title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2619/99 van Robert Sturdy (PPE-DE) aan de Commissie. Steun voor de Britse varkensvleessector.

eurovoc_concepts:
EU aid
State aid
United Kingdom
export refund
pigmeat

formats: html pdf print

text: C 303 E/82 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 Verordening (EG) nr. 1259/1999 van de Raad van 17 mei 1999 tot vaststelling van gemeenschappelijke voorschriften voor de regelingen inzake rechtstreekse steunverlening in het kader van het gemeenschap- pelijk landbouwbeleid (1) geldt voor betalingen die rechtstreeks aan landbouwers worden toegekend op grond van de steunregelingen in het kader van gemeenschappelijke marktordeningen. Volgens artikel 3 moeten de lidstaten de milieumaatregelen nemen die zij passend achten. Deze kunnen steun als tegenprestatie voor verbintenissen in het kader van milieumaatregelen in de landbouw, dwingende algemene milieueisen en specifieke milieueisen om voor rechtstreekse betalingen in aanmerking te komen, omvatten. De lidstaten stellen sancties vast die passen bij en in verhouding staan tot de gevolgen van het niet naleven van deze milieueisen (bv. verlaging of intrekking van de uit de marktordeningen voortvloei- ende betalingen). Volgens artikel 5 wordt het geld dat een lidstaat niet uitgeeft ten gevolge van de niet- naleving van deze milieueisen, of uitspaart door de differentiatie van haar rechtstreekse betalingen (artikel 4), ter beschikking van de betrokken lidstaat gesteld bij wijze van aanvulling van haar begroting voor milieumaatregelen (milieumaatregelen in de landbouw en bosbouw, compenserende vergoedingen in probleemgebieden en gebieden met milieubeperkingen). In Verordening (EG) nr. 1257/1999 van de Raad van 17 mei 1999 inzake steun voor plattelands- ontwikkeling uit het Europees Oriºntatie- en Garantiefonds voor de Landbouw (EOGFL) (2) is vastgesteld dat alleen gerichte milieumaatregelen in de landbouw verplicht deel moeten uitmaken van elk programma voor plattelandsontwikkeling. Hierdoor krijgen zij een belangrijke rol toebedeeld in het nieuwe beleid inzake plattelandsontwikkeling en in de Communautaire strategie voor milieumaatregelen in de landbouw. De gemeenschappelijke marktordeningen bevatten eveneens bepalingen betreffende het milieu. Sommige van deze bepalingen zijn aangescherpt. In de nieuwe rundvleesregeling maken de nationale totaalbedragen bijvoorbeeld deel uit van de rechtstreekse steun en worden er aan de toekenning van deze steun milieuvoorwaarden verbonden. De extensiveringspremie is doeltreffender geworden doordat de bedragen zijn verhoogd en aan strengere milieueisen worden gekoppeld. (1) PB L 160 van 26. 6. 1999. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999. (2000/C 303 E/074) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2619/99 van Robert Sturdy (PPE-DE) aan de Commissie (12 januari 2000) Betreft: Steun voor de Britse varkensvleessector De Commissie heeft erkend dat de Britse varkenshouders zich om uiteenlopende redenen in een extreme financiºle crisis bevinden. Is de Commissie bereid een van de onderstaande maatregelen in overweging te nemen om de druk op de varkenshouders, die velen dwingt hun bedrijf te sluiten, althans enigszins te verlichten: 1. herinvoering van exportrestituties voor varkensvlees uit de EU; 2. ondersteuning van het Britse verzoek om overheidssteun ter dekking van de met BSE verband houdende kosten, die het concurrentievermogen van Brits varkensvlees nadelig hebben be(cid:239)nvloed? Kan de Commissie andere maatregelen voorstellen die het Verenigd Koninkrijk of de Europese Unie met eerbiediging van het Gemeenschapsrecht zouden kunnen nemen ter ondersteuning van de kwakkelende Britse varkensvleessector? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (31 januari 2000) Het is te betreuren dat de varkensvleesmarkten overal in Europa enkele heel moeilijke periodes hebben doorgemaakt. De belangrijkste reden voor de lage prijzen ligt evenwel in het voortdurende overaanbod van varkensvlees. 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 303 E/83 Het is waar dat het Verenigd Koninkrijk een aantal nationale maatregelen heeft genomen waardoor de kosten voor het slachten van varkens zijn toegenomen. Tijdens informele contacten tussen de Commissie en de Britse overheid is nagegaan in welke vorm steun zou kunnen worden verleend. De Commissie heeft tot nog toe evenwel geen formele kennisgeving ontvangen over voorstellen voor het verlenen van steun. Een steunregeling is uiteraard alleen maar toegestaan als ze voldoet aan de voorwaarden die in het EG- In het bijzonder moet steun de economische ontwikkeling van de sector Verdrag zijn vastgesteld. vergemakkelijken. Steun die alleen bedoeld is om handelsverliezen te compenseren, is volgens de communautaire regelgeving in principe niet toegestaan. Momenteel worden voor een hele reeks varkensvleesproducten uitvoerrestituties toegekend, onder meer voor vers en bevroren vlees, en verwerkte producten. De uitvoerrestituties zijn een grote hulp voor de Europese varkensvleesmarkt en hebben in 1999 de uitvoer van bijna 800. 000 ton varkensvlees naar derde landen mogelijk gemaakt. Aangezien de druk op de varkensvleesmarkten in de Gemeenschap is blijven aanhouden, heeft de Commissie sinds meer dan een jaar relatief hoge uitvoerrestituties toegekend. De Commissie betaalt wel niet langer een extra hoge restitutie voor vers en bevroren vlees dat naar Rusland wordt uitgevoerd, maar voor deze uitvoer wordt nog altijd de normale restitutie toegekend. In dit verband zij er nadrukkelijk op gewezen dat de Commissie bij haar restitutiebeleid zowel rekening dient te houden met de beperkte vraag op de uitvoermarkten, de budgettaire grenzen en de kwantitatieve verbintenissen die in het kader van de WTO-Overeenkomst zijn aangegaan. De Commissie heeft bij tal van gelegenheden met de lidstaten andere mogelijke maatregelen besproken (bijvoorbeeld de oprichting van fondsen waaraan op basis van vrijwilligheid wordt bijgedragen), maar tot dusverre hebben deze ideeºn bij de meeste lidstaten weinig steun gekregen. De Commissie blijft evenwel verder denken over deze kwestie. (2000/C 303 E/075) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2622/99 van Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Bouwproject in de Valle de Bustarviejo (Spanje) (12 januari 2000) Een particuliere onderneming is van plan een hotel te bouwen in de Valle de Bustarviejo (Comunidad de Madrid, Spanje), en om preciezer te zijn, in het (cid:132)Tejera(cid:148)-gebied, dat als geheel is bestempeld als speciale beschermde zone waar niet gebouwd mag worden. Volgens de burgemeester van Bustarviejo zijn alle vergunningen die vereist zijn volgens de departementen van Milieu en Openbare Werken en van de gemeente afgegeven. Leden van milieuorganisaties, culturele en vrouwenorganisaties, jachtverenigingen en boerenorganisaties hebben er echter op gewezen dat er geen milieueffectrapportages zijn uitgevoerd met betrekking tot de plaatselijke flora en fauna, waaronder vele beschermde soorten. Zij zijn van mening dat de uitvoering van het project zeer negatieve gevolgen zal hebben voor de vallei, niet alleen voor het oog maar ook voor het milieu, omdat het benodigde water aan een beek of put zal worden onttrokken. Zij stellen dat het jaarlijks onttrekken van 7. 000 kubieke meter water gevolgen zal hebben voor de landbouw, veehouderij en bosbouw en dat er een reºel gevaar dreigt dat de afvalstoffen van meer dan honderd personen de beek in de vallei zullen vervuilen. Zou de Commissie, gezien het feit dat de lokale actiegroep van LEADER in de Sierra Norte van de Comunidad de Madrid 16 miljoen peseta=s aan dit project bijdraagt, kunnen nagaan of in dit concrete inzake milieueffectrapportage en richtlijn 92/43/EG (de habitatrichtlijn) (2) geval richtlijn 85/337/EG (1) worden nageleefd, en of het project niet in strijd is met de milieudoelstellingen van het LEADER- programma? (1) PB L 175 van 5. 7. 1985, blz. 40. (2) PB L 206 van 22. 7. 1992, blz. 7


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2673/99 von Mark Watts (PSE) an die Kommission. Einfuhr von Eseln aus MOEL in die EU zwecks Schlachtung.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU statistics
equidae
import (EU)
slaughter animal

text: C 374 E/10 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/011) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2673/99 von Mark Watts (PSE) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Einfuhr von Eseln aus MOEL in die EU zwecks Schlachtung Wie viele lebende Esel wurden aus mittel- und osteurop(cid:228)ischen L(cid:228)ndern zwecks Schlachtung (a) 1997 und (b) 1998 in die EU eingef(cid:252)hrt? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (27. Januar 2000) Die Zollstatistiken geben keinen Aufschlu(cid:223) (cid:252)ber die Zweckbestimmung der in die Gemeinschaft einge- f(cid:252)hrten Esel. 1997 und 1998 wurden aus den mittel- und osteurop(cid:228)ischen L(cid:228)ndern insgesamt 4 715 bzw. 7 467 dieser Tiere importiert. Mehr als 90 % davon waren rum(cid:228)nischen Ursprungs und wurden nach Italien eingef(cid:252)hrt. (2000/C 374 E/012) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2702/99 von Chris Davies (ELDR) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Genehmigungsverfahren f(cid:252)r Projekte, die aus dem EFRE unterst(cid:252)tzt werden sollen Antragsteller, die f(cid:252)r EFRE-Gelder f(cid:252)r den Bau von Industrieanlagen beantragen, f(cid:252)hren oft als Argument an, da(cid:223) das Projekt neue Arbeitspl(cid:228)tze schaffen wird. Welche Schritte unternimmt die Kommission, um zu gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) solche Behauptungen stimmen, und insbesondere um zu (cid:252)berpr(cid:252)fen, ob die geschaffenen Arbeitspl(cid:228)tze zus(cid:228)tzliche Arbeitspl(cid:228)tze und nicht von anderen Industriestandorten transferierte Arbeitspl(cid:228)tze sind? Was unternimmt die Kommission im Fall von Industrieparks (cid:132)auf der gr(cid:252)nen Wiese(cid:147), um zu gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) bei der Erschlie(cid:223)ung die Anforderungen der EU betreffend umweltpolitische Nachhaltigkeit erf(cid:252)llt werden, zum Beispiel: (a) Schutz von Lebensr(cid:228)umen, (b) Vorrang f(cid:252)r die Erschlie(cid:223)ung bereits genutzter Fl(cid:228)chen in St(cid:228)dten, (c) Entmutigung des zus(cid:228)tzlichen Einsatzes von Kraftfahrzeugen? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (10. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission hat ein systematisches Konzept entwickelt, mit dessen Hilfe sie die Wirksamkeit von Ma(cid:223)nahmen zur Schaffung von Arbeitspl(cid:228)tzen bewerten kann. Die in der Reihe (cid:132)Evaluierung und Dokumente(cid:147) erschienene Brosch(cid:252)re (cid:132)Bemessung des Arbeitsplatzzuwachses(cid:147), die dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments direkt (cid:252)bermittelt wird, enth(cid:228)lt eine Beschreibung dieses Konzeptes. Die vom Herrn Abgeordneten ge(cid:228)u(cid:223)erte Besorgnis, bei den angeblich geschaffenen Arbeits- pl(cid:228)tzen handele es sich in Wirklichkeit um Transfers von anderen Industriestandorten, betrifft den sogenannten Verlagerungseffekt, der bei der Berechnung des Netto-Besch(cid:228)ftigungseffektes ausdr(cid:252)cklich ber(cid:252)cksichtigt wird. Es stimmt, da(cid:223) die meisten Ex-ante-Prognosen der Auswirkungen auf die Besch(cid:228)fti- gungssituation vom Brutto-Besch(cid:228)ftigungseffekt ausgehen; der Nettoeffekt wird daf(cid:252)r bei der Zwischen- bewertung und vor allem bei der Ex-post-Bewertung in Betracht gezogen. Was die nachhaltige Entwicklung betrifft, so betont die Kommission in ihren Leitlinien f(cid:252)r die Programme des Zeitraums 2000-2006 (1), da(cid:223) die Sanierung von aufgegebenem Gel(cid:228)nde (Industriebrache) vor Bau- ma(cid:223)nahmen auf der gr(cid:252)nen Wiese Vorrang haben sollte. Die Kommission hebt au(cid:223)erdem hervor, da(cid:223) die Gemeinschaftsfinanzierungen im Verkehrsbereich an Strategien zur Verwirklichung nachhaltiger Verkehrs- systeme gebunden sein m(cid:252)ssen. W(cid:228)hrend die Leitlinien nicht rechtsverbindlich sind, z(cid:228)hlt die Einhaltung


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2698/99 esittäjä(t): Ole Krarup (EDD) komissiolle. Valuuttavarantojen hallintaoikeus.

