og udenlandske statsborgeres etablering, idet s(cid:229)danne bestemmelser dog ikke m(cid:229) fłre til forskelsbehandling mellem egne og den anden parts statsborgere. Det skal imidlertid bem(cid:230)rkes, at ovenn(cid:230)vnte bestemmelser vedrłrende etableringsret ikke forhindrer, at parterne anvender deres egne love og bestemmelser navnlig i forbindelse med indrejse- og opholds- tilladelse. Derfor kan de tre spłrgsm(cid:229)l i det (cid:230)rede medlems forespłrgsel besvares s(cid:229)ledes, med forbehold for s(cid:230)rlige bestemmelser i de enkelte Europaaftaler: 1. National behandling med hensyn til etableringsret indeb(cid:230)rer, at enhver form for forskelsbehandling mellem egne og den anden parts statsborgere for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r etablering og udłvelse af en łkonomisk aktivitet er forbudt. 2. I medfłr af princippet om national behandling m(cid:229) en EU-medlemsstat ikke af bekvemmeligheds- grunde begr(cid:230)nse den anden parts statsborgeres ret til etablering og udłvelse af en aktivitet, medmindre den ogs(cid:229) begr(cid:230)nser denne ret over for sine egne statsborgere. Dette princip anvendes med forbehold af C 374 E/6 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 bestemmelserne i artikel 55 i Europaaftalen med Estland, artikel 56 i Europaaftalerne med Letland og Litauen, artikel 57 i Europaaftalen med Slovenien, artikel 58 i Europaaftalerne med Ungarn og Polen og artikel 59 i Europaaftalerne med Rum(cid:230)nien, Bulgarien, Den Slovakiske Republik og Den Tjekkiske Republik. 3. Tilsvarende m(cid:229) der ikke stilles krav om s(cid:230)rlige kundskaber udelukkende til den anden parts statsborgere. Det skal imidlertid bem(cid:230)rkes, at den bestemmelse i aftalerne, som głr det muligt at tr(cid:230)ffe foranstaltninger med henblik p(cid:229) gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, endnu ikke er gennemfłrt i praksis. 4. P(cid:229) ganske samme m(cid:229)de m(cid:229) der ikke stilles betingelser af łkonomisk art udelukkende over for den anden parts statsborgere for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r etablering og udłvelse af en łkonomisk aktivitet. Derimod har visse medlemsstater s(cid:229)danne bestemmelser i forbindelse med tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold p(cid:229) deres omr(cid:229)de. (2000/C 374 E/006) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2642/99 af Andrew Duff (ELDR) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Fordeling af midler til medlemsstaterne til udvikling af landdistrikter Hvilke kriterier blev der anvendt ved den nylige fordeling af midler til medlemsstaterne til udvikling af landdistrikter, og hvor stor v(cid:230)gt blev der lagt p(cid:229) de enkelte kriterier? Hvorfor valgte man disse kriterier? Og ikke mindst: forordninger som en faktor under fordelingen, og i s(cid:229) fald hvorfor? Indgik fordelingen af midler under for(cid:230)ldede Hvordan blev landbefolkningen definereti de enkelte medlemsstater? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. februar 2000) Ifłlge artikel 46, stk. 2, i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om stłtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om (cid:230)ndring og oph(cid:230)velse af visse forordninger (1), har Kommissionen tildelt medlemsstaterne forelłbige bevillinger som F(cid:230)llesskabet yder til udvikling af landdistrikterne via EUGFL, Garantisektionen, »p(cid:229) grundlag af objektive kriterier under hensyn til s(cid:230)rlige forhold og behov samt s(cid:230)rlige initiativer til fordel for miljł, jobskabelse og landskabsbevaring«. Analysen af medlemsstaternes s(cid:230)rlige forhold og behov er baseret p(cid:229) de finansielle tildelinger for perioden 1994-1999, idet der som reference benyttes den gennemsnitlige tildeling pr. medlemsstat i den n(cid:230)vnte periode. Den samlede rammebevilling for den nye periode er forhłjet med knap 20 %, og de yderligere bevillinger sammenholdt med den foreg(cid:229)ende rammebevilling fordeles mellem medlemsstaterne i forhold til disses behov. Dette er is(cid:230)r sket ved at anvende statistiske kriterier for landdistrikternes betydning i medlemsstaterne (samlet areal, landdistrikternes areal, befolkningen i landdistrikterne) og for landbrugets betydning (udnyttet landbrugsareal, antal bedrifter, besk(cid:230)ftigelsen i landbruget). Kriteriet for et omr(cid:229)des karakter af landdistrikt (landdistriktets areal og befolkning) er fastsat under hensyntagen til en gr(cid:230)nse for befolkningst(cid:230)theden p(cid:229) 100 indbyggere pr. km2 p(cid:229) det kommunale NUTS-niveau 5 (nomenklaturen for statistiske territoriale enheder). (1) EFT L 160 af 26. 6. 1999


title: Regulamento (CE) n.° 10/2000 da Comissão, de 4 de Janeiro de 2000, relativo à emissão de certificados de exportação do sistema B no sector dos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
export licence
nut

formats: pdf print

text: L 2/64 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 5. 1. 2000 REGULAMENTO (CE) N. o 10/2000 DA COMISSÃO de 4 de Janeiro de 2000 relativo à emissão de certificados de exportação do sistema B no sector dos frutos e produtos hortícolas A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, (3) Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 2190/96 da Comissão, de 14 de Novembro de 1996, que estabelece as normas de execução do Regulamento (CE) n. o 2200/96 do Conselho, no que respeita às restituições à exportação no sector das frutas e produtos hortícolas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1303/1999 (2), e, nomeadamente, o n. o 5 do seu artigo 5. o, (1) (2) Considerando que o Regulamento (CE) n. o 2331/1999 da Comissão (3), fixa as quantidades indicativas dos certi- ficados de exportação do sistema B não pedidos no âmbito da ajuda alimentar; Considerando que, perante as informações de que hoje dispõe a Comissão, em relação às amêndoas sem casca, as quantidades indicativas previstas para o período de exportação em curso poderão ser em breve superadas; que tal superação seria prejudicial ao bom funciona- mento do regime das restituições à exportação no sector das frutas e produtos hortícolas; Considerando que, a fim de obviar a esta situação, há que rejeitar, até ao termo do período de exportação em curso, os pedidos de certificados do sistema B em relação às amêndoas sem casca exportados após 4 de Janeiro de 2000, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Em relação às amêndoas sem casca, são rejeitados os pedidos de certificados de exportação do sistema B, apresentados ao abrigo do artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 2331/1999, em relação aos quais a declaração de exportação dos produtos tenha sido aceite após 4 de Janeiro de 2000 e antes de 24 de Janeiro de 2000. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 5 de Janeiro de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 4 de Janeiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 292 de 15. 11. 1996, p. 12. (2) JO L 155 de 22. 6. 1999, p. 29. (3) JO L 281 de 4. 11. 1999, p. 3


title: PREGUNTA ESCRITA E-2533/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisión. Armonización del Derecho marítimo público con la legislación comunitaria.