eurovoc_concepts:
reserve currency
third stage of EMU

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/109 Komissio seuraa tapausta erityisell(cid:228) mielenkiinnolla, koska sen t(cid:228)ytyy arvioida, toimiiko asetus (EY) N:o 1475/95 j(cid:228)senvaltioissa tyydytt(cid:228)v(cid:228)sti. Se julkaisee asiaa koskevan raportin vuoden 2000 loppuun men- ness(cid:228). Asetuksen vaikutus kuluttajiin tulee olemaan yksi arvioinnin p(cid:228)(cid:228)kohdista. Raporttia tullaan k(cid:228)ytt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n autojen j(cid:228)lleenmyynti(cid:228) koskevan uuden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n ja asetuksen (EY) N:o 1475/95 mahdollisen uudistamisen pohjana. Komissio tulee tekem(cid:228)(cid:228)n kaiken tarvittavan, jotta saadaan aikaan paras mahdollinen Euroopan kuluttajien etuja palveleva autojen j(cid:228)lleenmyyntij(cid:228)rjestelm(cid:228). (1) (2) (3) Ks. esim. lehdist(cid:246)tiedote IP/99/554, 22. hein(cid:228)kuuta 1999. EYVL L 145, 29. 6. 1995. EYVL L 124, 25. 4. 1998. (2000/C 280 E/112) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2698/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ole Krarup (EDD) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Valuuttavarantojen hallintaoikeus Euroon (3. vaiheeseen) osallistuvien j(cid:228)senvaltioiden kansallisten keskuspankkien on luovutettava valuutta- varantojensa tarkemmin m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228)n osan hallintaoikeus EKP:lle. j(cid:228)senvaltio joutuu j(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yhteisen valuutan, palautuuko hallintaoikeus t(cid:228)ll(cid:246)in automaattisesti Mik(cid:228)li kansallisille keskuspankeille ilman maksuja, taloudellisia seuraamuksia tai vastaavia? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (18. helmikuuta 2000) EY:n perustamissopimuksessa ei m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) euron k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) luopumisesta euroon osallistuvassa maassa. Niinp(cid:228) se ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n sis(cid:228)ll(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) valuuttavarantojen hallintaoikeuden mahdollisesta palauttamisesta kansalliselle keskuspankille. (2000/C 280 E/113) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2701/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): LORD Inglewood (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Oikeustoimet brittil(cid:228)isen naudanlihan saamiseksi Ranskan markkinoille Aikooko komissio kiirehti(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuinta antamaan v(cid:228)lip(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, brittil(cid:228)inen naudanliha voisi p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) takaisin silt(cid:228) lainvastaisesti suljetuille Ranskan markkinoille? jonka avulla David Byrnen komission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 2000) Komissio on jo aloittanut Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 artiklan) mukaisen rikkomisesta johtuvan menettelyn Ranskaa vastaan. Se saattoi asian 4. tammikuuta 2000 Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi (asia C-1/00). Komissio p(cid:228)(cid:228)tti olla esitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) tuomioistuimelle pyynt(cid:246)(cid:228) v(cid:228)liaikaisten toimenpiteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)misest(cid:228), sill(cid:228) t(cid:228)llaiseen pyynt(cid:246)(cid:246)n my(cid:246)ntyminen edellytt(cid:228)(cid:228) eritt(cid:228)in tiukkojen ehtojen t(cid:228)yttymist(cid:228). Komissio tarkasteli v(cid:228)liaikaisiin toimenpiteisiin liittyv(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen aiempaa oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) erityisesti kansan- terveyteen liittyviss(cid:228) kysymyksiss(cid:228) ja tuli siihen tulokseen, ett(cid:228) oli eritt(cid:228)in ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228) ett(cid:228) tuomiois- tuin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi v(cid:228)liaikaisia toimenpiteit(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) asiassa


title: WRITTEN QUESTION E-2672/99 by Jürgen Zimmerling (PPE-DE) to the Commission. Objective 2 support.

eurovoc_concepts:
EU regional policy
Germany
North Rhine-Westphalia
eligible region
less-favoured region
regional aid

text: C 330 E/40 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/043) WRITTEN QUESTION E-2672/99 by J(cid:252)rgen Zimmerling (PPE-DE) to the Commission (12 January 2000) Subject: Objective 2 support On 24 November 1999 the Commission identified the regions of West Germany to be supported by the EU in the 2000-2006 support period. The new German Objective 2 regions includes parts of the Ruhr district in North Rhine-Westphalia. 1. What objectives has the Federal Government submitted for support in the Ruhr district? 2. What parts of the Ruhr district are to receive support? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (14 February 2000) On 15 September 1999 the German Federal Ministry of Economics transmitted an admissible proposal for an objective 2 list for the period 2000-2006. On the basis of this proposal and the rules of the Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 (1), the Commission took a decision in principle on the German objective 2 list on 24 November 1999. The Commission has subsequently consulted the relevant committees. The final decision on eligibility will be taken by the Commission in the near future. Regarding the new objective 2 areas of Nordrhein-Westfalen, only one minor change has been introduced into the German proposal of 15 September 1999 upon Commission request: a small isolated area in the city of Bochum of 235 inhabitants which had been originally proposed by the Geman authorities was not considered significant by the Commission. The German authorities thus withdrew the proposal for this area. The new objective 2 list of Nordrhein-Westfalen will consist of parts of the cities of Duisburg, Krefeld, Oberhausen, Gelsenkirchen, Bottrop, Dortmund, Hamm, Bochum, and Herne as well as parts of the Kreise of Wesel, Reckinghausen, Unna, Warendorf, Ennepe-Ruhr, and Heinsberg. The population eligible for support under objective 2 in Nordrhein-Westfalen will total 2 888 229 inhabitants. The detailed list of areas eligible under objective 2 is sent directly to the Honourable Member and to the Secretariat general of the Parliament. Even though the Ruhrgebiet does not correspond to the NUTS classification of the Commission it is appropriate to say that the objective 2 list of Nordrhein-Westfalen will comprise a significant part of the population and of the area of the Ruhrgebiet. (1) OJ L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 330 E/044) WRITTEN QUESTION E-2674/99 by Jillian Evans (Verts/ALE) to the Commission (12 January 2000) Subject: Possible health effects of waste to energy incinerators Given the concern of people in communities in Wales about the possible health effects of waste to energy incinerators which are located near housing, could the Commission answer the following questions: 1. What standards are used to regulate the proximity of a landfill site to housing? 2. What standards are used to regulate the proximity of power generators fuelled by the incineration of waste to housing?


title: Regulamento (CE) n.° 62/2000 da Comissão, de 12 de Janeiro de 2000, que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na importação dos melaços no sector do açúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 13. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 9/3 REGULAMENTO (CE) N. o 62/2000 DA COMISSÃO de 12 de Janeiro de 2000 que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na importação dos melaços no sector do açúcar A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 2038/1999 do Conselho, de 13 de Setembro de 1999, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector do açúcar (1), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1422/95 da Comissão, de 23 de Junho de 1995, que estabelece as regras de aplicação relativas à importação de melaços no sector do açúcar e que altera o Regulamento (CEE) n. o 785/68 (2), e, nomeadamente, o n. o 2 do seu artigo 1. o e o n. o 1 do seu artigo 3. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) O Regulamento (CE) n. o 1422/95 prevê que o preço CIF de importação do melaço, a seguir designado «preço representativo», é estabelecido em conformidade com o Regulamento (CEE) n. o 785/68 da Comissão (3); este preço se entende fixado para a qualidade-tipo definida no artigo 1. o do citado regulamento; O preço representativo do melaço é calculado relativa- mente a um local de passagem da fronteira da Comuni- dade, que é Amesterdão; esse preço deve ser calculado a partir das possibilidades de compra mais favoráveis no mercado mundial estabelecidas com base nas cotações ou preços desse mercado ajustados em função das even- tuais diferenças de qualidade relativamente à qualidade- -tipo; a qualidade-tipo do melaço foi definida pelo Regu- lamento (CEE) n. o 785/68; Para a determinação das possibilidades de compra mais favoráveis no mercado mundial, devem ser tidas em conta todas as informações relativas às ofertas feitas no mercado mundial, aos preços registados nos mercados importantes de países terceiros e às operações de venda concluídas no âmbito do comércio internacional, de que a Comissão tem conhecimento, quer através dos Estados-Membros quer pelos seus próprios meios; que, aquando dessa determinação, se pode tomar por base, nos termos do artigo 7. o do Regulamento (CEE) n. o 785/68, uma média de vários preços, desde que essa média possa ser considerada representativa da tendência efectiva do mercado; Aquelas informações não são tidas em conta quando a mercadoria não tiver qualidade sã, leal e comerciável ou quando o preço de oferta indicado apenas se referir a do uma mercado; os preços de oferta que possam ser conside- representativa quantidade pequena não rados não representativos da tendência efectiva do mercado devem igualmente ser excluídos; A fim de se obterem dados comparáveis relativos ao melaço da qualidade-tipo, é necessário, consoante a qualidade do melaço objecto de oferta, aumentar ou diminuir os preços em função dos resultados obtidos mediante aplicação do artigo 6. o do Regulamento (CEE) n. o 785/68; Um preço representativo pode ser excepcionalmente mantido a um nível constante durante um período limi- tado se o preço de oferta que serviu de base para o estabelecimento anterior do preço representativo não tiver chegado ao conhecimento da Comissão e se os preços de oferta disponíveis, afigurando-se insuficiente- mente representativos da tendência efectiva do mercado, implicarem alterações bruscas e consideráveis do preço representativo; Quando o preço de desencadeamento relativo ao produto em causa e o preço representativo forem dife- rentes, devem ser fixados direitos de importação adicio- nais nas condições referidas no artigo 3. o do Regula- mento (CE) n. o 1422/95; no caso de suspensão dos direitos de importação em aplicação do artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 1422/95, devem ser fixados montantes específicos para esses direitos; A aplicação dessas disposições conduz à fixação dos preços representativos e dos direitos adicionais de importação dos produtos em causa conforme indicado no anexo do presente regulamento; As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão do Açúcar, (5) (6) (7) (8) (9) ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os preços representativos e os direitos adicionais aplicáveis na importação dos produtos referidos no artigo 1. o do Regula- mento (CE) n. o 1422/95 são fixados conforme indicado no anexo. Artigo 2. o (1) JO L 252 de 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 141 de 24. 6. 1995, p. 12. (3) JO L 145 de 27. 6. 1968, p. 12. O presente regulamento entra em vigor em 13 de Janeiro de 2000. L 9/4 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 1. 2000 O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 12 de Janeiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão do regulamento que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na impor- tação dos melaços no sector do açúcar ANEXO Código NC Montante do preço representativo por 100 kg líquido do produto em causa Montante do direito adicional por 100 kg líquido do produto em causa (em EUR) Montante do direito a aplicar na importação devido à suspensão referida no artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 1422/95 por 100 kg líquido do produto em causa (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,63 7,07 0,14 0,09 — — (1) Fixação para a qualidade-tipo tal como definida no artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 785/68, alterado. (2) Este montante substitui, nos termos do artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 1422/95, a taxa dos direitos da Pauta Aduaneira Comum fixada para esses produtos


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2644/99 υποβολή: Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Πρόγραμμα URBAN.

eurovoc_concepts:
EU initiative
Structural Funds
housing
housing policy
urban area

text: C 330 E/34 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/036) GRAPTH ERVTHSH E-2644/99 ypobolh·: Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Προ΄γραµµα URBAN Το προ΄γραµµα URBAN δεν προβλε΄πει την επιδο΄τηση ειδικω΄ν προγραµµα΄των για το στεγαστικο΄ προ΄βληµα που αποτελει΄ µια απο΄ τις πρω΄τες κοινωνικε΄ς ανα΄γκες. Υπα΄ρχει α΄ραγε η δυνατο΄τητα να θεσπισθει΄, στο πλαι΄σιο του νε΄ου προγρα΄µµατος URBAN, επιδο΄τηση προγραµ- µα΄των ειδικω΄ν για το στεγαστικο΄ προ΄βληµα; Ποιες α΄λλες εναλλακτικε΄ς λυ΄σεις µπορου΄ν να δοθου΄ν σ(cid:146) αυτο΄ το κοινωνικο΄ προ΄βληµα της στε΄γασης; Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (2 Marti·oy 2000) Η στε΄γαση δεν ει΄ναι επιλε΄ξιµη για τα ∆ιαρθρωτικα΄ Ταµει΄α. Τα ειδικα΄ προγρα΄µµατα στε΄γασης δεν µπορου΄ν, εποµε΄νως, να ληφθου΄ν υπο΄ψη βα΄σει της κοινοτικη΄ς πρωτοβουλι΄ας URBAN που χρηµατοδοτει΄ται δυνα΄µει των εν λο΄γω Ταµει΄ων. Εντου΄τοις, η Επιτροπη΄, στην ανακοι΄νωση΄ της της 13ης Οκτωβρι΄ου 1999 για τον καθορισµο΄ των προγραµµα΄των προσανατολισµου΄ της νε΄ας κοινοτικη΄ς πρωτοβουλι΄ας URBAN (1), και, ιδιαι΄τερα, στο παρα΄ρτηµα Ι, αναγνωρι΄ζει ο΄τι το θε΄µα της στε΄γασης µπορει΄ να αντιπροσωπευ΄ει, σε ορισµε΄νες περιπτω΄σεις, σηµαντικο΄ στοιχει΄ο συνολικη΄ς αστικη΄ς προβληµατικη΄ς για την κοινωνικη΄ συνοχη΄. Αναφε΄ρει ο΄τι τα ε΄γγραφα προγραµµατισµου΄ θα πρε΄πει να αποδεικνυ΄ουν ο΄τι το θε΄µα της στε΄γασης λαµβα΄νεται οπωσδη΄ποτε υπο΄ψη, εφο΄σον αντιπροσωπευ΄ει σηµαντικη΄ δια΄σταση της αναδια΄ρθρωσης της περιοχη΄ς. Ωστο΄σο, οι τοπικε΄ς, περιφερειακε΄ς η΄ εθνικε΄ς αρχε΄ς ανα΄λογα µε τη χω΄ρα, θα πρε΄πει να αναλα΄βουν εξ ολοκλη΄ρου τη χρηµατοδοτικη΄ επιβα΄ρυνση χωρι΄ς παρε΄µβαση των ∆ιαρθρωτικω΄ν Ταµει΄ων. (1) COM(1999)477 τελικο΄. (2000/C 330 E/037) GRAPTH ERVTHSH E-2646/99 ypobolh·: Reinhold Messner (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Συ΄νδεση Ε78-Ε45 Val del Cerfone Το περιφερειακο΄ παρα΄ρτηµα της Εθνικη΄ς αυτο΄νοµης υπηρεσι΄ας ιταλικω΄ν οδω΄ν (ANAS), το οποι΄ο ει΄ναι αρµο΄διο για το οδικο΄ δι΄κτυο της Τοσκα΄νης, σκοπευ΄ει να κατασκευα΄σει µια οδικη΄ συ΄νδεση µε τε΄σσερις διασταυρω΄σεις µεταξυ΄ της οδου΄ Ε78 Grosseto-Fano και Ε45 Cesena-Orte, ανα΄µεσα στις τοποθεσι΄ες La Ville (Monterchi, Arezzo) και Selci Lama (San Giustino, Perugia). Κατα΄ τον προκαταρκτικο΄ σχεδιασµο΄ (τελικη΄ µορφη΄ της µελε΄της: 5. 2. 1999) πραγµατοποιη΄θηκε µια αξιολο΄γηση των περιβαλλοντικω΄ν επιπτω΄σεων, κατα΄ την οποι΄α εξετα΄στηκαν τρεις υποθε΄σεις για τη χα΄ραξη της συ΄νδεσης: µια µε΄σω της κοιλα΄δας του χειµα΄ρρου Sovara και δυ΄ο α΄λλες µε΄σω της κοιλα΄δας του χειµα΄ρρου Cerfone. Οι παρα΄µετροι που ελη΄φθησαν υπο΄ψη κατα΄ την αξιολο΄γηση των περιβαλλοντικω΄ν επιπτω΄σεων η΄σαν η χρη΄ση του εδα΄φους, η φυσιολογι΄α, το φυσικο΄ συ΄στηµα, χλωρι΄δα και βλα΄στηση, ο παρα΄γων τοπι΄ο και τε΄λος ο παρα΄γων θο΄ρυβος, χωρι΄ς να ληφθου΄ν υπο΄ψη οι παρα΄µετροι πανι΄δα, αε΄ρας, κλι΄µα, υλικα΄ αγαθα΄, πολιτιστικη΄ κληρονοµια΄ και οι αλληλεπιδρα΄σεις µεταξυ΄ αυτω΄ν των παραµε΄τρων, παραβια΄ζοντας ε΄τσι τα προβλεπο΄µενα απο΄ το α΄ρθρο 3 της οδηγι΄ας 85/337/ΕΟΚ (1), ο΄πως τροποποιη΄θηκε απο΄ την οδηγι΄α 97/11/ΕΚ (2). Του΄το ει΄ναι ιδιαιτε΄ρως σοβαρο΄, εα΄ν λα΄βουµε υπο΄ψη το γεγονο΄ς ο΄τι στην κοιλα΄δα του Cerfone βρι΄σκεται ε΄να απο΄ τα σηµαντικο΄τερα ε΄ργα τε΄χνης της παγκο΄σµιας ιστορι΄ας, η Madonna del Parto του Piero della Francesca, και ο΄τι ο΄λη η περιοχη΄ απο΄ την οποι΄α ενδεχοµε΄νως θα διε΄λθει η Ε78 χαρακτηρι΄ζεται απο΄ σηµαντικα΄ ε΄ργα τε΄χνης και ιστορικα΄ στοιχει΄α, τα οποι΄α συνδε΄ονται στενα΄ µε το ε΄ργο τε΄χνης που προαναφε΄ραµε. Οι ι΄διες οι ενδιαφερο΄µενες κοινο΄τητες διαφωνου΄ν ο΄σον αφορα΄ την επιλογη΄ της χα΄ραξης της οδικη΄ς συ΄νδεσης. ∆εν πιστευ΄ει η Επιτροπη΄ ο΄τι ει΄ναι αναγκαι΄ο να αναθεωρηθει΄ η αξιολο΄γηση των περιβαλλοντικω΄ν επιπτω΄σεων, προκειµε΄νου να ληφθου΄ν υπο΄ψη και τα υλικα΄ αγαθα΄, η πολιτιστικη΄ κληρονοµια΄ και η αλληλεπι΄δραση΄ τους µε α΄λλους παρα΄γοντες, ο΄πως προβλε΄πουν οι κοινοτικε΄ς οδηγι΄ες; (1) (2) ΕΕ L 175 της 5. 7. 1985, σελ. 40. ΕΕ L 73 της 14. 3. 1997, σελ. 5


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2610/99 esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle. Tuliaseiden jälleentuontia koskeva menettely ja vapaan liikkuvuuden rajoittaminen.

eurovoc_concepts:
Germany
directive (EU)
free movement of persons
hunting
internal border of the EU
personal weapon

text: 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/185 (2000/C 225 E/205) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2608/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Gilles Savary (PSE) komissiolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Direktiivi 79/409/EY (cid:129) mets(cid:228)styskaudet Koska luonnonvaraisten lintujen suojelua koskevan direktiivin 79/409/EY (1) muuttamista, joka aloitettiin edellisell(cid:228) parlamenttikaudella ja jonka tarkoituksena on erityisesti direktiivin 7 artiklaa koskevien sovelta- mismenettelyjen ja sen kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n osaksi ottamisen t(cid:228)sment(cid:228)minen, ei ole saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen, mik(cid:228) on Euroopan komission kanta eri j(cid:228)senvaltioiden mets(cid:228)styskausien m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)misen suhteen? Mihin yksityiskohtaisesti m(cid:228)(cid:228)riteltyyn tulkintaan komissio nojautuu t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228), kun se k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) 7 artiklan yleisi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) teksteiss(cid:228)(cid:228)n? (1) EYVL L 103, 25. 4. 1979, s. 1. Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2000) Koska luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/ 409/ETY muutosta koskevaa menettely(cid:228) ei ole saatu viel(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen, j(cid:228)senvaltioiden on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) lintujen mets(cid:228)styskaudet direktiivin 7 artiklan 4 kohdan t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) voimassa olevien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten perus- teella. joka on tulkinnut 7 Yhteis(cid:246)n oikeuden tulkinta ei kuulu komissiolle vaan yhteis(cid:246)n tuomioistuimelle, artiklan 4 kohtaa muun muassa 17. tammikuuta 1991 (asia C-157/89, komissio v. Italia (1)) ja 19. tammi- kuuta 1994 antamissaan tuomioissa (asia C-435/92, Association pour la protection des animaux sauvages ym. v. PrØfet de Maine-et-Loire ja PrØfet de Loire-Atlantique, jossa ennakkoratkaisupyynn(cid:246)n teki Tribunal administratif Nantesissa Ranskassa (2)). (1) Oikeustapauskokoelma 1991, s. I-0057. (2) Oikeustapauskokoelma 1994, s. I-0067. (2000/C 225 E/206) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2610/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Tuliaseiden j(cid:228)lleentuontia koskeva menettely ja vapaan liikkuvuuden rajoittaminen Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) Saksan liittotasavallassa vaaditaan 22. kes(cid:228)kuuta 1999 alkaen Euroopan tuliaseenkantolupaan merkittyjen aseiden kantoa varten lis(cid:228)ksi (cid:148)INF 3(cid:148) -ilmoitus (j(cid:228)lleentuontia koskeva menettely)? Onko komissio sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) rajoittaa vapaata liikkuvuutta? Euroopan tuliaseenkantoluvan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)noton tarkoitus oli antaa lopulliset aseenkantoa koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset j(cid:228)senvaltioiden alueella. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) (cid:228)skett(cid:228)in k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n otetun ilmoituksen tarkoitus on ep(cid:228)selv(cid:228). Arvon- lis(cid:228)vero sis(cid:228)ltyy sen ostohintaan. Kun ase myyd(cid:228)(cid:228)n, se on joka tapauksessa poistettava aseiden hallussapi- toa koskevasta luettelosta ja Euroopan tuliaseenkantoluvasta nelj(cid:228)n viikon kuluessa. Euroopan tuliaseen- kantoluvan pit(cid:228)isi olla riitt(cid:228)v(cid:228) asiakirja j(cid:228)senvaltioiden rajoja ylitett(cid:228)ess(cid:228). Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (3. helmikuuta 2000) Aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta 18. kes(cid:228)kuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/ 477/ET (1) 12 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot edellytt(cid:228)v(cid:228)t kahden tai useamman j(cid:228)senvaltion l(cid:228)pi C 225 E/186 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 matkustavalta tuliaseen haltijalta tuliaseen kuljettamiseen vaadittavaa ennakkolupaa. Ennakkolupien osalta poikkeuksena ovat mets(cid:228)st(cid:228)j(cid:228)t, jotka voivat pit(cid:228)(cid:228) hallussaan yht(cid:228) tai useampaa (direktiivin liitteen I mukaista) C ja D luokan tuliasetta ja urheiluampujat, jotka voivat pit(cid:228)(cid:228) hallussaan yht(cid:228) tai useampaa B, C ja D luokan tuliasetta ilman ennakkolupaa matkalla kahden tai useamman j(cid:228)senvaltion l(cid:228)pi harjoittaakseen toimintaansa, sill(cid:228) ehdolla, ett(cid:228) heill(cid:228) on Euroopan tuliaseenkantolupa, jossa mainitaan t(cid:228)m(cid:228) ase tai n(cid:228)m(cid:228) aseet ja ett(cid:228) he voivat perustella matkansa syyn erityisesti esitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kutsun. T(cid:228)t(cid:228) poikkeusta ei kuitenkaan sovelleta matkoihin j(cid:228)senvaltioon, joka kielt(cid:228)(cid:228) kyseisen tuliaseen hankinnan ja hallussapidon tai tekee siit(cid:228) luvanvaraisen direktiivin 91/477/ET 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio ei ole saanut tietoa Saksan viranomaisilta asiakirjan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notosta, mihin arvoisa parlamentin j(cid:228)sen viittaa. Komissio on ottanut 16. joulukuuta 1999 yhteytt(cid:228) Saksan viranomaisiin saadakseen n(cid:228)ilt(cid:228) selvityksen asiakirjan luonteesta ja siit(cid:228), mitk(cid:228) ovat syyt ja perustelut asiakirjan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottamiselle Saksassa. Kun Saksan viranomaisten vastaus saapuu komission k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi, komissio ilmoittaa viipym(cid:228)tt(cid:228) parlamentin j(cid:228)senelle asian jatkotoimenpiteist(cid:228). Komissio haluaa kuitenkin korostaa sit(cid:228), ett(cid:228) Euroopan tuliaseenkantolupa muodostaa ainoan kaikkien j(cid:228)senvaltioiden tunnustaman asiakirjan, joka antaa j(cid:228)senvaltioiden kansalaisille, ja erityisesti mets(cid:228)st(cid:228)jille ja urheiluampujille, mahdollisuuden siirt(cid:228)(cid:228) v(cid:228)liaikaisesti tuliase useamman j(cid:228)senvaltion l(cid:228)pi. Lis(cid:228)ksi direktiivin 91/477/ET 12 artiklan 2 kohdan velvoitteiden mukaisesti komissio k(cid:228)sittelee Euroopan tuliaseenkantoluvan toimivuutta kertomuksessaan edell(cid:228) mainitun direktiivin soveltamisesta. Komissio toimittaa parlamentille ja neuvostolle kertomuksen vuoden 2000 kuluessa. (1) EYVL L 256, 13. 9. 1991. (2000/C 225 E/207) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2614/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Yhteis(cid:246)n varoin rahoitettavan Katerinin yleissairaalahankkeen toimeksiannossa ja toteuttamisessa ilmenneet rikkomukset ja ongelmat Kreikan valtion omistama sairaalayksik(cid:246)iden rakennusyritys (DEPANOM) antoi toimeksi Katerinin l(cid:228)(cid:228)nin yleissairaalan rakennushankkeen er(cid:228)(cid:228)lle yhteisyritykselle 26. marraskuuta 1996 huolimatta yrityksen tekem(cid:228)n tarjouksen poikkeuksellisen alhaisesta hinnasta ja muista toimeksiannon my(cid:246)nt(cid:228)misprosessissa ilmenneist(cid:228) rikkomuksista. Kilpailukomitea oli pyyt(cid:228)nyt selityst(cid:228) tarjouksen eritt(cid:228)in alhaiselle hinnalle, mutta ei kuitenkaan koskaan sit(cid:228) saanut, mink(cid:228) seurauksena DEPANOM p(cid:228)(cid:228)tti hankkeen toimeksiannosta ilman kilpailukomitean hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228). Edellisist(cid:228) seikoista on aiheutunut muun muassa hankkeen huomat- tava viiv(cid:228)styminen ja sen seurauksena 90 miljoonan drakman sakkorangaistuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)minen urakoitsi- jana toimivalle yhteisyritykselle. Ep(cid:228)tavallista oli, ett(cid:228) toisin kuin yleens(cid:228) vastaavissa tapauksissa, urakoitsija ei luopunut hankkeesta, vaan DEPANOM my(cid:246)nsi sille kahdeksan kuukauden jatkoajan hankkeen loppuun saattamiseksi. Nyt kun on kulunut 33 kuukautta toimeksiannon my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) ja viisi kuukautta hankkeen valmiiksi saattamisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan umpeutumisesta, rakennuksen perusrakenteetkaan eiv(cid:228)t ole viel(cid:228) pystyss(cid:228), ja arvioiden mukaan vasta noin 20 prosenttia hankkeesta on saatu valmiiksi. Euroopan komission p(cid:228)(cid:228)osasto XV ilmaisee 5. toukokuuta 1998 Kreikan asiasta vastaaville viranomaisille l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n varoituskirjeess(cid:228) varauksellisuutensa toimeksiantomenettelyn suhteen ja pelkonsa siit(cid:228), ett(cid:228) hanketta ei pystyt(cid:228) saattamaan valmiiksi. Voisiko komissio ilmoittaa minulle, mitk(cid:228) ovat syyt, jotka johtivat kyseisen kirjeen l(cid:228)hett(cid:228)miseen, kuka sen mielest(cid:228) on vastuussa tilanteesta ja ennen kaikkea aiheutuneista viiv(cid:228)stymisist(cid:228) sek(cid:228) voidaanko sen mielest(cid:228) perustellusti olettaa, ett(cid:228) hankkeen valmiiksi saattamista varten my(cid:246)nnetyt varat on menetetty lopullisesti?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2612/99 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle. Viljan interventioperusteiden tiukentaminen.