text: 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/159 ¿EstÆ de acuerdo la Comisi(cid:243)n con que en el citado programa tambiØn deben tener cabida las lenguas clÆsicas (cid:129)griego clÆsico y lat(cid:237)n(cid:129), que constituyen en gran medida los fundamentos de la literatura y la cultura europeas? ¿No constituir(cid:237)a ello un mensaje positivo frente a las tendencias de declive que registra la enseæanza de dichas lenguas en los Estados miembros? ¿PrestarÆ la Comisi(cid:243)n su respaldo a una propuesta en tal sentido proveniente del Gobierno de un Estado miembro? Respuesta de la Sra. Reding en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n adopt(cid:243) el 13 de octubre de 1999 una propuesta de Decisi(cid:243)n del Parlamento y del Consejo (1) que ten(cid:237)a por objeto designar el aæo 2001 como Aæo europeo de las lenguas. El objetivo del Aæo europeo de las lenguas es sensibilizar a la poblaci(cid:243)n sobre la diversidad ling(cid:252)(cid:237)stica, fomentar el aprendizaje de las lenguas durante toda la vida y difundir informaci(cid:243)n sobre las posibilidades de aprendizaje. El conocimiento de lenguas es especialmente importante en el contexto del desarrollo personal y profesional de cada individuo, de la comprensi(cid:243)n intercultural y de la competitividad de las empresas europeas. Por otra parte, permite asimismo aprovechar el derecho a la libre circulaci(cid:243)n en la Comunidad. Si bien en el mensaje principal del aæo no se mencionan lenguas espec(cid:237)ficas, en la Decisi(cid:243)n se definen como destinatarias de las medidas las lenguas oficiales, el irlandØs y el luxemburguØs, as(cid:237) como las otras lenguas reconocidas por los Estados miembros. (1) COM(1999) 485 final. (2000/C 225 E/175) PREGUNTA ESCRITA E-2533/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (4 de enero de 2000) Asunto: Armonizaci(cid:243)n del Derecho mar(cid:237)timo pœblico con la legislaci(cid:243)n comunitaria Mediante un Decreto presidencial promulgado recientemente por el Gobierno griego, se suprime el art(cid:237)culo 5 del C(cid:243)digo de Derecho mar(cid:237)timo pœblico griego, por el que se establec(cid:237)a que s(cid:243)lo son nav(cid:237)os griegos aquellos que pertenezcan, en un porcentaje superior al 50 %, a nacionales griegos, con el fin de armonizar (art(cid:237)culo 7) y el Reglamento (CEE) no 1251/70 (2) la legislaci(cid:243)n griega con la Directiva 75/34/CEE (1) (art(cid:237)culo 7), conforme a la sentencia de 27. 11. 1997 del Tribunal de Justicia. Las organizaciones sindicales de marinos y armadores manifiestan su inquietud por la posibilidad de que los nav(cid:237)os cuyos propietarios son nacionales de otros Estados miembros reciban un trato mÆs favorable que los nav(cid:237)os pertenecientes a nacionales griegos. Dada la inquietud manifestada por las organizaciones sindicales: 1. 2. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n si existe la posibilidad de que los nav(cid:237)os «extranjeros» que se establecen en Grecia obtengan un trato mÆs favorable? ¿RegirÆ, sin discriminaci(cid:243)n alguna, lo previsto por la legislaci(cid:243)n griega para los nav(cid:237)os de dicha nacionalidad, como lo referente a la composici(cid:243)n de las tripulaciones, el establecimiento de una lengua comœn de trabajo, la concesi(cid:243)n de licencias de finalidad, la dotaci(cid:243)n de personal de las medidas de salvamento y otras exigencias adicionales de la legislaci(cid:243)n griega? (1) DO L 14 de 20. 1. 1975, p. 10. (2) DO L 142 de 30. 6. 1970, p. 24. C 225 E/160 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (1 de febrero de 2000) El proyecto de Decreto presidencial por el que se modifica el art(cid:237)culo 5 del Decreto legislativo no 187 de 29 de septiembre-3 de octubre de 1973 relativo a la promulgaci(cid:243)n del C(cid:243)digo de Derecho mar(cid:237)timo pœblico, responde a la sentencia del tribunal de Justicia de 27 de noviembre de 1997 sobre el asunto C-62/96 relativo a las condiciones de inscripci(cid:243)n de buques en los registros. El proyecto fue examinado por la Comisi(cid:243)n y declarado conforme a la legislaci(cid:243)n comunitaria y, una vez publicado, permitirÆ archivar el procedimiento de infracci(cid:243)n. En virtud del art(cid:237)culo 43 (antiguo art(cid:237)culo 52) del tratado CE, los buques pertenecientes a nacionales o a compaæ(cid:237)as de los Estados miembros que hayan sido inscritos en el registro griego deberÆn someterse a las mismas condiciones que se aplican al resto de los buques griegos. Lo dispuesto en la legislaci(cid:243)n griega en cuanto a composici(cid:243)n de tripulaciones, introducci(cid:243)n de una lengua comœn de trabajo, expedici(cid:243)n de licencias de explotaci(cid:243)n, personal de seguridad y otros requisitos de la legislaci(cid:243)n griega serÆn igualmente aplicables, sin distinci(cid:243)n, a dichos buques. (2000/C 225 E/176) PREGUNTA ESCRITA E-2535/99 de Heidi Hautala (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (4 de enero de 2000) Asunto: Desigualdad de trato de la ley austriaca sobre universidades De conformidad con los art(cid:237)culos 149 y 150 del Tratado de Amsterdam, deben fomentarse las posibilidades de los estudiantes universitarios de cursar estudios en otros Estados miembros. La movilidad de estudiantes e investigadores incrementarÆ la libertad de elecci(cid:243)n de los ciudadanos particulares y las posibilidades de desarrollo personal e incrementarÆ los recursos intelectuales y humanos de la Comunidad. La legislaci(cid:243)n austriaca (Hochsschulstudiumgesetz AHStG § 7 Abs 1) establece para las personas procedentes de otros Estados miembros requisitos diferentes a los que se exigen a los nacionales austriacos que solicitan su admisi(cid:243)n en un centro de enseæanza. Para obtener plaza en un centro de enseæanza, los austriacos deben demostrar de manera «general» su madurez para acceder a la enseæanza superior. Sin embargo, por ejemplo, el certificado que demuestra la madurez general para acceder a la enseæanza superior en Finlandia no se considera suficiente en Austria, por lo que ademÆs se exige demostrar de manera «espec(cid:237)fica» dicha madurez. En la prÆctica se ha interpretado este requisito en el sentido de exigir a quien solicita su admisi(cid:243)n en un centro de enseæanza haber sido ya admitido en su pa(cid:237)s de origen para cursar estudios en la misma especialidad. (cid:218)nicamente los ciudadanos de la UE no austriacos que hayan residido de manera permanente durante cinco aæos en Austria estÆn exentos de este doble requisito, que, naturalmente, no se puede exigir a los austriacos. ¿Tiene conocimiento la Comisi(cid:243)n de los problemas que ocasiona la ley austriaca sobre universidades? ¿Comparte la Comisi(cid:243)n la interpretaci(cid:243)n de que la legislaci(cid:243)n y la prÆctica austriacas dificultan la movilidad de los estudiantes universitarios en lugar de fomentarla y colocan a los ciudadanos de la UE en una situaci(cid:243)n de desigualdad? ¿Considera la Comisi(cid:243)n que la ley austriaca sobre universidades es incompatible con los art(cid:237)culos 149 y 12 del Tratado de Amsterdam? ¿Tiene previsto adoptar medidas la Comisi(cid:243)n de conformidad con el art(cid:237)culo 226 para remediar esta situaci(cid:243)n? Respuesta de la Sra. Reding en nombre de la Comisi(cid:243)n (4 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n se permite recordar que la movilidad de los estudiantes en la Comunidad se fundamenta en el respeto al principio de la igualdad de trato para el acceso a la enseæanza en otro Estado miembro. Se ignora este principio cuando las condiciones impuestas son de (cid:237)ndole tal que, o bien por la v(cid:237)a directa de la nacionalidad, o por otros caminos mÆs indirectos, colocan a los estudiantes comunitarios en una situaci(cid:243)n menos favorable que a los estudiantes con titulaci(cid:243)n nacional, con la consecuencia de que no se admita a los primeros en los centros de enseæanza


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2542/99 af Neil MacCormick (Verts/ALE) til Kommissionen. Kørselsbestemmelser for mennesker med diabetes mellitus.

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/161 Den akademiske anerkendelse af eksamensbeviser med henblik p(cid:229), at personer, der har erhvervet kvalifikationer i en anden medlemsstat, f(cid:229)r mulighed for at fłlge en uddannelse, henhłrer imidlertid under medlemsstaternes kompetence. I henhold til EF-traktaten er hver medlemsstat selv ansvarlig for undervisningens indhold og tilrettel(cid:230)ggelsen af dens egen uddannelsesordning. Medlemsstaterne har lige- ledes ret til at fasts(cid:230)tte procedurereglerne for akademisk anerkendelse. Medlemsstaterne skal dog under anvendelsen af disse procedurer i henhold til artikel 12 (tidligere artikel 6) i EF-traktaten afholde sig fra enhver direkte eller indirekte forskelsbehandling p(cid:229) grundlag af nationalitet. Kommissionen er klar over den situation, det (cid:230)rede medlem henviser til. Den n(cid:230)vnte łstrigske lovgivning fasts(cid:230)tter, at enhver ansłger, der har til hensigt at tilmelde sig til et bestemt studieomr(cid:229)de ved en hłjere l(cid:230)reanstalt i (cid:216)strig, skal bevise, at hans afgangsbevis fra den gymnasiale uddannelse giver ham ubetinget ret til at blive optaget p(cid:229) det udvalgte studieomr(cid:229)de i det land, der har udstedt dette eksamensbevis. Kommissionen har behandlet spłrgsm(cid:229)let om den łstrigske lovgivnings (Universit(cid:228)ts-Studiengesetz- UniStG) overholdelse af artikel 12, 149 og 150 (tidligere artikel 126 og 127) i EF-traktaten. Efter at have behandlet medlemsstatens bem(cid:230)rkninger har Kommissionen konkluderet, at p(cid:229)l(cid:230)ggelse af en yderligere betingelse for indehavere af eksamensbeviser opn(cid:229)et i andre medlemsstater, n(cid:229)r andre adgangsbetingelser end selve erhvervelsen af eksamensbeviset ikke p(cid:229)l(cid:230)gges studerende, der er i besiddelse af et eksamensbevis forbindelse med adgang til udstedt undervisning og i modstrid med artikel 12, 149 og 150 i EF-traktaten. Kommissionen har derfor indledt en overtr(cid:230)delsesprocedure i henhold til artikel 226 (tidligere artikel 169) i EF-traktaten. i (cid:216)strig, er en forskelsbehandling p(cid:229) grundlag af nationalitet i (2000/C 225 E/177) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2542/99 af Neil MacCormick (Verts/ALE) til Kommissionen Om: Kłrselsbestemmelser for mennesker med diabetes mellitus (4. januar 2000) 1. Man har fra p(cid:229)lidelig l(cid:230)gelig side fremfłrt, at det ikke har kunnet p(cid:229)vises, at bilister, som lider af diabetes mellitus, udgłr nogen speciel fare for andre trafikanter. Er Kommissionen i besiddelse af modsatte oplysninger, som viser, at s(cid:229)danne bilister rent faktisk udgłr en s(cid:230)rlig fare? I bekr(cid:230)ftende fald, hvorledes har dette kunnet p(cid:229)vises? I henhold til ((cid:230)ndret) direktiv 91/439/E(cid:216)F (1) risikerer diabetikere, der kr(cid:230)ver insulinbehandling, at 2. miste deres kłrekort og i visse tilf(cid:230)lde deres udkomme. Er Kommissionen enig i, at dette er udtryk for urimelig forskelsbehandling af den p(cid:229)g(cid:230)ldende gruppe 3. bilister? 4. Vil Kommissionen fłlgelig tage skridt til at oph(cid:230)ve dette direktiv? (1) EFT L 237 af 24. 8. 1991, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (1. februar 2000) Det (cid:230)rede medlem henvises til Kommissionens svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-495/98 fra hr. Howitt (1). Kommissionen kan bekr(cid:230)fte, at der siden dette svar ikke er sket noget p(cid:229) omr(cid:229)det, der har kunnet (cid:230)ndre dens holdning. (1) EFT C 310 af 15. 12. 1998


title: PERGUNTA ESCRITA E-2534/99 apresentada por Neil MacCormick (Verts/ALE) à Comissão. Livre circulação de médicos e segurança dos pacientes.