eurovoc_concepts:
cereals
eligibility criteria
intervention price
marketing standard

text: C 280 E/80 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/082) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2605/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot 2000(cid:129)2005/7 (cid:129) tavoitteen 1 alue, Merseyside Komissiolle on j(cid:228)tetty seuraavaa Merseyside-alueen tavoitteen 1 ohjelmaa koskeva tarjous, jolla on Iso- Britannian hallituksen tuki. Tarjoukseen sis(cid:228)ltyvien taloudellisten laskelmien mukaan ohjelma rahoitettaisiin puoliksi EU:n my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tuella ja puoliksi julkisin varoin. Olettaako komissio Iso-Britannian hallituksen tuen tarjoukselle tarkoittavan sit(cid:228), ett(cid:228) se aikoo 1. varmistaa, ett(cid:228) julkisia varoja sijoitetaan ohjelmaan v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yht(cid:228) paljon kuin EU:n tukea? 2. Millaisiin seuraamuksiin komissio voisi turvautua, jos k(cid:228)visi ilmi, ett(cid:228) Ison-Britannian hallitus ei aio sijoittaa ohjelmaan v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yht(cid:228) paljon? 3. Onko t(cid:228)llaisia seuraamuksia kohdistettu aikaisemmin muihin j(cid:228)senvaltioihin? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) 1. Merseysiden aluetta koskevan yhten(cid:228)isen ohjelma-asiakirjan (DOCUP) hankkeen, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat esitt(cid:228)neet jaksolle 2000(cid:129)2006, rahoitusta koskevassa taulukossa on esitetty 3 297,9 miljoonan euron kokonaiskustannukset, jotka jakautuvat seuraavasti: Yhteis(cid:246)n rakennerahastot Yhdistyneen osallistuminen kuningaskunnan julkinen Yksityissektorin osallistuminen M(cid:228)(cid:228)r(cid:228) milj. euroa 1 333,3 1 333,3 631,3 Osallistumisaste % 40 40 20 Jos t(cid:228)m(cid:228) rahoitusta koskeva taulukko pysyy muuttumattomana lopullisessa yhten(cid:228)isess(cid:228) ohjelma-asiakir- jassa, Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu rahoittamaan suunnitelman maksamalla yhden Eng- lannin punnan julkisista varoista jokaista yhteis(cid:246)n rakennerahastosta maksettavaa puntaa kohti. 2. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus lasketaan Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen laatiman menoilmoituksen perusteella. Jos Yhdistynyt kuningaskunta ei noudata alussa tehty(cid:228) rahoituksellista sitoumusta, yhteis(cid:246)n seuraamus on automaattinen, sill(cid:228) yhteis(cid:246)n rahoitusosuus lasketaan menoilmoituksen perusteella rahoitusta koskevassa taulukossa esitetyn osallistumisasteen mukaisesti. 3. T(cid:228)t(cid:228) toimintatapaa noudatetaan yleisesti kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. (2000/C 280 E/083) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2612/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle Aihe: Viljan interventioperusteiden tiukentaminen (12. tammikuuta 2000) Kosteuspitoisuuden raja oli vuosikymmenten ajan 16 % ja nyt sit(cid:228) aiotaan laskea viel(cid:228) 15 %:sta 14,5 %:iin. Merellisess(cid:228) rannikkoilmastossa, jossa ilmankosteus on jatkuvasti korkea, 16 % kosteuspitoisuuteen p(cid:228)(cid:228)s- t(cid:228)(cid:228)n tavallisissa s(cid:228)(cid:228)olosuhteissa vain muutamana kes(cid:228)p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) satokaudella. Kun tarkastellaan viimeisten vuosien satokausien olosuhteita, olisi viljaa voitu n(cid:228)ill(cid:228) ehdoilla myyd(cid:228) vain poikkeuksellisten kesien aikana. Viimeisen(cid:228) seitsem(cid:228)n(cid:228) vuotena sato olisi ilman koneellista kuivatusta saatu markkinoille vain kolme kertaa. Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/81 Miss(cid:228) vaiheessa asiaa koskeva menettely on? Mist(cid:228) syyst(cid:228) komissio tiukentaa interventioperusteita entisest(cid:228)(cid:228)n? Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) ilmastollisesti ep(cid:228)suotuisilla alueilla, esimerkiksi rannikkoalueilla, interventio- perusteita voidaan noudattaa ainoastaan k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) apuna kuivatustekniikkaa, mik(cid:228) aiheuttaa maanviljeli- j(cid:246)ille huomattavasti korkeampia tuotantokustannuksia? Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) interventioperusteiden tiukentaminen aiheuttaa edell(cid:228) mainittujen alueiden maanviljelij(cid:246)ille jatkuvia haittoja ja tulonmenetyksi(cid:228), vaikka heid(cid:228)n tuotteensa ei mill(cid:228)(cid:228)n lailla ole laadulli- sesti huonompi? Aikooko komissio laatia alueellisen porrastusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n tai j(cid:228)rjestelyn s(cid:228)(cid:228)st(cid:228) johtuvien haittojen kompensoimiseksi? ilmastollisesti ankaria alueita koskevan Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2000) Komissio k(cid:228)ynnisti keskustelun interventio-ostoihin tarkoitetun viljan v(cid:228)himm(cid:228)islaadusta, jotta varastoitu vilja vastaisi paremmin kysynn(cid:228)n vaatimuksia etenkin vienniss(cid:228). Keskustelu alkoi lokakuussa 1999 ja jatkuu edelleen. Viljan kosteuspitoisuuden s(cid:228)(cid:228)telyll(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n varmistamaan, ett(cid:228) vilja s(cid:228)ilyy tyydytt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) kunnossa suh- teellisen pitk(cid:228)n interventiovarastoinnin ajan. Siksi kosteuspitoisuuden yl(cid:228)raja on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) 14,5 prosenttia. Viime markkinointivuosien aikana t(cid:228)h(cid:228)n on sallittu 15 prosentin poikkeuksia. Vapailla markkinoilla edellytet(cid:228)(cid:228)n yleens(cid:228) pienempi(cid:228) kosteuspitoisuuksia sek(cid:228) sis(cid:228)- ett(cid:228) vientimarkkinoilla, koska vaarana on, ett(cid:228) laatu huononee toksiinien kehittymisen vuoksi. Markkinoilla hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n korkeampi kosteuspitoisuus vain, jos vilja on tarkoitettu v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti k(cid:228)ytett(cid:228)- v(cid:228)ksi tai jos sen hintaa alennetaan kuivattamisen vuoksi. Ei ole mit(cid:228)(cid:228)n syyt(cid:228), miksi t(cid:228)t(cid:228) ei voitaisi soveltaa my(cid:246)s interventioon. Seh(cid:228)n ei ole itse tarkoitus vaan pelkk(cid:228) julkisin varoin kustannettu v(cid:228)livaihe. Tuottaja voi l(cid:246)yt(cid:228)(cid:228) viljalleen markkinat tuotantoalueesta tai sadonkorjuun aikana vallitsevista s(cid:228)(cid:228)oloista riippumatta, jos vilja t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) markkinoiden laatuvaatimukset. T(cid:228)m(cid:228) saattaa edellytt(cid:228)(cid:228) viljan kuivattamista, jos kosteuspitoisuus on liian suuri. Kysymys on vain siit(cid:228), ett(cid:228) otetaan huomioon ilmastolliset ep(cid:228)var- muustekij(cid:228)t, jotka ovat ominaisia kaikelle kasvintuotannolle. (2000/C 280 E/084) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2613/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Horst Schnellhardt (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: El(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)(cid:228)n tarkoitetut farmaseuttiset tuotteet Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)menettely Euroopan parlamentin ja neuvoston harvinaisten tautien hoitoon tarkoitettuja l(cid:228)(cid:228)keaineita koskevan asetuksen s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)miseksi ja sen tulokset tyydyttiv(cid:228)t kaikkia osapuolia. Asetuksella luotiin vahvat puitteet harvinaisten tautien torjumisen edist(cid:228)miseksi ihmisl(cid:228)(cid:228)ketieteen alalla. EU saavutti n(cid:228)in USA:n ja Japanin, jotka hyv(cid:228)ksyiv(cid:228)t samankaltaisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n jo paljon aikaisemmin. My(cid:246)s muilla farmasian osa-alueilla, erityisesti el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kinn(cid:228)n alalla, olisi saatava aikaan samanlaista edistyst(cid:228). Monia el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)(cid:228)n tarkoitettuja farmaseuttisia tuotteita on viime vuosina vedetty pois


title: Magazine. 1, Gesundheit und Sicherheit am Arbeitsplatz : eine Frage von Kosten und Nutzen?.

eurovoc_concepts:
occupational health
occupational safety
serial publication
working conditions


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2619/99 von Robert Sturdy (PPE-DE) an die Kommission. Unterstützung für die britische Schweinefleischindustrie.

text: C 303 E/82 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 Die Verordnung (EG) Nr. 1259/1999 des Rates vom 17. Mai 1999 zur Festlegung von Gemeinschafts- regeln f(cid:252)r Direktzahlungen im Rahmen der Gemeinsamen Agrarpolitik (1), die f(cid:252)r St(cid:252)tzungszahlungen an Landwirte im Rahmen der gemeinsamen Marktorganisationen gilt. Nach Artikel 3 der genannten Verord- nung ergreifen die Mitgliedstaaten die Umweltma(cid:223)nahmen, die sie angesichts der Situation der landwirt- schaftlichen Fl(cid:228)chen oder der betreffenden Erzeugung nach Ma(cid:223)gabe der potentiellen (cid:246)kologischen Auswirkungen f(cid:252)r geeignet halten (sie umfassen u. a. Beihilfen f(cid:252)r Umweltschutzverpflichtungen in der Landwirtschaft, allgemeine Umweltauflagen oder spezifische Umweltauflagen als Voraussetzung Direktzah- lungen). Die Mitgliedstaaten entscheiden je nach der Schwere der (cid:246)kologischen Auswirkungen einer Nichteinhaltung der Umweltauflagen (cid:252)ber geeignete Sanktionen wie z. B. K(cid:252)rzung oder Streichung der im Rahmen der St(cid:252)tzungsregelung bereitgestellten Mittel. Nach Artikel 5 der genannten Verordnung werden die Betr(cid:228)ge, die infolge der Nichteinhaltung dieser Umweltbedingungen nicht ausgegeben wurden, sowie die bei der Differenzierung der Direktzahlungen gem(cid:228)(cid:223) Artikel 4 eingesparten Betr(cid:228)ge den Mitgliedstaaten als zus(cid:228)tzliche Gemeinschaftsbeihilfe f(cid:252)r Umweltschutzma(cid:223)nahmen wie z. B. Agrarum- weltma(cid:223)nahmen, Beihilfen in benachteiligten Gebieten und Gebieten mit umweltspezifischen Einschr(cid:228)n- kungen bzw. Aufforstungsma(cid:223)nahmen zur Verf(cid:252)gung gestellt. Die Verordnung (EG) Nr. 1257/1999 des Rates (cid:252)ber die F(cid:246)rderung der Entwicklung des l(cid:228)ndlichen Raums durch den Europ(cid:228)ischen Ausrichtungs- und Garantiefonds f(cid:252)r die Landwirtschaft (EAGFL) und zur ˜nderung bzw. Aufhebung bestimmter Verordnungenon (2) enth(cid:228)lt gezielte Umweltma(cid:223)nahmen f(cid:252)r die Landwirtschaft, die als einzige verpflichtende Ma(cid:223)nahmen in jedes Entwicklungsprogramm f(cid:252)r den l(cid:228)nd- lichen Raum einbezogen werden m(cid:252)ssen. Dadurch erhalten sie eine herausragende Rolle f(cid:252)r die neue Politik zur Entwicklung des l(cid:228)ndlichen Raums und sind f(cid:252)r das Agrarumweltkonzept der Gemeinschaft von entscheidender Bedeutung. Umweltbestimmungen finden sich auch in den gemeinsamen Marktorganisationen. Einige dieser Bestim- mungen wurden versch(cid:228)rft. So sind nach der neuen Marktorganisation f(cid:252)r Rindfleisch nationale Mittel Bestandteil der Direktzahlungen und k(cid:246)nnen an Umweltauflagen gekn(cid:252)pft werden; au(cid:223)erdem wurde die Effizienz der Extensivierungspr(cid:228)mie durch Erh(cid:246)hung der Pr(cid:228)mie und die Einf(cid:252)hrung strengerer Umwelt- bestimmungen verbessert. (1) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999. (2000/C 303 E/074) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2619/99 von Robert Sturdy (PPE-DE) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Unterst(cid:252)tzung f(cid:252)r die britische Schweinefleischindustrie Die Kommission hat zur Kenntnis genommen, da(cid:223) sich die Schweinez(cid:252)chter im Vereinigten K(cid:246)nigreich aus einer Vielzahl an Gr(cid:252)nden in einer sehr schweren finanziellen Krise befinden. Wird die Kommission eine der folgenden Ma(cid:223)nahmen in Erw(cid:228)gung ziehen, um zumindest einige der Belastungen zu reduzieren, die viele Schweinefleischerzeuger zwingen, ihr Gesch(cid:228)ft aufzugeben: 1. Wiedereinf(cid:252)hrung von Ausfuhrerstattungen f(cid:252)r EU-Schweinefleisch, 2. Unterst(cid:252)tzung f(cid:252)r die Beantragung staatlicher Zusch(cid:252)sse durch das Vereinigte K(cid:246)nigreich zur Deckung seiner Kosten im Zusammenhang mit BSE, die sich auf die Wettbewerbsf(cid:228)higkeit von britischem Schweinefleisch sehr negativ ausgewirkt haben? Kann die Kommission andere Ma(cid:223)nahmen vorschlagen, die das Vereinigte K(cid:246)nigreich oder die Europ(cid:228)ische Union im Einklang mit den Rechtsvorschriften der Gemeinschaft ergreifen k(cid:246)nnte, um der Schweine- fleischindustrie des Vereinigten K(cid:246)nigreichs zu helfen? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (31. Januar 2000) Es ist bedauerlich, da(cid:223) (cid:252)berall in Europa schwierige Marktbedingungen f(cid:252)r Schweinefleisch herrschen. Der eigentliche Grund f(cid:252)r die niedrigen Preise ist jedoch das anhaltende (cid:220)berangebot an Schweinefleisch. 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/83 Es trifft zu, da(cid:223) das Vereinigte K(cid:246)nigreich einige nationale Ma(cid:223)nahmen eingef(cid:252)hrt hat, durch die sich die Schlachtkosten erh(cid:246)ht haben. Zwischen der Kommission und den britischen Beh(cid:246)rden haben informelle Gespr(cid:228)che stattgefunden, um zu er(cid:246)rtern, in welcher Form eine Beihilfe gew(cid:228)hrt werden kann. Bislang sind der Kommission jedoch formell noch keine entsprechenden Beihilfevorschl(cid:228)ge unterbreitet worden. Damit eine Beihilfe zul(cid:228)ssig ist, mu(cid:223) sie den Bedingungen des EG-Vertrags entsprechen. Insbesondere mu(cid:223) sie zur F(cid:246)rderung der Entwicklung dieses Wirtschaftszweigs beitragen. Beihilfen, die lediglich dazu dienen, im Handel entstandene Verluste auszugleichen, sind mit den Wettbewerbsregeln der Gemeinschaft grund- s(cid:228)tzlich unvereinbar. Derzeit werden f(cid:252)r eine Viezahl von Schweinefleischerzeugnissen, u. a. f(cid:252)r frisches und gefrorenes Schweinefleisch sowie Verarbeitungserzeugnisse aus Schweinefleisch, Ausfuhrerstattungen gew(cid:228)hrt. Aus- fuhrerstattungen sind f(cid:252)r den europ(cid:228)ischen Schweinefleischmarkt eine gro(cid:223)e Hilfe, denn durch sie wurde 1999 die Ausfuhr von beinahe 800 000 Tonnen Schweinefleisch nach Drittl(cid:228)ndern gef(cid:246)rdert. Da der Druck auf den Schweinefleischmarkt der Gemeinschaft weiter anhielt, hat die Kommission die verh(cid:228)ltnis- m(cid:228)(cid:223)ig hohen Ausfuhrerstattungen (cid:252)ber ein Jahr lang beibehalten. Es trifft zu, da(cid:223) die Kommission f(cid:252)r frisches und gefrorenes Schweinefleisch, das f(cid:252)r Ru(cid:223)land bestimmt ist, nicht mehr die besonders hohe Ausfuhrerstattung gew(cid:228)hrt. F(cid:252)r diese Ausfuhren gilt aber immer noch die normale Ausfuhrerstattung. Es sei darauf hingewiesen, da(cid:223) die Kommission bei der Festsetzung der Erstattung die begrenzte Nachfrage der Ausfuhrm(cid:228)rkte, die angespannte Haushaltslage sowie die Mengenbeschr(cid:228)nkungen im Rahmen des WTO- (cid:220)bereinkommens ber(cid:252)cksichtigen mu(cid:223). Die Kommission hat mit den Mitgliedstaaten mehrfach (cid:252)ber andere m(cid:246)gliche Ma(cid:223)nahmen (wie z. B. die Schaffung von freiwilligen Hilfsfonds) gesprochen, aber bislang haben diese (cid:220)berlegungen bei den meisten Mitgliedstaaten nur wenig Unterst(cid:252)tzung gefunden. Die Kommission wird sich aber weiter mit dieser Frage befassen. (2000/C 303 E/075) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2622/99 von Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Bauvorhaben im Valle de Bustarviejo (Spanien) (12. Januar 2000) Ein privates Unternehmen plant den Bau eines Hotels im Valle de Bustarviejo (Madrid, Spanien), genauer, im Bezirk (cid:132)Tejera(cid:147), der g(cid:228)nzlich als nicht bebaubares Schutzgebiet ausgewiesen ist. Nach Auskunft des B(cid:252)rgermeisters von Bustarviejo ist dieses private Vorhaben die Genehmigungen gem(cid:228)(cid:223) den Vorschriften von der Umweltbeh(cid:246)rde und dem Amt f(cid:252)r (cid:214)ffentliche Arbeiten sowie der Gemeinde- verwaltung genehmigt worden. Mitglieder von Umwelt-, Kultur-, Frauen-, J(cid:228)ger- und Viehz(cid:252)chterverb(cid:228)nden haben jedoch auf das Fehlen von Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fungen in bezug auf die lokale Flora und Fauna hingewiesen, die zahlreiche gesch(cid:252)tzte Arten aufweist. Sie gehen davon aus, da(cid:223) sich die Realisierung des Projekts (cid:252)beraus nachteilig auf das Tal auswirken wird, und zwar nicht nur optisch, sondern auch (cid:246)kologisch, da die Wasserentnahme aus einem Bachlauf bzw. einen Brunnen erfolgen soll. Sie machen geltend, da(cid:223) die Entnahme von 7 000 Kubikmetern Wasser j(cid:228)hrlich Auswirkungen auf die Land- und Forstwirtschaft sowie die Viehzucht haben wird und die Abw(cid:228)sser von mehr als hundert Personen zweifellos eine Verschmutzungsgefahr f(cid:252)r den Bachlauf im Tal darstellen. K(cid:246)nnte die Kommission in Anbetracht der Tatsache, da(cid:223) die Lokale LEADER-Aktionsgruppe der Sierra Norte der Stadt Madrid 16 Millionen Peseten zu diesem Projekt beisteuert, im konkreten Fall der Realisierung des Vorhabens pr(cid:252)fen, ob die Richtlinie 85/337/EG (1) (cid:252)ber die Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung und die Habitat-Richtlinine 92/43/EG (2) erf(cid:252)llt sind und ob das Projekt mit den Umweltzielen des Programms LEADER vereinbar ist? (1) ABl. L 175 vom 5. 7. 1985, S. 40. (2) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992, S. 7


title: WRITTEN QUESTION E-2623/99 by Olivier Dupuis (TDI) to the Commission. The state of the development of the Lyon-Turin-Milan-Verona-Venice-Trieste.

eurovoc_concepts:
EU financing
European Economic Interest Grouping
France
Italy
co-financing
combined transport
common transport policy
large-scale construction
rail network
rail transport
transport infrastructure

text: 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/27 (2000/C 330 E/029) WRITTEN QUESTION E-2617/99 by Chris Davies (ELDR) to the Commission (12 January 2000) Subject: Environmental effects of growth in UK sheep numbers What is the Commission(cid:146)s assessment of the growth in UK sheep numbers, and of the consequent effects upon habitats and species diversity, since Britain joined the former European Economic Community and became subject to the common agricultural policy? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (4 February 2000) Sheep numbers in the United Kingdom remained fairly stable in the first years following accession to the Community in 1973 but began to rise steadily in the 1980(cid:146)s after the commencement of the sheepmeat regime. This period saw a significant development in export opportunities due to easier access to the French market. Between 1980 and 1993 sheep numbers rose by 40 % in the United Kingdom. Following the reform of the sheep regime and introduction of individual limits for producers in 1993, numbers stabilized although they have risen again in 1997 and 1998 in the wake of the bovine spongiform encephalopathy (BSE) crisis and the resulting increase in demand for lamb. Sheep numbers are expected to decline in 1999 and 2000. Article 5d of Regulation (EEC) No 3013/89 of 25 September 1989 on the common organisation of the market in sheepmeat and goatmeat (1) has provided a mechanism for the United Kingdom to link the payment of direct support to respect for the environment in so far as sheep production is concerned. The British authorities have indicated that they have made use of this provision in order to avoid problems of overgrazing. This provision has now been greatly strengthened in Article 3 of Regulation 1259/99 in the recent common agricultural policy reform. Community nature conservation legislation (2) also provides a relevant framework for ensuring that sheep stocking levels do not lead to ecological damage in areas of high nature conservation value, included in the Natura 2000 network of protected areas. (1) OJ L 296, 14. 10. 1989. (2) Council Directive 79/409/EEC on the conservation of wild birds (OJ L 103, 25. 4. 1979) and Council Directive 92/43/EEC on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (OJ L 206, 22. 7. 1992). (2000/C 330 E/030) WRITTEN QUESTION E-2623/99 by Olivier Dupuis (TDI) to the Commission (12 January 2000) Subject: The state of the development of the Lyon-Turin-Milan-Verona-Venice-Trieste According to forecasts concerning the construction of the TEN Lyon-Trieste route, work on this line should be finished in 2010. In particular, the Turin-Milan section is scheduled to be completed in 2006, the Milan-Verona and Verona-Venice sections in 2008 and the Venice-Trieste section in 2010. This network, one of the 14 trans-European projects in the transport sector to be cofinanced by the Union, represents one of the most important components of the future development of communications within the Union and should also contribute to greatly strengthening links between Member States and the states of central and south-eastern Europe, tackling the problems posed today by the transport of goods by road, in particular the environmental problems in the Alpine region. C 330 E/28 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 Does not the Commission believe that in view of the particular importance of this project, it would be appropriate to speed up its completion, with particular regard to the Lyon-Turin link? Can the Commission indicate the reasons why the main parties interested in the project have shown such little desire to hasten its completion? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (3 March 2000) The Commission has always very clearly expressed its support for the combined-transport Lyon-Trieste high speed train (TGV) project. That support has taken the practical form of Community subsidies (roughly EUR 120 million) granted to studies for the French, Italian and international parts of the (cid:145)Alpetunnel(cid:146) European Economic Interest Group (EEIG) since 1993. Half of the financial support provided by the European budget has been earmarked for the international section, including the geotechnical studies for the tunnel, which has a cross-frontier base, and for the major studies of the interoperability between the French and Italian networks. At the Franco-Italian Summit held in N(cid:239)mes in 1999 the heads of state and government stressed that the timetable required the EEIG studies to be completed in 2000. The intention, on the basis of those studies, was to take a political decision concerning the subsequent stages of the project (including the base tunnel). It should be noted that, for the Torino-Trieste section, where 460 km of new line are planned, the preparatory work has already begun on the key nodes. Building work on the Torino-Milano and Padova- Mestre sections is to begin in 2000 and these sections should be operational in 2006. The Commission attaches the greatest importance to reaching a political agreement on the basis of the studies already carried out, which would enable the international link to be provided in accordance with the timetable. (2000/C 330 E/031) WRITTEN QUESTION E-2626/99 by Roberta Angelilli (UEN) to the Commission (12 January 2000) Subject: New ATAC programme and increased pollution in Rome Recently the Rome municipal authority and the municipal public transport company (ATAC) have made several adjustments to the transport programme in the 2nd and 4th municipal districts. The new programme has been strongly opposed by users of the public transport system, as it means that several bus routes will be changed; this will lead to a re-routing of traffic onto roads which are unsuitable for such purposes and hence to an upsurge in air and noise pollution levels. Furthermore, the new ATAC programme makes it far more complicated to use public transport and forces passengers to take two or three different buses where previously they would have had to take just one. Journey times have thus been considerably lengthened. Can the Commission answer the following: 1. Does it not believe that the above measures are in breach of Directive 96/61/EC (1) on integrated pollution prevention and control and of Directive 70/220/EEC (2) and subsequent amendments on air pollution by gases from engines of motor vehicles? 2. Does the increase in pollution which has been registered in several areas not run counter to Directive 82/884/EEC on the limit value for lead in the air?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2641/99 af Elizabeth Lynne (ELDR) til Kommissionen. Sundhed og sikkerhed i EU-institutionernes bygninger.