eurovoc_concepts: recognition of vocational training qualifications

text: 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/65 Internacional, de eventuais medidas comunitÆrias a adoptar para refor(cid:231)ar a seguran(cid:231)a mar(cid:237)tima. Na sua resolu(cid:231)ªo de 11 de Mar(cid:231)o de 1994 sobre uma pol(cid:237)tica comum de seguran(cid:231)a mar(cid:237)tima (2), o Parlamento aprovou a anÆlise feita pela Comissªo na sua comunica(cid:231)ªo e apelou a que o programa de ac(cid:231)ªo nela contido fosse executado minuciosamente e com rapidez. No seu Livro Verde sobre os portos e as infra-estruturas mar(cid:237)timas (3), a Comissªo sublinhou ainda a import(cid:226)ncia do papel dos portos comunitÆrios na aplica(cid:231)ªo da legisla(cid:231)ªo comunitÆria sobre seguran(cid:231)a mar(cid:237)tima e na garantia de um elevado n(cid:237)vel de servi(cid:231)os portuÆrios, que estªo intrinsecamente relacionados com a seguran(cid:231)a dos navios. 2. A Comissªo procurou dar resposta ao problema da seguran(cid:231)a mar(cid:237)tima dos passageiros dos ferries propondo uma sØrie de medidas comunitÆrias na sequŒncia do acidente ocorrido com o Est(cid:243)nia em Setembro de 1994 e dos pedidos expressos pelo Parlamento e o Conselho de que a Comissªo estudasse e propusesse um regime comunitÆrio coerente e rigoroso para a seguran(cid:231)a dos ferries. Tais medidas sªo o Regulamento (CE) no 3051/95 do Conselho, de 8 de Dezembro de 1995, relativo (cid:224) gestªo da seguran(cid:231)a dos ferries ro-ro (4), a Directiva 98/18/CE do Conselho, de 17 de Mar(cid:231)o de 1998, relativa a regras de seguran(cid:231)a para os navios de passageiros (5), a Directiva 98/41/CE do Conselho, de 18 de Junho de 1998, relativa ao registo das pessoas que viajam em navios de passageiros que operam a partir de ou para portos dos Estados-membros da Comunidade (6), e a Directiva 1999/35/CE do Conselho, de 29 de Abril de 1999, relativa a um sistema de vistorias obrigat(cid:243)rias para a explora(cid:231)ªo segura de servi(cid:231)os regulares de ferries ro- -ro e embarca(cid:231)ıes de passageiros de alta velocidade (7). A seguran(cid:231)a dos trabalhadores portuÆrios estÆ abrangida por uma sØrie de directivas adoptadas no dom(cid:237)nio social, designadamente as que cobrem questıes relacionadas com a seguran(cid:231)a e higiene no trabalho. Junto se envia ao Senhor Deputado e ao Secretariado do Parlamento uma lista dessa legisla(cid:231)ªo. O controlo dos camiıes a transportar a bordo rege-se pelas conven(cid:231)ıes internacionais sobre 3. seguran(cid:231)a mar(cid:237)tima e a preven(cid:231)ªo da polui(cid:231)ªo marinha, que prevŒem exigŒncias especiais para o transporte de mercadorias perigosas embaladas ou a granel. Estas exigŒncias internacionais foram complementadas por legisla(cid:231)ªo comunitÆria que impıe obriga(cid:231)ıes de notifica(cid:231)ªo aos navios que se destinam a portos comunitÆrios ou que deles partem e que transportam mercadorias perigosas ou poluentes (8). 4. A Comissªo nªo tenciona apresentar, no seguimento do Livro Verde sobre portos e infra-estruturas mar(cid:237)timas, propostas de normas m(cid:237)nimas obrigat(cid:243)rias na Comunidade no que respeita (cid:224) seguran(cid:231)a e (cid:224) saœde dos passageiros. No entanto, a Comissªo tenciona publicar uma comunica(cid:231)ªo geral sobre seguran(cid:231)a mar(cid:237)tima e as responsabilidades dos Estados de bandeira, dos Estados do porto e do sector portuÆrio, relacionada mais especificamente com a seguran(cid:231)a dos navios. JO C 91 de 28. 3. 1994. (1) COM(93) 66 final. (2) (3) COM(97) 678 final. (4) (5) (6) (7) (8) Directiva 93/75/CEE do Conselho, de 13 de Setembro de 1993, relativa (cid:224)s condi(cid:231)ıes m(cid:237)nimas exigidas aos navios com destino aos portos mar(cid:237)timos da Comunidade ou que deles saiam transportando mercadorias perigosas ou poluentes, JO L 247 de 5. 10. 1993. JO L 320 de 30. 12. 1995. JO L 144 de 15. 5. 1998. JO L 188 de 2. 7. 1998. JO L 138 de 1. 6. 1999. (2000/C 280 E/066) PERGUNTA ESCRITA E-2534/99 apresentada por Neil MacCormick (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (4 de Janeiro de 2000) Objecto: Livre circula(cid:231)ªo de mØdicos e seguran(cid:231)a dos pacientes Na exposi(cid:231)ªo de motivos da proposta de Directiva SLIM, que simplifica e actualiza as directivas sectoriais da UE relativas ao sistema geral de reconhecimento das forma(cid:231)ıes profissionais (COM(97) 638 final) (1), a C 280 E/66 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 10. 2000 Comissªo anuncia a sua inten(cid:231)ªo de solicitar ao Conselho a supressªo dos comitØs consultivos para a forma(cid:231)ªo, existentes para certas profissıes no dom(cid:237)nio da saœde (mØdicos, enfermeiros, dentistas, parteiras e farmacŒuticos). Caso o Conselho aceite este pedido, a Comissªo pretende reconstituir estes comitØs consultivos, por decisªo da Comissªo, com uma estrutura simplificada e um mandato reduzido. Concreta- mente, seria exclu(cid:237)da das competŒncias dos comitØs consultivos a promo(cid:231)ªo activa da livre circula(cid:231)ªo dos profissionais do sector da saœde atravØs da actualiza(cid:231)ªo dos requisitos m(cid:237)nimos de competŒncia para as profissıes em causa. O comitØ consultivo limitar-se-ia a aconselhar em matØria de livre circula(cid:231)ªo, em resposta a problemas que lhe fossem remetidos pela Comissªo. Tem a Comissªo conhecimento do facto de que, anticipando-se a uma decisªo do Conselho de suprimir o ComitØ Consultivo para a Forma(cid:231)ªo dos MØdicos (CCFM), os servi(cid:231)os da Comissªo informaram os repesentantes dos mØdicos de que a Comissªo nªo tem novos planos de trabalho no (cid:226)mbito deste comitØ? Tem a Comissªo conhecimento de que, em 12 de Novembro de 1999, a organiza(cid:231)ªo conjunta que representa as organiza(cid:231)ıes de mØdicos dos Estados-membros, ComitØ Permanente dos MØdicos da CEE, condenou unanimemente o cancelamento, pela Comissªo, da reuniªo plenÆria do CCFM, a realizar em 30 de Novembro de 1999, bem como a recusa da Comissªo de iniciar tarefas no ComitØ? Tem a Comissªo conhecimento de que os mØdicos europeus vŒem como uma amea(cid:231)a ao bem estar dos pacientes em toda a UE os planos da Comissªo para um novo ComitØ Consultivo para a Forma(cid:231)ªo dos MØdicos destitu(cid:237)do de competŒncias para actualizar os requisitos m(cid:237)nimos da forma(cid:231)ªo geral e especiali- zada? Perante estas cr(cid:237)ticas dos mØdicos da UE, considera a Comissªo que a sua actual pol(cid:237)tica no que respeita ao CCFM e as suas propostas respeitantes ao futuro mandato do ComitØ estªo em conformidade com a obriga(cid:231)ªo que lhe atribui o artigo 152o do Tratado CE de assegurar «um elevado n(cid:237)vel de protec(cid:231)ªo da saœde humana» na defini(cid:231)ªo e aplica(cid:231)ªo de todas as pol(cid:237)ticas e actividades da Comunidade? Que medidas adoptou eventualmente a Comissªo com o objectivo de se certificar de que a sua pol(cid:237)tica e as suas propostas no dom(cid:237)nio da forma(cid:231)ªo dos mØdicos nªo terªo efeitos negativos para a saœde pœblica? (1) JO C 28 de 26. 