eurovoc_concepts:
EU law
building safety
contract staff
legal status
occupational safety
regulations for civil servants
right to justice
seat of institution

text: C 330 E/32 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/034) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2641/99 af Elizabeth Lynne (ELDR) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Sundhed og sikkerhed i EU-institutionernes bygninger Vil Kommissionen oplyse, hvilken juridisk status EU-institutionernes bygninger har, is(cid:230)r med hensyn til sikkerheds- og sundhedslovgivning? Findes der en s(cid:230)rlig ordning for Europa-Parlamentet, eller er medlem- merne beskyttet af den belgiske lovgivning, n(cid:229)r de er i Bruxelles, af den franske, n(cid:229)r de er i Strasbourg, og af den luxembourgske, n(cid:229)r de er i Luxembourg? Hvilken juridisk beskyttelse har EP-medlemmer og deres ansatte, for ikke at tale om Parlamentets egne ansatte, mod et usikkert og usundt arbejdsmiljł? I hvor stor udstr(cid:230)kning er F(cid:230)llesskabets sundheds- og sikkerhedslovgivning blevet h(cid:229)ndh(cid:230)vet i forbindelse med EU-institutionernes bygninger? Hvilke retsmidlerer der til r(cid:229)dighed for de ansatte i EU-institutionerne for at tage hłjde for et usikkert og usundt arbejdsmiljł? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (16. februar 2000) I henhold til artikel 5, stk. 1, af R(cid:229)dets direktiv 89/391/E(cid:216)F af 12. juni 1989 om iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (1) har arbejdsgiveren pligt til at sikre arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i alle forhold, der er forbundet med arbejdet. Den Europ(cid:230)iske Unions institutioner skal som arbejdsgivere og forvaltere af store virksomheder derfor over- holde kravene om sikkerhed, hygiejne og sundhed, s(cid:229)ledes som de fremg(cid:229)r af en r(cid:230)kke lovbestemmelser. F(cid:230)llesskabsrettens minimumkrav med hensyn til sikkerhed og sundhed p(cid:229) arbejdspladsen er nedlagt i direktiv 89/391/E(cid:216)F og en r(cid:230)kke senere direktiver (2), der alle er vedtaget efter forslag fra Kommissionen og godkendt af Parlamentet. Med hensyn til forebyggelse og beskyttelse er der i artikel 7 af direktiv 89/ 391/E(cid:216)F opstillet retningslinjer for, hvilke foranstaltninger arbejdsgiverne skal tr(cid:230)ffe. Direktivets vigtigste krav er: bedłmmelse af arbejdsmiljłet og forebyggelse af risici; overv(cid:229)gning af planer og arbejdsmiljłer for bygninger, der anvendes i forbindelse med arbejdet; analyse og overv(cid:229)gning af arbejdspladsens hygiejne og af dens sociale beredskab; udarbejdelse og formidling af retningslinjer for sikkerhed og hygiejne; opl(cid:230)ring af arbejdstagerne inden for forebyggelse, sikkerhed og sundhed; samordning med og orientering af kontrahenter og underleverandłrer i spłrgsm(cid:229)l vedrłrende sikkerhed og sundhed; r(cid:229)dgivning til arbejds- tagerne og deres repr(cid:230)sentanter i alle spłrgsm(cid:229)l vedrłrende sikkerhed og sundhed p(cid:229) arbejdspladsen. EU-institutionerne er ikke omfattet af national sundheds- og sikkerhedslovgivning. Imidlertid er det klart, at institutionerne overholder f(cid:230)llesskabsretten p(cid:229) dette punkt. Desuden er det naturligvis tilladt EU-institutionerne at tilvejebringe en hłjere sikkerheds- og sundhedsstan- dard end den, der foreskrives i lovgivningen. Faktisk har Kommissionen n(cid:229)et en hłjere standard med hensyn til bygningers udformning, forskrifter vedrłrende rygning, forebyggelse af brand og procedurer i forbindelse med evakuering, alvorlig og umiddelbar risiko eller madhygiejne. Mulighederne for klageadgang for tjenestem(cid:230)nd ansat ved EU-institutionerne fremg(cid:229)r af Tjenestemands- vedt(cid:230)gten (artikel 90); for personale under andre ans(cid:230)ttelsesformer er dette angivet i ans(cid:230)ttelseskontrak- ten, afh(cid:230)ngigt af dennes juridiske status. 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/33 Der g(cid:230)lder s(cid:230)rlige bestemmelser for medlemmer af Europa-Parlamentet og disses personale. Da Kommis- sionen ikke er ansvarlig for besvarelsen af denne del af spłrgsm(cid:229)let, henvises det (cid:230)rede medlem til Europa- Parlamentets Generalsekretariat med henblik p(cid:229) yderligere oplysninger. (1) EFT L 183 af 29. 6. 1989. (2) 89/654/E(cid:216)F, 89/655/E(cid:216)F og 89/656/E(cid:216)F (EFT L 393 af 30. 12. 1989), 90/269/E(cid:216)F og 90/270/E(cid:216)F (EFT L 156 af 21. 6. 1990), 92/57/E(cid:216)F og 92/58/E(cid:216)F (EFT L 245 af 26. 8. 1992). (2000/C 330 E/035) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2643/99 af Andrew Duff (ELDR) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Bestemmelser og forordninger om inspektion af slagterier i Det Forenede Kongerige Er Kommissionen tilfreds med den britiske lovfra1995 om dyrs velf(cid:230)rd(slagtning eller aflivning), som skal forestille at gennemfłre direktiv 93/119/EF (1) om beskyttelse af dyr p(cid:229) slagte- eller aflivningstidspunktet? Hvor mange klager har Kommissionen modtaget fra britiske landbrugere om gennemfłrelsen af dette direktiv? Hvorfor koster slagtning af et lam efter Kommissionens opfattelse omkring 17 EUR i Det Forenede Kongerige og under 5 EUR i Frankrig? (1) EFT L 340 af 31. 12. 1993, s. 21. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (29. februar 2000) Direktiv 93/119/EF af 22. december 1993 om beskyttelse af dyr p(cid:229) slagte- eller aflivningstidspunktet er blevet gennemfłrt i Det Forenede Kongeriges lovgivning, og Kommissionen har ikke indtryk af, at der for łjeblikket skulle v(cid:230)re problemer med gennemfłrelse og h(cid:229)ndh(cid:230)velse af den p(cid:229)g(cid:230)ldende nationale lovgivning i denne medlemsstat. Kommissionen har ikke modtaget nogen klager fra landm(cid:230)nd i Det Forenede Kongerige eller fra disses organisationer vedrłrende dette direktiv. Kommissionen har imidlertid noteret sig den rapport, som en arbejdsgruppe vedrłrende regulering af kłdsektoren for nylig forelagde de britiske myndigheder. Omkostningerne ved slagtning omfatter b(cid:229)de slagteriernes normale handelsomkostninger og afgifterne til den officielle veterin(cid:230)rkontrol. Disse omkostninger er ikke ens i medlemsstaterne (1). Blandt andet kan handelsomkostningerne variere, selv inden for den enkelte medlemsstat, afh(cid:230)ngigt af faktorer som f. eks. slagteriets ejerforhold (privat, kommunalt eller kooperativt ejet), lokale arbejdskraftomkostninger, beskat- ning og forskellige andre faktorer. Kommissionen er derfor ikke i stand til n(cid:230)rmere at kommentere de konkrete tal, der er n(cid:230)vnt. Hvis det (cid:230)rede medlem kan freml(cid:230)gge mere detaljerede oplysninger om den p(cid:229)st(cid:229)ede forskel i omkost- ninger og om grundlaget for beregningen af disse omkostninger, er Kommissionen naturligvis rede til at se n(cid:230)rmere p(cid:229) sagen. (1) R(cid:229)dets direktiv 85/73/E(cid:216)F af 29. januar 1985, som (cid:230)ndret og konsolideret ved R(cid:229)dets direktiv 96/43/EF (EFT L 162 af 1. 7. 1996), indeholder bestemmelser om harmonisering af reglerne om finansiering af veterin(cid:230)rundersłgelsen og -kontrollen. Men ifłlge direktivets artikel 5, stk. 3, kan en medlemsstat opkr(cid:230)ve belłb, der er stłrre end EF- afgifterne, forudsat at den samlede afgift, som medlemsstaten opkr(cid:230)ver, ikke overstiger de faktiske undersłgelses- udgifter


title: WRITTEN QUESTION E-2700/99 by Alexander de Roo (Verts/ALE), Torben Lund (PSE) and Cristina García-Orcoyen Tormo (PPE-DE) to the Commission. Revision of the Packaging and Packaging Waste Directive 94/62/EC.

eurovoc_concepts:
directive (EU)
drafting of EU law
packaging product
waste
waste recycling

text: 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/41 3. What scientific studies have been carried out on the health effects of waste to energy incinerators on communities in the EU? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (4 February 2000) There are no specific standards for the distance of a landfill site to housing. However, Annex I to Council Directive 1999/31/EC of 26 April 1999 on the landfill of waste (1) provides that the location of a landfill must take into consideration requirements relating to the distance from the boundary of the site to residential areas. The approach taken in regulating the co-existence of industry and housing is twofold. On the one hand, Community legislation provides for requirements to limit the impact regardless of the location; and on the other hand it sets quality standards for ambient air or water. There is no specific legislation which regulates the distance between industrial installations and housing areas. Most studies concerning health effects have been carried out on the basis of specific pollutants rather than specific industrial sources, since the chemistry of pollutants is independent of the source. However, several preparatory studies were carried out to evaluate the costs and benefits of the current proposal for a directive on waste incineration (2). In particular the study (cid:145)Economic evaluation of the draft incineration directive(cid:146) (3) gives a good overview of the impact of municipal waste incineration. Though it has financed a number of projects relating to the health effects of air pollution in general, the Commission has not financed any studies on the specific effects of waste incinerators on human health. However, the work programme of the (cid:145)Environment and health(cid:146) key action of the (cid:145)Quality of life and management of living resources(cid:146) thematic programme (4) of the 5th framework programme of research and technological development (RTD) is open for proposals on that subject. (1) OJ L 182, 16. 7. 1999. (2) OJ C 372, 2. 12. 1998. (3) (4) OJ L 64, 12. 3. 1999. ISBN 92-828-0083-0, European Communities 1997. (2000/C 330 E/045) WRITTEN QUESTION E-2700/99 by Alexander de Roo (Verts/ALE), Torben Lund (PSE) and Cristina Garc(cid:237)a-Orcoyen Tormo (PPE-DE) to the Commission (12 January 2000) Subject: Revision of the Packaging and Packaging Waste Directive 94/62/EC Article 6(3)(b) of Directive 94/62/EC (1), adopted in 1994 after lengthy negotiations, reads: No later than six months before the end of the five-year phase referred to in paragraph 1(a) the Council shall, acting by qualified majority and on a proposal from the Commission, fix targets for the second five-year phase referred to in paragraph 1(c). This process shall be repeated every five years thereafter. Article 6(1)(c) reads: No later than 10 years from the date by which this Directive must be implemented in national law, a percentage of packaging waste will be recovered and recycled, which will have to be determined by the Council in accordance with paragraph 3(b) with a view to substantially increasing the targets mentioned in paragraph (a) and (b). C 330 E/42 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 Given this clear legal commitment by the Council and the EP to increase substantially the targets in a proposal to be published by the end of 1999 or early 2000, when will the Commission present its proposal for a revision of the Directive to the EP and the Council? With more specific respect to the targets, will the Commission include a common objective for recycling and reuse? (1) OJ L 365, 31. 12. 1994, p. 10. Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (16 March 2000) The obligation to revise substantially the recovery and recycling targets is provided in Article 6. 3(b) and Article 6. 1(c) of Directive 94/62/EC of the Parliament and the Council of 20 December 1994 on packaging and packaging waste. The compromise reached by the Parliament and the Council, after lengthy discussions in the conciliation committee, consisted of a first range of quantified targets for recovery and recycling, to be achieved by mid-2001 and a commitment by the Community legislator to significantly increase these targets in a second phase to be concluded by mid-2006. Many people and organisations are involved in the packaging chain including economic operators, consumers, environmental organisations and authorities. They have a wide variety of different interests. This makes it necessary to set up a framework for dialogue in order to ensure a balanced approach. This process is enabling the Commission to evaluate the situation correctly and to develop possible solutions to make the Directive more effective. Several options have been presented to and discussed with interested parties and the Member States, but the measures to be finally proposed by the Commission are still under consideration internally. The revision process is taking more time than initially foreseen. However the Commission intends to present a formal proposal for the revision of the Directive to the Council and the Parliament, in order to for them to adopt the measures in due time. (2000/C 330 E/046) WRITTEN QUESTION E-2705/99 by Ian Hudghton (Verts/ALE) to the Commission (12 January 2000) Subject: Fisheries (cid:129) Reallocation of FIFG If a Member State does not use its entire allocation of FIFG funds, can the Commission confirm whether than Member State has the discretion to reallocate the funds under a different programme in sectors other than fisheries? If so, can the Commission provide examples of where this practice has been followed? (2000/C 330 E/047) WRITTEN QUESTION E-2706/99 by Ian Hudghton (Verts/ALE) to the Commission (12 January 2000) Subject: Fisheries (cid:129) FIFG and the UK Could the Commission provide statistics as to the availability of funds under the FIFG for the United Kingdom in 1998 and 1999 and the extent of their utilisation, specifying in particular any (cid:145)unused(cid:146) amounts?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2624/99 di Olivier Dupuis (TDI) alla Commissione. Nuove disposizioni legislative riguardanti gli stranieri in Romania.

eurovoc_concepts:
Romania
accession to the European Union
foreign national
political rights
residence permit

text: 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/87 Tuttavia, la Commissione ritiene che la regola delle associazioni sportive, che limita il numero di giocatori non professionisti con nazionalit(cid:224) di altri Stati membri che possono essere schierati in una partita, sia anch(cid:146)essa contraria alla normativa comunitaria, e in particolare all(cid:146)articolo 7(2) del regolamento del Consiglio (CEE) n. 1612/68 del 15 ottobre 1968, relativo alla libert(cid:224) di circolazione dei lavoratori all(cid:146)interno della Comunit(cid:224) (2). La disposizione in questione stabilisce che i lavoratori comunitari debbano godere degli stessi vantaggi sociali e fiscali dei lavoratori nazionali. La Corte di giustizia ha sancito piø volte che la disposizione si applica alle attivit(cid:224) del tempo libero (3), ed Ł indiscutibile che praticare un(cid:146)attivit(cid:224) sportiva a titolo non professionista costituisce un(cid:146)attivit(cid:224) ricreativa. Resta da stabilire in base alle caratteristiche dell(cid:146)attivit(cid:224) se lo sport praticato dai dilettanti sia o meno un(cid:146)attivit(cid:224) con un riscontro economico. (1) Causa C-415/93, [Racc. ] 1995, I-4921. (2) GU L 257 del 19. 10. 1968. (3) Causa C-334/94 [Racc. ] 1996; I-1307. (2000/C 280 E/089) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2624/99 di Olivier Dupuis (TDI) alla Commissione (12 gennaio 2000) Oggetto: Nuove disposizioni legislative riguardanti gli stranieri in Romania La Commissione «Difesa» della Camera dei deputati del Parlamento della Romania ha approvato recente- mente un progetto di legge riguardante il regime degli stranieri in Romania, progetto gi(cid:224) approvato dal Senato della Romania il 10 settembre 1998. Secondo detto progetto, sarebbe vietato ai cittadini stranieri residenti in Romania di finanziare o fondare partiti politici, organizzazioni o gruppi politici sul territorio rumeno nonchØ di partecipare a manifestazioni riguardanti la vita politica del paese. Oltre a ci(cid:242) ogni persona fisica o giuridica che accoglie stranieri per un periodo superiore a cinque giorni dovrebbe avvertire le autorit(cid:224) locali di polizia. Secondi detto progetto di legge infine il permesso di soggiorno potrebbe essere concesso soltanto ai residenti che godono di un(cid:146)assicurazione malattia. legge gi(cid:224) approvato dal Senato, dovesse essere Non ritiene la Commissione che se detto progetto di approvato definitivamente tale e quale dal Parlamento di Bucarest, la Romania si troverebbe in una situazione di evidente violazione dei suoi impegni assunti quale paese candidato all(cid:146)Unione dell(cid:146)UE? Quali iniziative ha intrapreso o intende intraprendere la Commissione per diffidare le autorit(cid:224) rumene compe- tenti, cominciando con il Parlamento, dal procedere all(cid:146)adozione definitiva di detto progetto di legge nella sua attuale formulazione? Risposta data dal sig. Verheugen a nome della Commissione (22 febbraio 2000) Il progetto di legge concernente il regime degli stranieri in Romania approvato dal Senato il 10 settembre 1998 non Ł stato ancora approvato dalla Camera dei deputati. L(cid:146)attuale legislazione (legge n. 25/1969 sul regime degli stranieri) Ł obsoleta e la Commissione ha sottolineato nella sua ultima relazione periodica sui progressi della Romania verso l(cid:146)adesione, approvata il 13 ottobre 1999 (1), come pure nell(cid:146)adesione al partenariato che il Consiglio ha approvato il 6 dicembre 1999 (2), la necessit(cid:224) di sostituire questa legge con una legislazione moderna. L(cid:146)onorevole parlamentare fa riferimento a disposizioni del progetto di legge contenenti restrizioni sull(cid:146)attivit(cid:224) politica degli stranieri che risiedono in Romania. L(cid:146)articolo 16 della Convenzione europea sui diritti dell(cid:146)uomo, che Ł stata ratificata dalla Romania, permette alle parti contraenti di imporre tali restrizioni. L(cid:146)ufficio dell(cid:146)alto commissario delle Nazioni Unite per i rifugiati (UNHCR) in Romania ha commentato le restrizioni proposte ed ha precisato che secondo la giurisprudenza della Corte europea dei diritti dell(cid:146)uomo tali restrizioni devono essere proporzionate. Una restrizione deve non solo perseguire uno scopo legittimo, ma anche prevedere una ragionevole proporzionalit(cid:224) tra i mezzi usati e la finalit(cid:224) legittima che si cerca di realizzare. Tuttavia, l(cid:146)UNHCR non ha ritenuto che le disposizioni in questione siano sproporzionate. C 280 E/88 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 in quanto membro dell(cid:146)Unione, i diritti relativi alla Dopo l(cid:146)adesione la Romania dovr(cid:224) rispettare, cittadinanza dell(cid:146)Unione. Ai sensi dell(cid:146)articolo 19 del trattato CE ogni cittadino dell(cid:146)Unione residente in uno Stato membro di cui non Ł cittadino ha il diritto di voto e di eleggibilit(cid:224) alle elezioni comunali nello Stato membro in cui risiede. La cittadinanza dell(cid:146)Unione conferisce inoltre il diritto di voto e di eleggibilit(cid:224) alle elezioni del Parlamento europeo nello Stato membro di residenza. La candidatura alle elezioni presuppone l(cid:146)appartenenza ad un partito politico e conseguentemente la possibilit(cid:224) di svolgere attivit(cid:224) politica e contribuire al finanziamento di un partito (principalmente tramite i versamenti dei tesserati). Di conseguenza, in questione sarebbero, al momento dell(cid:146)adesione, contrarie all(cid:146)articolo 19. Sebbene attualmente la Romania non sia formalmente obbligata a non approvare la legislazione contenente tali restrizioni politiche per gli stranieri Ł evidente che, in quanto paese candidato, la Romania dovrebbe sforzarsi di garantire che la sua legislazione sia gradualmente resa compatibile con quella della Comunit(cid:224). le restrizioni L(cid:146)onorevole parlamentare ha inoltre manifestato la sua preoccupazione in merito a due disposizioni contenute nel progetto di legge, ovvero l(cid:146)obbligo per chi ospita uno straniero per piø di cinque giorni di informarne le autorit(cid:224), e la regola che condiziona il rilascio di un permesso di soggiorno al possesso di una copertura assicurativa sanitaria. In base all(cid:146)accordo europeo, le parti contraenti hanno il diritto di applicare la legislazione nazionale riguardante tali questioni concernenti l(cid:146)entrata ed il soggiorno degli stranieri. Tuttavia, dopo l(cid:146)adesione, la Romania sar(cid:224) obbligata a partecipare alla cooperazione di Schengen e dovrebbe dunque successivamente rendere la sua futura legislazione, cioŁ l(cid:146)obbligo di informare le autorit(cid:224) sull(cid:146)entrata degli stranieri, compatibile anche con l(cid:146)accordo di Schengen. La Commissione mantiene un dialogo continuo con le autorit(cid:224) rumene sul ravvicinamento della legisla- zione nella prospettiva dell(cid:146)adesione alla Comunit(cid:224) e non mancher(cid:224) di informare le autorit(cid:224) rumene della necessit(cid:224) di allineare progressivamente all(cid:146)acquis le disposizioni alle quali l(cid:146)onorevole parlamentare ha fatto riferimento. (1) COM(1999) 510 def. (2) GU L 335 del 28. 12. 1999. (2000/C 280 E/090) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2630/99 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione (12 gennaio 2000) Oggetto: Riconoscimento come prodotti a denominazione di origine protetta degli Aceti Balsamici Tradizionali di Modena e Reggio Il Comitato di regolamentazione ha bocciato il riconoscimento di denominazione di origine protetta per gli Aceti Balsamici Tradizionali di Reggio e Modena. Secondo le associazioni degli agricoltori e dei produttori interessate al problema «la tutela e la valorizza- zione dei prodotti agroalimentari di qualit(cid:224) risultano insidiate da interessi esclusivamente commerciali» e da queste motivazioni deriverebbero i dinieghi, da parte del Comitato, del riconoscimento d(cid:146)origine protetta. Le origini di questi due Aceti Balsamici Tradizionali prodotti nelle provincie emiliane di Modena e Reggio risalgono al Rinascimento e al Medioevo. L(cid:146)Aceto Balsamico di Modena Ł noto dal 1508 mentre quello di Reggio Ł noto dal dodicesimo secolo. Il loro metodo di produzione da secoli prevede l(cid:146)invecchiamento in piccole botti di legni pregiati per almeno dodici anni. Sul mercato europeo, e non solo, gli Aceti tradizionali balsamici di Modena e Reggio devono continuamente difendersi dalle imitazioni. Gli esperti di agricoltura e gastronomia dello Stato italiano considerano in modo unanime l(cid:146)aceto balsamico tradizionale di Reggio e Modena un prodotto tipico ed unico, da non confondere con la produzione su scala industriale dell(cid:146)aceto. Tenuto presente quanto sopra, l(cid:146)interrogante ritiene che ci siano tutte le condizioni per il riconoscimento come prodotto a denominazione d(cid:146)origine protetta degli Aceti Balsamici Tradizionali di Reggio e Modena. Chiede se la Commissione non ritenga che esistano tutte le condizioni per riconoscere agli Aceti tradizionali Balsamici di Reggio e Modena lo status di prodotti a denominazione di origine protetta


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2683/99 från Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen. Konkurrenslagstiftning och den spanska elsektorn.

eurovoc_concepts:
Spain
common commercial policy
dominant position
electrical industry
price increase