1. 1998, p. 1. Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (8 de Fevereiro de 2000) A t(cid:237)tulo preliminar, convØm observar que a situa(cid:231)ªo do ComitØ Consultivo para a Forma(cid:231)ªo dos MØdicos (CCFM) nªo Ø diferente da de outros comitØs anÆlogos. Existem, efectivamente, seis comitØs consultivos para a forma(cid:231)ªo de certos profissionais de saœde (mØdicos, farmacŒuticos, dentistas, veterinÆrios, enfermei- ros de cuidados gerais e parteiras). Estes seis comitØs foram institu(cid:237)dos pelo Conselho (cid:224) margem das directivas sectoriais que facilitam a livre circula(cid:231)ªo das categorias de profissionais em causa. As regras de funcionamento destes comitØs sªo idŒnticas. A primeira pergunta, relativa aos trabalhos do CCFM, deve ser examinada no (cid:226)mbito da reforma dos seis comitØs consultivos referidos. Na realidade, em resposta (cid:224) iniciativa «Simplifica(cid:231)ªo da Legisla(cid:231)ªo do Mercado Interno» (SLIM), a Comissªo, na sua Comunica(cid:231)ªo de 6 de Novembro de 1996 ao Conselho e ao Parlamento sobre esta iniciativa (1), anunciou a sua inten(cid:231)ªo de racionalizar o funcionamento dos comitØs consultivos para a forma(cid:231)ªo. As medidas previstas foram, na realidade, desenvolvidas na exposi(cid:231)ªo de motivos da proposta de directiva a que o Senhor Deputado faz referŒncia. A dita proposta foi adoptada em primeira leitura pelo Parlamento em 2 de Julho de 1998. As medidas previstas deverªo entrar em vigor em 1 de Janeiro de 2001. Nessa data, deverªo estar criados novos comitØs. O per(cid:237)odo actual Ø, portanto, um per(cid:237)odo transit(cid:243)rio, durante o qual os comitØs tŒm a oportunidade de terminar os seus trabalhos em curso, sem empreender outros que nªo possam estar terminados antes de 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/67 1 de Janeiro de 2001. Justifica-se, pois, que a Comissªo tenha informado todos os comitØs em causa (cid:129) no caso do CCFM, aquando da sua reuniªo de 5 de Fevereiro de 1999 (cid:129) desta situa(cid:231)ªo transit(cid:243)ria e dos seus efeitos na organiza(cid:231)ªo dos trabalhos. Em consequŒncia, o CCFM decidiu criar grupos de trabalho informais que funcionariam de forma aut(cid:243)noma, sem a contribui(cid:231)ªo financeira da Comissªo. Neste mesmo contexto, foi acordado no dito comitØ que a realiza(cid:231)ªo de uma reuniªo, para a qual foi apontada, provisoriamente, a data de 30 de Novembro de 1999, dependeria do estado de adiantamento destes trabalhos informais. Relativamente (cid:224) segunda pergunta, sobre a anula(cid:231)ªo da reuniªo de 30 de Novembro de 1999, a Comissªo recorda que, de uma maneira geral, as restri(cid:231)ıes materiais e or(cid:231)amentais implicam uma selec(cid:231)ªo rigorosa dos pedidos de reuniªo dos vÆrios comitØs. A anula(cid:231)ªo desta reuniªo de 30 de Novembro de 1999 deve-se (cid:224) ausŒncia de uma ordem de trabalhos suficiente. De facto, o estado de adiantamento dos trabalhos informais supracitados nªo permitiu realizar a reuniªo naquela data. A decisªo de anular a reuniªo foi, portanto, justificada e conforme ao que o pr(cid:243)prio CCFM acordara a esse respeito. tŒm por objectivo principal No que respeita (cid:224) terceira pergunta, sobre a protec(cid:231)ªo dos interesses dos pacientes, convØm assinalar que os critØrios de forma(cid:231)ªo previstos pela Directiva 93/16/CEE do Conselho, de 5 de Abril de 1993, destinada a facilitar a livre circula(cid:231)ªo dos mØdicos e o reconhecimento mœtuo dos seus diplomas, certificados e outros t(cid:237)tulos (2), fixar as condi(cid:231)ıes m(cid:237)nimas de forma(cid:231)ªo consideradas necessÆrias e suficientes para efeitos de reconhecimento mœtuo dos diplomas de mØdico. Na realidade, como o seu t(cid:237)tulo indica, a directiva destina-se a facilitar a livre circula(cid:231)ªo dos mØdicos. Para esse efeito, prevŒ um sistema de reconhecimento mœtuo dos diplomas com base no respeito das exigŒncias m(cid:237)nimas de forma(cid:231)ªo. Quanto ao resto, a organiza(cid:231)ªo e o conteœdo da forma(cid:231)ªo sªo em grande parte da responsabilidade dos Estados-membros, em conformidade com os artigos 149o e 150o (ex-artigos 126o e 127o) do Tratado CE. Qualquer harmoniza(cid:231)ªo da forma(cid:231)ªo a n(cid:237)vel comunitÆrio Ø expressamente exclu(cid:237)da por estes dois artigos. Por fim, a protec(cid:231)ªo da saœde humana e dos interesses dos pacientes tambØm Ø essencialmente da competŒncia dos Estados-membros. No que diz respeito (cid:224) quarta pergunta, relativa (cid:224) pol(cid:237)tica aplicada ao CCFM e (cid:224)s medidas previstas para o futuro, a Comissªo recorda que a situa(cid:231)ªo deste comitØ nªo difere da de outros comitØs anÆlogos. Por outro lado, deseja chamar a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para o facto de o CCFM ter por missªo contribuir para assegurar uma forma(cid:231)ªo dos mØdicos de n(cid:237)vel comparativamente elevado na Comunidade, em conformidade com a Decisªo 75/364/CEE do Conselho, de 16 de Junho de 1975, relativa (cid:224) cria(cid:231)ªo deste comitØ (3). O n(cid:237)vel de forma(cid:231)ªo aplicada em cada Estado-membro depende da regulamenta(cid:231)ªo adoptada por cada um deles, admitindo-se que cada Estado-membro tem de respeitar as exigŒncias m(cid:237)nimas de forma(cid:231)ªo previstas pela Directiva 93/16/CEE. Neste contexto, a Comissªo continuarÆ a reunir os representantes das entidades competentes de cada Estado-membro. O instrumento apropriado para este efeito Ø o ComitØ de Altos FuncionÆrios da Saœde Pœblica, criado pela Decisªo 75/365/CEE do Conselho, de 16 de Junho de 1975 (3). Por fim, embora a missªo prevista para o novo comitØ consultivo seja dar pareceres sobre o aspecto principal da Directiva 93/16/CEE, quer dizer, o reconhecimento mœtuo dos diplomas dos mØdicos para efeitos de livre circula(cid:231)ªo, isso nªo exclui de forma alguma a possibilidade de tomar em considera(cid:231)ªo os aspectos relacionados com a sua forma(cid:231)ªo no (cid:226)mbito do reconhecimento mœtuo dos seus diplomas e em conformidade com as obriga(cid:231)ªo que cabem (cid:224) Comissªo a t(cid:237)tulo do artigo 152o (ex-artigo 129o) do Tratado CE. No que respeita (cid:224) quinta pergunta, sobre as medidas tomadas pela Comissªo para se certificar de que a sua pol(cid:237)tica e as suas propostas no dom(cid:237)nio da forma(cid:231)ªo dos mØdicos nªo terªo efeitos negativos para a saœde, a Comissªo recorda que, dentro dos limites das suas competŒncias, colabora estreitamente com os Estados- -membros e os profissionais em questªo para assegurar que se tomem em conta todos os interesses. As medidas previstas pela Comissªo em matØria de reforma de certos comitØs consultivos, entre os quais o CCFM, nªo sªo de molde a modificar esta situa(cid:231)ªo. (1) COM(96) 559 final. (2) (3) JO L 165 de 7. 7. 1993. JO L 167 de 30. 6. 1975 (cid:129) Edi(cid:231)ªo especial portuguesa: Cap(cid:237)tulo 6 Fasc(cid:237)culo 1 P. 200