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/101 I Europaavtalen f(cid:246)reskrivs att kandidatl(cid:228)nderna skall till(cid:228)mpa gemenskapens regelverk om statligt st(cid:246)d. Detta inneb(cid:228)r att l(cid:228)nderna (cid:228)r f(cid:246)rhindrade att bevilja otillb(cid:246)rligt st(cid:246)d till f(cid:246)retag som vill investera i deras respektive l(cid:228)nder. Kommissionen utreder f(cid:246)r n(cid:228)rvarande statligt st(cid:246)d till biltillverkare i Polen, Rum(cid:228)nien, Ungern och Slovakien. Ett f(cid:246)red(cid:246)mligt exempel p(cid:229) samarbete (cid:228)gde rum i (cid:229)r mellan Tjeckien och kommissionen, n(cid:228)r de tjeckiska myndigheterna bed(cid:246)mde ett st(cid:246)df(cid:246)rslag till Skoda (ett dotterbolag inom Volkswagenkoncernen). Gemenskapsreglerna till(cid:228)mpades och st(cid:246)dbeloppet minskades fr(cid:229)n 130 miljoner till 22 miljoner euro. (2000/C 280 E/104) SKRIFTLIG FR¯GA E-2683/99 fr(cid:229)n Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen ˜mne: Konkurrenslagstiftning och den spanska elsektorn (12 januari 2000) I oktober meddelade den spanska regeringen att om inte st(cid:246)det f(cid:246)r att t(cid:228)cka kostnaderna f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ngen till en avreglerad marknad f(cid:246)r elf(cid:246)retagen godk(cid:228)ndes skulle elr(cid:228)kningarna h(cid:246)jas f(cid:246)r konsumenterna. Nyligen gav den organisation som representerar elf(cid:246)retagen uttryck f(cid:246)r samma idØ i ett f(cid:246)rs(cid:246)k att st(cid:228)rka antagandet om att dessa (cid:229)tg(cid:228)rder, som kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att granska s(cid:229)som statligt st(cid:246)d, (cid:228)r positiva. Detta uttalande (cid:228)r inte bara sv(cid:229)rbegripligt, utan det visar ocks(cid:229) att f(cid:246)retagen, trots att avregleringen i elsektorn har godk(cid:228)nts, har en dominerande st(cid:228)llning vilket ger dem m(cid:246)jlighet att tillsammans med regeringen s(cid:228)tta sina priser utan att beakta konkurrenterna, eftersom n(cid:229)gra s(cid:229)dana inte existerar. Anser kommissionen att dessa uttalanden fr(cid:229)n den spanska regeringen och elf(cid:246)retagen (cid:228)r ett bevis f(cid:246)r att det inte finns n(cid:229)gon konkurrens i den spanska elsektorn? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 februari 2000) Den spanska regeringen har till kommissionen anm(cid:228)lt sina planer att ge ekonomisk ers(cid:228)ttning till f(cid:246)retag inom elsektorn f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa dem att anpassa sig till den konkurrens som blir f(cid:246)ljden av avregleringen av sektorn i enlighet med Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler f(cid:246)r den inre marknaden f(cid:246)r el (1). Kommissionen granskar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande anm(cid:228)lan. Eftersom granskningen (cid:228)nnu inte (cid:228)r avslutad, kan kommissionen inte meddela sina slutsatser. Kommissionen har inte nyligen utf(cid:246)rt n(cid:229)gon annan unders(cid:246)kning av konkurrensen inom elsektorn i Spanien. Kommissionen kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte besvara parlamentsledamotens fr(cid:229)ga. (1) EGT L 27, 30. 1. 1997. (2000/C 280 E/105) SKRIFTLIG FR¯GA E-2685/99 fr(cid:229)n Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: Skador vid kusten i Pontina, Italien, till f(cid:246)ljd av (cid:229)tg(cid:228)rder som regionen Latium vidtagit P(cid:229) regionen Latiums initiativ inledde man f(cid:246)r n(cid:229)gra m(cid:229)nader sedan ett antal (cid:148)milj(cid:246)sanerings(cid:229)tg(cid:228)rder(cid:148) vid Porto Badino i kommunen Terracina. Strandkanten bestr(cid:246)ddes med grus, vilket ledde till att flera kilometer Initiativet har s(cid:229)ledes haft strand f(cid:246)rst(cid:246)rdes d(cid:229) gruset anhopades och strandkanten blev otillg(cid:228)nglig


title: PREGUNTA ESCRITA E-2639/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisión. Propuestas de la Comisión sobre la OCM del algodón.

eurovoc_concepts:
Greece
agri-monetary policy
agricultural production
common organisation of markets
cotton
producer co-responsibility
production quota
reform of the CAP

text: 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/31 (2000/C 330 E/033) PREGUNTA ESCRITA E-2639/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Asunto: Propuestas de la Comisi(cid:243)n sobre la OCM del algod(cid:243)n La producci(cid:243)n de algod(cid:243)n en Grecia supera hace much(cid:237)simos aæos la cantidad nacional garantizada de 782 000 toneladas, a resultas de lo cual se imponen considerables «multas» y se reducen de forma dramÆtica los ingresos de los productores. En las nuevas propuestas de la Comisi(cid:243)n para modificar el rØgimen del algod(cid:243)n, no s(cid:243)lo se mantiene invariable el montante de la cantidad garantizada y del gasto total (770 M€) asignado en el presupuesto comunitario, sino que se propone u aumento adicional de la «corresponsabilidad», alegando como pretexto el rebasamiento del presupuesto anual. Dado que el algod(cid:243)n constituye un cultivo bÆsico para Grecia (unas 450 000 hectÆreas, mÆs de 200 000 familias empleadas en la producci(cid:243)n primaria, secundaria y terciaria, elevadas inversiones) y, al mismo tiempo, la UE es particularmente deficitaria en dicho producto: 1. 2. 3. 4. ¿tiene la Comisi(cid:243)n el prop(cid:243)sito de reconsiderar sus propuestas orientadas hacia el aumento de la cantidad mÆxima garantizada y de los correspondientes fondos presupuestarios para que respondan a los niveles reales de producci(cid:243)n? ¿Tiene intenci(cid:243)n de no aumentar las reducciones aplicadas en el caso de rebasamiento de las cantidades de referencia? ¿Piensa tomar medidas para que los pequeæos productores de algod(cid:243)n perciban la ayuda (cid:237)ntegra, sin recortes por «corresponsabilidad»? ¿QuØ otras medidas adicionales piensa adoptar para apoyar a los pequeæos productores especialmente afectados por las elevadas «multas»? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de febrero de 2000) En respuesta a los aspectos prioritarios, cuya discusi(cid:243)n solicit(cid:243) el Consejo durante el acuerdo sobre el paquete de precios para 1998-1999, con motivo del examen del rØgimen de precios, la Comisi(cid:243)n ha propuesto una reforma de la organizaci(cid:243)n comœn del mercado del algod(cid:243)n. Junto a una importante simplificaci(cid:243)n legislativa, la propuesta tiene como objetivo el mantenimiento del actual principio fundamental del rØgimen de ayuda constituido por el pago compensatorio, as(cid:237) como del actual nivel de los precios institucionales y de las cantidades nacionales garantizadas. El mantenimiento sin cambios de las actuales cantidades nacionales garantizadas y, por consiguiente, de la cantidad mÆxima garantizada responde sobre todo a consideraciones de tipo medioambiental en la medida en que tiene un efecto estabilizador de la extensi(cid:243)n de las superficies, ya limitadas por las disponibilidades de agua. Desde el punto de vista presupuestario, los gastos actuales del sector, superiores a 900 M€, muestran que pueden darse condiciones que pongan en peligro el respeto de la disciplina presupuestaria global. Los los œnicos que por el momento gozan de una protecci(cid:243)n total frente a la productores de algod(cid:243)n, fluctuaci(cid:243)n de los precios mundiales, deben, como contrapartida, tratar de no agravar la situaci(cid:243)n presupuestaria rebasando las cantidades nacionales garantizadas. Con este fin, el alza propuesta del porcentaje de reducci(cid:243)n es un factor de responsabilizaci(cid:243)n de los agricultores de cara a la producci(cid:243)n total. En este contexto, ser(cid:237)a incoherente eximir a los pequeæos productores de algod(cid:243)n del mecanismo de corresponsabilidad. Por otra parte, la Comisi(cid:243)n no tiene previsto introducir medidas de apoyo espec(cid:237)ficas en su favor. Se recuerda a Su Seæor(cid:237)a que el rØgimen de ayuda global por hectÆrea en favor de los pequeæos productores de algod(cid:243)n se suprimi(cid:243) durante la campaæa 1995/1996 con el fin de acabar con la utilizaci(cid:243)n ineficaz y no deseable de los fondos comunitarios. Estos fondos, sin embargo, pasaron a engrosar el presupuesto total asignado actualmente al sector


title: QUESTION ÉCRITE E-2643/99 posée par Andrew Duff (ELDR) à la Commission. Règles et réglementations applicables à l'inspection des abattoirs au Royaume-Uni.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
animal welfare
costing
directive (EU)
national implementing measure
protection of animals
slaughter of animals
veterinary inspection

text: 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/33 Des rŁgles particuliŁres sont appliquØes aux membres du Parlement et (cid:224) son personnel. (cid:201)tant donnØ que la Commission n(cid:146)est pas compØtente pour rØpondre (cid:224) cette partie de la question, l(cid:146)Honorable Parlementaire est invitØ (cid:224) s(cid:146)adresser au SecrØtariat gØnØral du Parlement pour de plus amples informations. JO L 183 du 29. 6. 1989. (1) (2) 89/654/CEE, 89/655/CEE et 89/656/CEE (JO L 393 du 30. 12. 1989); 90/269/CEE et 90/270/CEE (JO L 156 du 21. 6. 1990); 92/57/CEE et 92/58/CEE (JO L 245 du 26. 8. 1992). (2000/C 330 E/035) QUESTION (cid:201)CRITE E-2643/99 posØe par Andrew Duff (ELDR) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: RŁgles et rØglementations applicables (cid:224) l(cid:146)inspection des abattoirs au Royaume-Uni La Commission est-elle satisfaite du rŁglement britannique de 1995 relatif au bien-Œtre des animaux (abattage ou mise (cid:224) mort) qui vise (cid:224) mettre en (cid:156)uvre la directive 93/119/CE (1) sur la protection des animaux au moment de leur abattage ou de leur mise (cid:224) mort? Combien de plaintes la Commission a-t-elle re(cid:231)ues d(cid:146)agriculteurs britanniques quant (cid:224) l(cid:146)application de cette directive? Selon la Commission, pour quelle raison l(cid:146)abattage d(cid:146)un agneau s(cid:146)ØlŁve-t-il (cid:224) quelque 17 euros au Royaume-Uni, contre moins de 5 euros en France? (1) JO L 340 du 31. 12. 1993, p. 21. RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (29 fØvrier 2000) La directive 93/119/CE du 22 dØcembre 1993 concernant la protection des animaux au moment de leur abattage ou de leur mise (cid:224) mort a ØtØ transposØe dans la lØgislation du Royaume-Uni et la Commission n(cid:146)a pas connaissance de problŁmes Øventuels en ce qui concerne la mise en (cid:156)uvre de la lØgislation nationale en question dans cet (cid:201)tat Membre. La Commission n(cid:146)a re(cid:231)u aucune plainte de la part d(cid:146)agriculteurs britanniques ou de leurs organisations reprØsentatives quant (cid:224) l(cid:146)application de cette directive. La Commission a toutefois connaissance du rapport d(cid:146)un groupe de travail sur la rØglementation dans le secteur de la viande, qui a ØtØ rØcemment prØsentØ aux autoritØs britanniques. Le coßt de l(cid:146)abattage englobe (cid:224) la fois le coßt commercial normal des abattoirs et les redevances exigØes pour le contr(cid:244)le vØtØrinaire officiel. Ces coßts ne sont pas identiques dans les diffØrents (cid:201)tats Membres (1). Les coßts commerciaux, en particulier, peuvent varier mŒme (cid:224) l(cid:146)intØrieur des (cid:201)tats Membres en fonction de facteurs tels que le statut de l(cid:146)abattoir (privØ, municipal ou coopØratif), le coßt de la main-d(cid:146)(cid:156)uvre locale, la fiscalitØ et de nombreux autres facteurs. La Commission n(cid:146)est par consØquent pas en mesure de commenter les chiffres qui ont ØtØ citØs. Au cas oø des informations plus dØtaillØes concernant des diffØrences de coßts et la base sur laquelle ils ont ØtØ calculØs seraient fournies par l(cid:146)Honorable Parlementaire, la Commission serait disposØe (cid:224) rØexaminer cette question. (1) La directive 85/73/CE, du 29 janvier 1985 modifiØe et codifiØe par la directive 96/43/CEE du Conseil (JO L 162 du 1. 7. 1996) prØvoit l(cid:146)harmonisation des rŁgles de financement des inspections et contr(cid:244)les vØtØrinaires. L(cid:146)article 5, paragraphe 3 permet toutefois aux (cid:201)tats Membres d(cid:146)appliquer des redevances d(cid:146)un montant supØrieur (cid:224) celui des redevances communautaires pour autant que le montant total des redevances appliquØes n(cid:146)excŁde pas celui des coßts d(cid:146)inspection