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2549/99 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle. Oluttyyppien nimiä koskevat yksinoikeudet.

eurovoc_concepts:
beer
common commercial policy
designation of origin

text: C 303 E/78 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 sosiaalisten tavoitteiden ja arvojen mukaisia. Kypsym(cid:228)ss(cid:228) olevat sis(cid:228)markkinat edellytt(cid:228)v(cid:228)t strategiaa, joka tarjoaa k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n hy(cid:246)ty(cid:228) kaikille eri olosuhteissa toimiville kansalaisille ja yrityksille, my(cid:246)s rajaseuduilla ja kaupungeissa. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) komissio on laatinut Euroopan sis(cid:228)markkinoiden strategian (1). Siin(cid:228) otetaan huomioon sis(cid:228)markkinoiden osuus EU:n laajempien tavoitteiden saavuttamisessa. Asiakirja hyv(cid:228)ksyttiin Helsingin Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Strategian p(cid:228)(cid:228)tavoitteena on vastedes jatkuvasti parantaa sis(cid:228)markkinoiden toimintaa sek(cid:228) kansalaisten ett(cid:228) yritysten eduksi. N(cid:228)m(cid:228) kaksi eturyhm(cid:228)(cid:228) eiv(cid:228)t sulje toisiaan pois, ja jos ne ovat ristiriidassa, ne t(cid:228)ytyy sovittaa yhteen. Komissio seuraa ja tarkastelee jatkuvasti nykyisten sis(cid:228)markkinatoimien vaikutuksia jossa arvioidaan vuosittain tuote- ja sis(cid:228)markkinoiden tulostaulun avulla sek(cid:228) Cardiff-raportin avulla, p(cid:228)(cid:228)omamarkkinoiden toimintaa. Cardiff-raportin tavoitteena on tarkastella markkinoita laajasti, ja t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) raportissa pyrit(cid:228)(cid:228)n ottamaan huomioon my(cid:246)s markkinatulosten sosiaaliset vaikutukset. Vuonna 2000 julkaistavan Cardiff-raportin (2) mukaan taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Euroo- pan eri alueilla on (yleisesti) lis(cid:228)(cid:228)ntynyt huomattavasti. Bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti kymmenell(cid:228) alhaisimman tulotason alueella nousi 41 prosentista 50 prosenttiin yhteis(cid:246)n keskiarvosta ajalla 1986(cid:129)1996. Ennusteista poiketen teollisen toiminnan maantieteellinen keskittyminen v(cid:228)heni vuosina 1988(cid:129)1998 kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) kasvu on ollut syrj(cid:228)isiss(cid:228) ja pieniss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa tosiasiassa nopeampaa kuin suurissa j(cid:228)senvaltioissa. Vuoropuhelu kansalaisten ja yritysten kanssa tarjoaa uuden tiedonv(cid:228)litystavan sen varmistamiseksi, ett(cid:228) EU:n kansalaiset hy(cid:246)tyv(cid:228)t t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti oikeuksistaan. Web-sivuston ja puhelinpalvelun kautta (maksu- ton puhelinpalvelunumero jokaisessa j(cid:228)senvaltiossa) kansalaiset voivat esitt(cid:228)(cid:228) kysymyksi(cid:228) ja saada yksil(cid:246)l- list(cid:228) neuvontaa sis(cid:228)markkinoihin liittyvist(cid:228) oikeuksistaan ja mahdollisuuksistaan. Kansalaisten ja yritysten kanssa k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) vuoropuhelusta saatua palautetta voidaan hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) suunniteltaessa toimia niiden ongelmien ratkaisemiseksi, joita kansalaiset ja yritykset ovat havainneet matkustaessaan yli rajojen tai harjoittaessaan liiketoimintaa maan rajojen ulkopuolisten l(cid:228)hialueiden kanssa. Lis(cid:228)ksi vuoropuhelu auttaa politiikan kehitt(cid:228)mist(cid:228) siten, sis(cid:228)markkinoiden toimintaa parannetaan entist(cid:228) enemm(cid:228)n vuorovaikutukseen perustuen. Komissio tarkastelee ja p(cid:228)ivitt(cid:228)(cid:228) vuosittain sis(cid:228)markkinastrategiaa, ja tarkastelun tuloksista keskustellaan parlamentin, neuvoston ja muiden asiaan liittyvien tahojen kanssa. Ensimm(cid:228)inen tarkastelu on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tehd(cid:228) huhtikuussa 2000. Kymmenen viime vuoden aikana rakennerahastot ovat my(cid:246)nt(cid:228)neet yhteis(cid:246)n Interreg-aloitteen kautta noin 3 500 miljoonaa euroa rajaseutualueiden kehitt(cid:228)miseen yhteis(cid:246)ss(cid:228). Vastaavansuuruinen summa my(cid:246)nne- t(cid:228)(cid:228)n todenn(cid:228)k(cid:246)isesti my(cid:246)s Interreg-aloitteen kaudella 2000(cid:129)2006. Vaikka Interreg-aloitteen rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n toiminnan p(cid:228)(cid:228)tavoitteena on poistaa toimintaa haittaavat esteet rajoilla, ja alueet voivat kuitenkin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) saatavilla olevia varoja my(cid:246)s niiden auttamiseen, joille aiheutuu tilap(cid:228)isesti haittaa muutoksista, jotka laajemmasta n(cid:228)k(cid:246)kulmasta katsottuna parantavat sis(cid:228)markkinoiden toimintaa. j(cid:228)senvaltiot (1) KOM(1999) 624 lopullinen. (2) Viitetiedot annetaan asiakirjan hyv(cid:228)ksymisen j(cid:228)lkeen. (2000/C 303 E/069) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2549/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Paul R(cid:252)big (PPE-DE) komissiolle (4. tammikuuta 2000) Aihe: Oluttyyppien nimi(cid:228) koskevat yksinoikeudet Joitakin kuukausia sitten tehtiin ehdotus, yksinomaan tietyll(cid:228) maantieteellisell(cid:228) alueella. Komissio on onneksi protektionistisia aikeita. jonka mukaan hevostyyppien perinteisi(cid:228) nimi(cid:228) saisi antaa ilmoittanut vastustavansa t(cid:228)llaisia Nyt pyrit(cid:228)(cid:228)n samanlaiseen oluttyyppien nimien yksinomaiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ja suojaamaan oluttyypit samalla tavoin kuin viinityypit. Oluen tyyppinimike ei kuitenkaan, toisin kuin viinien nimike, niink(cid:228)(cid:228)n viittaa maantieteelliseen alkuper(cid:228)(cid:228)n, vaan pikemminkin tiettyyn valmistus- tai oluenpanomenettelyyn. 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/79 Miten komissio aikoo suhtautua t(cid:228)h(cid:228)n juuri WTO:n neuvottelukierroksen edell(cid:228) esitettyyn uuteen yrityk- seen rajoittaa protektionistisesti maailmankauppaa? Miten se aikoo huolehtia ennen kaikkea hakijamaiden kanssa k(cid:228)yt(cid:228)viss(cid:228) neuvotteluissa siit(cid:228), ett(cid:228) vapaan kaupan periaate ymm(cid:228)rret(cid:228)(cid:228)n ja ett(cid:228) sit(cid:228) noudatetaan? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2000) Komissio on todennut arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228)t jotka koskevat oluttyyppien ennalta tapahtuvaa suojaa. Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)n WTO:n teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksien kauppaan liittyvi(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohtia koskevan sopimuksen (TRIPS-sopimus) puitteissa parhaillaan k(cid:228)yt(cid:228)viss(cid:228) neuvotteluissa ns. viinej(cid:228) ja v(cid:228)kevi(cid:228) alkoholijuomia koskevan monenv(cid:228)lisen rekisterin perustamisesta komissio harkitsee my(cid:246)s ehdotusta suojeltavien kohteiden lis(cid:228)(cid:228)misest(cid:228), jotta suojan piiriin saataisiin muitakin maatalous- ja elintarviketuotteita. tunnetut huolenaiheet, Monenv(cid:228)lisen rekisterin on perustuttava TRIPS-sopimukseen ja noudatettava tarkoin sopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- si(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) WTO:n j(cid:228)senten ei tarvitse my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) suojaa tavaroiden maantieteellisille jos kyseisen merkinn(cid:228)n osoitetaan olevan samanlainen yleisess(cid:228) kielenk(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) k(cid:228)ytetyn merkinn(cid:246)ille, termin kanssa. N(cid:228)in ollen WTO:n j(cid:228)senten ei tarvitse my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) suojaa n(cid:228)ille ns. yleisille nimille, jotka voivat koskea tietty(cid:228) valmistusmenetelm(cid:228)(cid:228) eik(cid:228) niink(cid:228)(cid:228)n maantieteellist(cid:228) merkint(cid:228)(cid:228). Tuleva rekisteri ei muuta t(cid:228)t(cid:228) olennaista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228), koska maantieteellisen nimen osalta kyseinen WTO:n j(cid:228)sen voi vastustaa asiaa. Kyseiset neuvottelut v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) yleisnimisten tuotteiden vapaakauppaa. tulevat siten johtamaan eurooppalaisten oikeudenomistajien lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)(cid:228)n suojaan (2000/C 303 E/070) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2554/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: J(cid:228)tteiden polttolaitokset Voiko komissio esitt(cid:228)(cid:228) yhteenvedon mahdollisista j(cid:228)tteiden polttolaitoksia koskevista p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ihin ja muihin ymp(cid:228)rist(cid:246)seikkoihin liittyvist(cid:228) EU:n standardeista ja kertoa, miten ne eroavat Yhdysvalloissa ja Japanissa voimassa olevista standardeista? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 2000) T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) kolmella yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksell(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n rajoittamaan polttolaitoksista aiheutuvia p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) ovat vaarallisten j(cid:228)tteiden polttamisesta 16. joulukuuta 1994 annettu neuvoston direktiivi 94/67/ EY (1), yhdyskuntaj(cid:228)tteiden uusien polttolaitosten aiheuttaman ilman pilaantumisen ehk(cid:228)isemisest(cid:228) 8. kes(cid:228)- kuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/369/ETY (2) sek(cid:228) yhdyskuntaj(cid:228)tteiden olemassa olevien polttolaitosten aiheuttaman ilman pilaantumisen ehk(cid:228)isemisest(cid:228) 21. kes(cid:228)kuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/429/ETY (3). Tulevaisuudessa n(cid:228)m(cid:228) kolme s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)st(cid:228) kumotaan ja korvataan yhdell(cid:228) direktiivill(cid:228), jossa asetetaan raja-arvot kaikkien kyseeseen tulevien ep(cid:228)puhtauksien p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ille. Neuvosto vahvisti yhteisen kannan (4) tulevasta j(cid:228)tteenpolttodirektiivist(cid:228) 25. marraskuuta 1999. Toinen k(cid:228)sittely on maaliskuussa 2000, ja direktiivi on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) antaa lopullisesti syksyll(cid:228) 2000. Ehdotettuja p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen raja-arvoja aletaan soveltaa olemassa oleviin laitoksiin viisi vuotta direktiivin antamisen j(cid:228)lkeen eli todenn(cid:228)k(cid:246)isesti syksyll(cid:228) 2005


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2543/99 från Neil MacCormick (Verts/ALE) till kommissionen. EU-utvidgning, fri rörlighet för läkare och patientsäkerhet.

formats: html print


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2502/99 från Rolf Linkohr (PSE) till rådet. Europaavtal med östeuropeiska stater.

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/5 (2000/C 374 E/005) SKRIFTLIG FR¯GA E-2502/99 fr(cid:229)n Rolf Linkohr (PSE) till r(cid:229)det (4 januari 2000) ˜mne: Europaavtal med (cid:246)steuropeiska stater De Europaavtal som EU har ing(cid:229)tt med (cid:246)steuropeiska stater inneh(cid:229)ller ett krav p(cid:229) likabehandling n(cid:228)r det g(cid:228)ller etablering av f(cid:246)retag och medborgare fr(cid:229)n avtalsl(cid:228)nderna (med f(cid:246)rbeh(cid:229)ll f(cid:246)r vissa undantagsklausuler f(cid:246)r s(cid:228)rskilda yrken). 1. Anser r(cid:229)det att detta krav p(cid:229) likabehandling inneh(cid:229)ller ett diskrimineringsf(cid:246)rbud? 2. Anser r(cid:229)det att det (cid:228)r till(cid:229)tet f(cid:246)r en EU-medlemsstat att genomf(cid:246)ra (cid:148)behovspr(cid:246)vningar(cid:148) n(cid:228)r det g(cid:228)ller medborgare fr(cid:229)n avtalsl(cid:228)nderna, om detta inte kr(cid:228)vs n(cid:228)r det g(cid:228)ller det egna landets medborgare, som (cid:228)r egenf(cid:246)retagare? 3. H(cid:229)ller r(cid:229)det ocks(cid:229) med om att det inte kan kr(cid:228)vas att det g(cid:246)rs kontroller av f(cid:246)rkunskaper etc. hos medborgare i avtalsl(cid:228)nderna p(cid:229) omr(cid:229)den f(cid:246)r egenf(cid:246)retagarverksamhet d(cid:228)r medlemsstaterna inte kr(cid:228)ver n(cid:229)gra s(cid:229)dana kontroller n(cid:228)r det g(cid:228)ller det egna landets medborgare? H(cid:229)ller r(cid:229)det med om att det inte kan kr(cid:228)vas av medborgare i avtalsl(cid:228)nderna att de skall visa upp 4. kapital p(cid:229) omr(cid:229)den f(cid:246)r egenf(cid:246)retagarverksamhet d(cid:228)r detta inte kr(cid:228)vs av det egna landets medborgare? Svar (16/17 maj 2000) Som den (cid:228)rade parlamentsledamoten n(cid:228)mner inneh(cid:229)ller Europaavtalen mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater (cid:229) ena sidan och varje kandidatland i Central- och (cid:214)steuropa (Bulgarien, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Polen, Tjeckiska republiken, Rum(cid:228)nien, Slovakien och Slovenien) (cid:229) andra sidan best(cid:228)mmelser om etableringsr(cid:228)tt. ¯t denna (cid:228)gnas kapitel II i del IV av varje avtal. I dessa best(cid:228)mmelser, som likv(cid:228)l skiljer sig avtalen emellan, f(cid:246)reskrivs i allm(cid:228)nhet att (cid:129) medlemsstaterna genast vid avtalets ikrafttr(cid:228)dande skall garantera en nationell behandling i fr(cid:229)ga om etableringsr(cid:228)tt, med f(cid:246)rbeh(cid:229)ll f(cid:246)r n(cid:229)gra omr(cid:229)den eller (cid:228)mnen, (cid:129) den associerade staten, asymmetriskt, inte skall garantera den nationella behandlingen annat (cid:228)n gradvis beroende p(cid:229) sektor, (cid:129) var och en av parterna f(cid:229)r reglera f(cid:246)retags etablering och verksamhet p(cid:229) sitt territorium, p(cid:229) villkor att reglerna inte medf(cid:246)r n(cid:229)gon olika behandling mellan dess egna medborgare och den andra partens. Det kan emellertid noteras att ovan ber(cid:246)rda best(cid:228)mmelser om etableringsr(cid:228)tt inte hindrar parterna fr(cid:229)n att till(cid:228)mpa sina lagar och f(cid:246)rordningar om framf(cid:246)r allt inresa och vistelse. Svaret kan f(cid:246)ljaktligen bli f(cid:246)ljande p(cid:229) den (cid:228)rade parlamentsledamotens delfr(cid:229)gor, med f(cid:246)rbeh(cid:229)ll f(cid:246)r vissa s(cid:228)rbest(cid:228)mmelser i varje Europaavtal. Nationell behandling av etableringsr(cid:228)tten inneb(cid:228)r f(cid:246)rbud mot all slags (cid:229)tskillnad mellan de egna 1. medborgarna och den andra partens vid etablering och ut(cid:246)vande av n(cid:228)ringsverksamhet. 2. Genom den nationella behandlingen f(cid:229)r en medlemsstat i unionen inte av l(cid:228)mplighetssk(cid:228)l inskr(cid:228)nka r(cid:228)tten att etablera och ut(cid:246)va verksamhet f(cid:246)r den andra partens medborgare om den inte inskr(cid:228)nker denna r(cid:228)tt f(cid:246)r sina egna medborgare. Denna princip g(cid:228)ller med f(cid:246)rbeh(cid:229)ll f(cid:246)r best(cid:228)mmelserna i artikel 55 i C 374 E/6 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Europaavtalet med Estland, artikel 57 i Europaavtalen med Lettland och Litauen, artikel 57 i Europaavtalet med Slovenien, artikel 58 i Europaavtalen med Ungern och Polen samt artikel 59 i Europaavtalen med Rum(cid:228)nien, Bulgarien, Slovakien och Tjeckiska republiken. P(cid:229) samma s(cid:228)tt f(cid:246)r den andra partens f(cid:229)r inte s(cid:228)rskilda kunskaper st(cid:228)llas som villkor enbart 3. medborgare. Emellertid b(cid:246)r det n(cid:228)mnas att den best(cid:228)mmelse i avtalen som till(cid:229)ter att (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas f(cid:246)r (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande av kvalifikationer hittills inte har lett till efterf(cid:246)ljd. P(cid:229) samma s(cid:228)tt f(cid:229)r inte villkor av ekonomisk natur (cid:229)l(cid:228)ggas enbart den andra partens medborgare f(cid:246)r 4. etablering och ut(cid:246)vande av n(cid:228)ringsverksamhet. D(cid:228)remot finns det i vissa medlemsstater best(cid:228)mmelser av detta slag som g(cid:228)ller inresa och vistelse f(cid:246)r medborgare i tredje land p(cid:229) medlemsstatens territorium. (2000/C 374 E/006) SKRIFTLIG FR¯GA E-2642/99 fr(cid:229)n Andrew Duff (ELDR) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: F(cid:246)rdelningen av medel fr(cid:229)n landsbygdsutvecklingsfonderna till medlemsstaterna Vilka kriterier anv(cid:228)ndes d(cid:229) den senaste f(cid:246)rdelningen av medel fr(cid:229)n landsbygdsutvecklingsfonderna till medlemsstaterna fastst(cid:228)lldes och vilken vikt f(cid:228)stes vid vart och ett av dessa kriterier? Varf(cid:246)r valdes dessa kriterier? Utgjorde s(cid:228)rskilt den tidigare f(cid:246)rdelningen av medel enligt numera ersatta f(cid:246)rordningar en omst(cid:228)ndighet som anv(cid:228)ndes vid fastst(cid:228)llandet, och om s(cid:229) (cid:228)r fallet, varf(cid:246)r det? Hur definierades landsbygdsbefolkningen i varje medlemsstat? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 februari 2000) I enlighet med punkt 46. 2 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om (cid:228)ndring och upph(cid:228)vande av vissa f(cid:246)rordningar (1) har kommissionen fastst(cid:228)llt de f(cid:246)rsta anslagen till medlemsstaterna f(cid:246)r gemenskapens st(cid:246)d till landsbygdsutveckling genom EUGFJ:s garantisektion (cid:148)utifr(cid:229)n objektiva kriterier som tar h(cid:228)nsyn till s(cid:228)rskilda f(cid:246)rh(cid:229)llanden och behov samt s(cid:228)rskilda insatser som skall g(cid:246)ras, i synnerhet f(cid:246)r milj(cid:246)n, f(cid:246)r att skapa arbetstillf(cid:228)llen och f(cid:246)r att bevara landskapet(cid:148). Analysen av medlemsstaternas s(cid:228)rskilda f(cid:246)rh(cid:229)llanden och behov har baserats p(cid:229) de finansiella anslagen f(cid:246)r perioden 1994(cid:141)1999, med den genomsnittliga tilldelningen per medlemsstat under denna period som referens. Totalbeloppet f(cid:246)r den nya perioden har h(cid:246)jts med n(cid:228)stan 20 %, och de extra anslagen j(cid:228)mf(cid:246)rt med de f(cid:246)reg(cid:229)ende medlen har f(cid:246)rdelats mellan medlemsstaterna efter deras respektive behov. Ovanst(cid:229)ende har skett med hj(cid:228)lp av statistiska kriterier baserade p(cid:229) landsbygdsomr(cid:229)denas betydelse inom medlemsstaterna (sammanlagd areal, landsbygdsomr(cid:229)denas areal, landsbygdsbefolkning) samt jordbrukets betydelse (utnyttjad jordbruksareal, antal jordbruksf(cid:246)retag, andel sysselsatta inom jordbruket). (cid:148)Lands- bygds(cid:148)-kriteriet (landsbygdsomr(cid:229)denas areal och landsbygdsbefolkning) har fastst(cid:228)llts med h(cid:228)nsyn till ett befolkningstr(cid:246)skelv(cid:228)rde p(cid:229) 100 inv(cid:229)nare per km2 enligt den lokala NUTS-niv(cid:229)n 5 (nomenklaturen f(cid:246)r statistiska territoriella enheter). (1) EGT L 160, 26. 6. 1999


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2533/99 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen. Harmonisering av offentlig sjörätt med gemenskapslagstiftningen.

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/159 Delar kommissionen uppfattningen att programmet (cid:228)ven b(cid:246)r omfatta klassiska spr(cid:229)k, det vill s(cid:228)ga antik grekiska och latin (cid:129) vilka till stor del utg(cid:246)r grunden till den europeiska litteraturen och kulturen? Skulle inte detta utg(cid:246)ra en positiv signal gentemot den ned(cid:229)tg(cid:229)ende trenden vad g(cid:228)ller undervisning i dessa spr(cid:229)k i medlemsstaterna? Skulle kommissionen st(cid:246)dja ett f(cid:246)rslag i denna riktning om det lades fram av en medlemsstat? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 februari 2000) Kommissionen antog den 13 oktober 1999 ett f(cid:246)rslag till Europaparlamentet och r(cid:229)dets beslut om det europeiska (cid:229)ret f(cid:246)r spr(cid:229)k 2001 (1). Syftet med det europeiska (cid:229)ret f(cid:246)r spr(cid:229)k (cid:228)r att informera allm(cid:228)nheten om den spr(cid:229)kliga m(cid:229)ngfalden, att uppmuntra till spr(cid:229)kinl(cid:228)rning under hela livet och att sprida information om m(cid:246)jligheterna till detta. Spr(cid:229)kkunskaper (cid:228)r viktiga s(cid:228)rskilt f(cid:246)r personlig utveckling och karri(cid:228)rutveckling, f(cid:246)rst(cid:229)else mellan kulturer och de europeiska f(cid:246)retagens konkurrenskraft. Spr(cid:229)kkunskaper ger ocks(cid:229) m(cid:246)jlighet till att utnyttja den fria r(cid:246)rligheten inom EU. Eftersom det europeiska (cid:229)rets huvudbudskap inte (cid:228)r inriktat p(cid:229) n(cid:229)got specifikt spr(cid:229)k, har man fastst(cid:228)llt i beslutet att m(cid:229)lspr(cid:229)ken (cid:228)r de officiella EU-spr(cid:229)ken, iriska och luxemburgska samt de (cid:246)vriga spr(cid:229)k som medlemsstaterna erk(cid:228)nner. (1) KOM(1999) 485 slutlig. (2000/C 225 E/175) SKRIFTLIG FR¯GA E-2533/99 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (4 januari 2000) ˜mne: Harmonisering av offentlig sj(cid:246)r(cid:228)tt med gemenskapslagstiftningen Genom en f(cid:246)rordning som den grekiska regeringen nyligen utf(cid:228)rdade upph(cid:246)r artikel 5 i den offentliga havsr(cid:228)ttskodexen att g(cid:228)lla enligt vilken endast s(cid:229)dana fartyg f(cid:229)r betecknas som grekiska som till mer (cid:228)n 50 % (cid:228)gs av grekiska redare. Genom denna (cid:229)tg(cid:228)rd vill man harmonisera de grekiska r(cid:228)ttsf(cid:246)reskrifterna med direktiv 75/34 (artikel 7) (1), f(cid:246)rordning 1251/70 (artikel 7) (2) och EG-domstolens beslut av den 27 novem- ber 1997. Fackf(cid:246)reningar f(cid:246)r sj(cid:246)m(cid:228)n och redare (cid:228)r oroade (cid:246)ver att medlemsstater kan komma att behandlas f(cid:246)rdelaktigare (cid:228)n fartyg med grekiska (cid:228)gare. fartyg som (cid:228)gs av personer fr(cid:229)n andra Kan kommissionen, mot bakgrund av den oro som fackf(cid:246)reningarna har gett uttryck f(cid:246)r, svara p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. F(cid:246)rekommer det fall d(cid:228)r (cid:148)fr(cid:228)mmande(cid:148) fartyg med bas i Grekland f(cid:229)tt en f(cid:246)rdelaktig behandling? 2. Kommer de lagar som den grekiska lagstiftningen f(cid:246)reskriver f(cid:246)r grekiska fartyg utan (cid:229)tskillnad ocks(cid:229) att g(cid:228)lla f(cid:246)r dessa fartyg, till exempel f(cid:246)reskrifter om bes(cid:228)ttningens sammans(cid:228)ttning, fastst(cid:228)llande av ett gemensamt arbetsspr(cid:229)k, utf(cid:228)rdande av intyg om sj(cid:246)duglighet, livr(cid:228)ddningspersonal och andra krav som (cid:228)r f(cid:246)rankrade i den grekiska lagstiftningen? (1) (2) EGT L 14, 20. 1. 1975, s. 10. EGT L 142, 30. 6. 1970, s. 24. C 225 E/160 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (1 februari 2000) Utkastet till den presidentf(cid:246)rordning om (cid:228)ndring av artikel 5 i f(cid:246)rordningen nr 187 av den 29 september- 3 oktober 1973 om kung(cid:246)rande av sj(cid:246)r(cid:228)tten (cid:228)r f(cid:246)ljden av domstolens beslut av den 27 november 1997 i m(cid:229)let C-62/96 r(cid:246)rande registreringsvillkor f(cid:246)r fartyg. Utkastet har framlagts f(cid:246)r granskning till kommis- sionen, och (cid:246)verensst(cid:228)mmer med gemenskapslagstiftningen. S(cid:229) snart utkastet antagits kommer (cid:246)vertr(cid:228)del- sef(cid:246)rfarandet att kunna l(cid:228)ggas ned. I enlighet med artikel 43 (f. d. artikel 52) i EG-f(cid:246)rdraget skall fartyg som tillh(cid:246)r personer eller f(cid:246)retag i medlemsstaterna och som (cid:228)r registrerade i det grekiska fartygsregistret omfattas av samma villkor som g(cid:228)ller f(cid:246)r andra grekiska fartyg. Dessutom skall de best(cid:228)mmelser i den grekiska lagstiftningen som avser bes(cid:228)ttningens sammans(cid:228)ttning, inf(cid:246)randet av ett gemensamt arbetsspr(cid:229)k, utf(cid:228)rdande av driftstillst(cid:229)nd, utseende av s(cid:228)kerhetsansvariga och liknande till(cid:228)mpas p(cid:229) dessa fartyg utan (cid:229)tskillnad. (2000/C 225 E/176) SKRIFTLIG FR¯GA E-2535/99 fr(cid:229)n Heidi Hautala (Verts/ALE) till kommissionen (4 januari 2000) ˜mne: Den (cid:246)sterrikiska h(cid:246)gskolelagens oj(cid:228)mlikhet Enligt artiklarna 149 och 150 i Amsterdamf(cid:246)rdraget skall studerandes m(cid:246)jligheter att studera i andra medlemsstater fr(cid:228)mjas. Studerandes och forskares r(cid:246)rlighet f(cid:246)rb(cid:228)ttrar enskilda medborgares valfrihet och m(cid:246)jligheter till att utveckla sig sj(cid:228)lv och (cid:246)kar gemenskapens utbildningsm(cid:228)ssiga och andliga resurser. Den (cid:246)sterrikiska lagstiftningen (Hochsschulstudiumgesetz AHStG artikel 7. 1) st(cid:228)ller olika krav p(cid:229) personer fr(cid:229)n andra medlemsstater (cid:228)n p(cid:229) inhemska s(cid:246)kande av en studieplats. (cid:214)sterrikare b(cid:246)r kunna p(cid:229)visa sin (cid:148)allm(cid:228)nna(cid:148) beh(cid:246)righet att bedriva h(cid:246)gre studier f(cid:246)r att erh(cid:229)lla en studieplats. Ett examensbevis som t. ex. i Finland p(cid:229)visar den (cid:148)allm(cid:228)nna(cid:148) h(cid:246)gskolebeh(cid:246)righeten anses dock inte vara tillr(cid:228)ckligt i (cid:214)sterrike, utan d(cid:228)rut(cid:246)ver kr(cid:228)vs att man kan p(cid:229)visa (cid:148)s(cid:228)rskild(cid:148) h(cid:246)gskolebeh(cid:246)righet. I praktiken har kravet tolkats s(cid:229), att det kr(cid:228)vs att s(cid:246)kanden av en studieplats redan i sitt hemland studerar inom samma omr(cid:229)de. F(cid:246)rst efter att ha varit fast bosatt i (cid:214)sterrike i fem (cid:229)r befrias (cid:246)vriga EU medborgare fr(cid:229)n kravet om tv(cid:229) studieplatser, vilket naturligtvis inte kan kr(cid:228)vas av (cid:246)sterrikare. ˜r kommissionen medveten om de problem (cid:214)sterrikes h(cid:246)gskolelag f(cid:246)rorsakar? Sammanfaller kommis- sionens tolkning med min tolkning enligt vilken (cid:246)sterrikisk lagstiftning och praktik f(cid:246)rsv(cid:229)rar studerandes fria r(cid:246)rlighet ist(cid:228)llet f(cid:246)r att fr(cid:228)mja den och f(cid:246)rs(cid:228)tter EU medborgarna sinsemellan i oj(cid:228)mlik st(cid:228)llning? Anser kommissionen att den (cid:246)sterrikiska h(cid:246)gskolelagen strider mot artiklarna 149 och 12 i Amsterdamf(cid:246)rdraget? ˜mnar kommissionen vidta (cid:229)tg(cid:228)rder enligt artikel 226 f(cid:246)r att r(cid:228)tta till situationen? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (4 februari 2000) Kommissionen vill p(cid:229)minna om att studerandes r(cid:246)rlighet inom gemenskapen (cid:228)r beroende av att principen om lika behandling vid tilltr(cid:228)de till utbildning i en annan medlemsstat iakttas. Den principen kullkastas n(cid:228)r det f(cid:246)rekommer krav som, antingen direkt via nationaliteten eller p(cid:229) andra indirekta s(cid:228)tt, g(cid:246)r att g(cid:228)ststuderande fr(cid:229)n EU-l(cid:228)nder har en mindre gynnsam situation (cid:228)n studerande med nationella utbildnings- bevis, vilket leder till att de f(cid:246)rra inte blir antagna till utbildningar


title: QUESTION ÉCRITE E-2537/99 posée par Michiel van Hulten (PSE) à la Commission. Subventionnement de l'agriculture américaine.

eurovoc_concepts:
State aid
United States
aid to agriculture

text: C 280 E/68 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/067) QUESTION (cid:201)CRITE E-2537/99 posØe par Michiel van Hulten (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Subventionnement de l(cid:146)agriculture amØricaine (4 janvier 2000) L(cid:146)article «L(cid:146)AmØrique accorde plus d(cid:146)aide plus (cid:224) son agriculture que l(cid:146)UE», paru dans l(cid:146)Agrarisch Dagblad du 14 octobre 1999, reproduit les propos d(cid:146)un fonctionnaire de la Commission selon lesquels, pour la campagne 1999-2000, les subventions amØricaines (cid:224) l(cid:146)agriculture sont supØrieures (cid:224) celles de l(cid:146)Union europØenne. Les (cid:201)tats-Unis dØpenseraient chaque annØe quelque 20 milliards de dollars au titre du soutien des prix. La Commission pourrait-elle indiquer quelles formes d(cid:146)aide les (cid:201)tats-Unis accordent (cid:224) leur secteur agricole et sur quels chiffres le fonctionnaire de la Commission se base? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (31 janvier 2000) Le budget amØricain de l(cid:146)agriculture, Øtabli pour 1999 et 2000 (cid:224) respectivement 63 et 69 milliards d(cid:146)euros, dØpasse de plus de 50 % le budget de la politique agricole commune (PAC). Toutefois, il convient de souligner qu(cid:146)une grande partie du budget de l(cid:146)agriculture ne profite qu(cid:146)indirectement aux producteurs. Par exemple, les services d(cid:146)alimentation, de nutrition et de protection des consommateurs, qui reprØsentent 35 milliards d(cid:146)euros dans le budget de l(cid:146)agriculture, profitent de maniŁre indirecte aux agriculteurs amØricains car ils encouragent la consommation de certains produits provenant pratiquement tous des exploitations amØricaines. Au cours de l(cid:146)annØe civile 1999, les paiements directs du gouvernement fØdØral aux agriculteurs se sont ØlevØs (cid:224) 22,5 milliards d(cid:146)euros, ce qui Øquivaut (cid:224) 11 000 euros par exploitation, soit le double du paiement moyen aux agriculteurs de la CommunautØ. L(cid:146)Agricultural Market Transition Act (AMTA) constitue le mØcanisme de base d(cid:146)aide aux agriculteurs amØricains. Les paiements consistent en des paiements directs dØterminØs sur la base de la production antØrieure et en «loan deficiency paiement» qui couvrent la diffØrence entre les prix du marchØ et un prix prØdØterminØ par bushel (appelØ «loan rate», taux de prŒt). En plus des paiements existants, le gouvernement amØricain a apportØ en 1998 et 1999 une contribution supplØmentaire d(cid:146)un total de 15 milliards d(cid:146)euros sous la forme de deux aides «d(cid:146)urgence», distribuØes sur la base des donnØes du systŁme AMTA. (2000/C 280 E/068) QUESTION (cid:201)CRITE P-2540/99 posØe par Patricia McKenna (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Projet de terrain de golf (cid:224) Doonbeg, ComtØ de Clare, Irlande (16 dØcembre 1999) En 1997, une sociØtØ amØricaine spØcialisØe dans l(cid:146)amØnagement de terrains de golf, Landmark National de Columbus dans l(cid:146)Ohio, a dØcidØ avec l(cid:146)agence nationale irlandaise Shannon Development chargØe du dØveloppement rural dans la rØgion de Shannon en Irlande, de crØer «un complexe de golf et de loisirs de niveau mondial» dotØ d(cid:146)un h(cid:244)tel de 51 chambres et de 80 chalets b(cid:226)tis dans des dunes de sable, jusqu(cid:146)ici intactes, sur la c(cid:244)te du ComtØ de Clare. Le site est connu depuis longtemps pour la qualitØ de sa conservation et a figurØ sur la liste des sites (cid:224) protØger tant au niveau national que dans le plan de dØveloppement du ComtØ de Clare. L(cid:146)importance du site a ØtØ confirmØe en avril 1993 lorsqu(cid:146)il a ØtØ rØexpertisØ avec un financement du programme LIFE de l(cid:146)UE et dØclarØ Øligible au statut de zone spØciale de conservation de 266 hectares, ce qui a ØtØ notifiØ (cid:224) la Commission europØenne, le 11 avril 1997 (Code du site, 1007)


title: PERGUNTA ESCRITA E-2551/99 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) à Comissão. Provedor dos serviços financeiros.

text: 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/73 pœblica (1996-2000) (2), estando agora dispon(cid:237)vel o relat(cid:243)rio final. A Comissªo deu in(cid:237)cio a um processo de avalia(cid:231)ªo dos programas OISIN e Falcone, no dom(cid:237)nio da justi(cid:231)a e dos assuntos internos, que deverÆ estar conclu(cid:237)do em Abril de 2000. Deu igualmente in(cid:237)cio ao processo de avalia(cid:231)ªo da coopera(cid:231)ªo comunitÆria Norte-Sul em matØria de luta contra as drogas e a toxicomania desde 1991, que deverÆ estar conclu(cid:237)do em Outubro de 2000. AlØm disso, a Comissªo enviou ao Parlamento a ordem do dia e os documentos de trabalho para as reuniıes do comitØ do programa de ac(cid:231)ªo comunitÆria relativo (cid:224) preven(cid:231)ªo da toxicodependŒncia (1996- -2000); relat(cid:243)rios anuais sobre as actividades no (cid:226)mbito dos programas OISIN e Falcon, incluindo uma descri(cid:231)ªo dos projectos financiados em cada ano, e relat(cid:243)rios anuais em 1996, 1997 e 1998 sobre a implementa(cid:231)ªo do Regulamento no 2046/97 do Conselho, de 13 de Outubro de 1997, relativo (cid:224) coopera(cid:231)ªo Norte-Sul em matØria de luta contra as drogas e a toxicomania. Sªo transmitidas directamente ao Secretariado do Parlamento, bem como aos Senhores Deputados, informa(cid:231)ıes mais pormenorizadas sobre estes e outros programas que dizem respeito (cid:224) luta contra a droga. (1) COM(1999) 239 final. (2) COM(1999) 463 final. (2000/C 280 E/072) PERGUNTA ESCRITA E-2551/99 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo (4 de Janeiro de 2000) Objecto: Provedor dos servi(cid:231)os financeiros A Comissªo poderÆ dizer se estÆ satisfeita com os procedimentos de repara(cid:231)ªo de danos causados aos consumidores no caso de um banco Internet sediado num Estado-membro mas que recebe dinheiro em dep(cid:243)sito ou concede emprØstimos noutros Estados-membros? Se assim nªo for, a Comissªo encara a possibilidade de propor formas de indemniza(cid:231)ªo dos consumido- res/devedores/depositantes (cid:129) (cid:224) semelhan(cid:231)a do sistema do Provedor no Reino Unido, ou de outros regimes jur(cid:237)dicos «suaves» (cid:129) que permitam evitar interpor uma ac(cid:231)ªo c(cid:237)vel no pa(cid:237)s onde o banco visado tem a sua sede? Resposta dada pelo ComissÆrio F. Bolkestein em nome da Comissªo (24 de Fevereiro de 2000) A possibilidade de os consumidores obterem uma resolu(cid:231)ªo extrajudicial em caso de conflito entre um banco e o seu cliente existe em quase todos os Estados-membros. Estes regimes cobrem tambØm normalmente os servi(cid:231)os bancÆrios oferecidos atravØs da Internet. No que se refere (cid:224)s transac(cid:231)ıes transfronteiras a actual situa(cid:231)ªo nªo Ø satisfat(cid:243)ria uma vez que o n(cid:237)vel de coopera(cid:231)ªo transfronteiras entre os actuais organismos responsÆveis pela resolu(cid:231)ªo extrajudicial de lit(cid:237)gios Ø reduzido. Tal como referido na Comunica(cid:231)ªo «Aplica(cid:231)ªo de um enquadramento para os mercados financeiros: plano de ac(cid:231)ªo» (1) a Comissªo promove o estabelecimento de liga(cid:231)ıes entre estes organismos, com o objectivo de solucionar os lit(cid:237)gios transfronteiras atravØs da cria(cid:231)ªo de uma rede a n(cid:237)vel da Uniªo. O funcionamento desta rede basear-se-Æ na Recomenda(cid:231)ªo 98/257 da Comissªo de 30. 3. 1998 relativa aos princ(cid:237)pios aplicÆveis aos organismos responsÆveis pela resolu(cid:231)ªo extrajudicial dos lit(cid:237)gios de consumo (2). Em Outubro de 1999 e em Fevereiro de 2000 foram realizadas as duas primeiras reuniıes relativas (cid:224) resolu(cid:231)ªo transfronteiras de lit(cid:237)gios, que contou com a presen(cid:231)a de representantes de organismos nacionais responsÆveis pela resolu(cid:231)ªo de lit(cid:237)gios nos sectores bancÆrio e dos seguros. Estes organismos apoiam vivamente a instaura(cid:231)ªo de uma efectiva coopera(cid:231)ªo transfronteiras. A evolu(cid:231)ªo da situa(cid:231)ªo serÆ apresentada no relat(cid:243)rio regular relativo ao plano de ac(cid:231)ªo. (1) COM(1999) 232 final. (2) COM(98) 198 final