title: Kommissionens forordning (EF) nr. 81/2000 af 13. januar 2000 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af havre inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1897/1999 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
export refund
market intervention
oats
over-production

text: 14. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 10/29 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 81/2000 af 13. januar 2000 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af havre inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1897/1999 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), 30. senest ændret ved forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/ 95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyr- relser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2513/98 (4), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1897/ 1999 af 2. september 1999 om en særlig interventionsforan- staltning for korn i Finland og Sverige (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2482/1999 (6), særlig artikel 8, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) En licitation over eksportrestitutionen for havre, der er produceret i Finland og Sverige til eksport fra Finland og Sverige til alle tredjelande, blev åbnet ved forordning (EF) nr. 1897/1999; i artikel 8 i forordning (EF) nr. 1897/1999 er det fastsat, at Kommissionen på grundlag af de meddelte bud efter proceduren i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitu- tion under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forord- ning (EF) nr. 1501/95; i dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen; (3) (4) anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører, at maksimumseksportrestitutionen fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For bud, der meddeles fra den 7. indtil den 13. januar 2000 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1897/1999 omhandlede licitation, fastsættes maksimumseksportrestituti- onen for havre til 61,90 EUR/t. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 14. januar 2000. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 13. januar 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 313 af 21. 11. 1998, s. 16. (5) EFT L 233 af 3. 9. 1999, s. 10. (6) EFT L 303 af 26. 11. 1999, s. 3


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 84/2000 της Επιτροπής, της 13ης Ιανουαρίου 2000, για καθορισμό της μέγιστης μείωσης των δασμών κατά την εισαγωγή αραβοσίτου στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2775/1999

eurovoc_concepts:
CCT duties
Spain
award of contract
import
maize
third country

formats: pdf print

text: L 10/32 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 14. 1. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 84/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 13ης Ιανουαρίου 2000 για καθορισµό της µέγιστης µείωσης των δασµών κατά την εισαγωγή αραβοσίτου στο πλαίσιο του διαγωνισµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2775/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί δηµιουργίας κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), και ιδίως το άρθρο 12 παρά- γραφος 1, Εκτιµώντας: (1) (2) ότι έχει προκηρυχθεί διαγωνισµός για τη µέγιστη µείωση του δασµού κατά την εισαγωγή αραβοσίτου στην Ισπανία µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2775/1999 της Επιτροπής (3)· ότι, κατ’ εφαρµογή του άρθρου 5 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1839/95 της Επιτροπής (4), όπως τροποποιήθηκε από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1963/95 (5), η Επιτροπή δύναται, σύµφωνα µε τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 23 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, να αποφασίσει τον καθορισµό µιας µέγιστης µείωσης του δασµού κατά την εισαγωγή· ότι για τον καθορισµό αυτό πρέπει κυρίως να ληφθούν υπόψη τα κριτήρια που προβλέπονται στα άρθρα 6 και 7 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1839/95· ότι ο διαγωνι- σµός θα κατακυρωθεί στους ενδιαφεροµένους που συµµετέ- χουν, των οποίων οι προσφορές ανταποκρίνονται στο επί- πεδο της µέγιστης µείωσης του δασµού κατά την εισαγωγή ή είναι µικρότερες αυτού του επιπέδου· (3) (4) ότι η εφαρµογή των κριτηρίων που προβλέπονται ανωτέρω στη σηµερινή κατάσταση της αγοράς του εν λόγω σιτηρού, οδηγεί στον καθορισµό της µέγιστης µείωσης του δασµού κατά την εισαγωγή στο ποσό που αναφέρεται στο άρθρο 1· ότι η επιτροπή διαχείρισης σιτηρών δεν διατύπωσε γνώµη στην προθεσµία που όρισε ο πρόεδρός της, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Για τις προσφορές που ανακοινώνονται στο πλαίσιο του διαγωνι- σµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2775/1999 από τις 6 έως τις 13 Ιανουαρίου 2000, η µέγιστη µείωση του δασµού κατά την εισαγωγή αραβοσίτου καθορίζεται σε 69,70 EUR/t για µέγιστη συνολική ποσότητα 20 000 t. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 14 Ιανουαρίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 13 Ιανουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 334 της 28. 12. 1999, σ. 7. (4) ΕΕ L 177 της 28. 7. 1995, σ. 4. (5) ΕΕ L 189 της 10. 8. 1995, σ. 22


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2656/99 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Raad. Schadeloosstelling van EU-onderdanen bij (verkeers)ongevallen in Zwitserland.

eurovoc_concepts:
EU national
Switzerland
agreement (EU)
insurance indemnity
road transport
transport accident

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 280 E/95 (2000/C 280 E/096) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2656/99 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Raad (13 januari 2000) Betreft: Schadeloosstelling van EU-onderdanen bij (verkeers)ongevallen in Zwitserland Lacunes in de Zwitserse wetgeving bieden verzekeringsmaatschappijen de mogelijkheid om de toekenning van schadevergoedingen, voortvloeiend uit de burgerlijke aansprakelijkheid, gedurende een lange tijd voor zich uit te schuiven. Deze bron van rechtsonzekerheid treft ook EU-onderdanen die het slachtoffer zijn van (verkeers)ongevallen in Zwitserland. Zij komen terecht in een juridische procedureslag zonder uitzicht op een billijke vergoeding binnen een redelijke termijn. De voorgestelde ratificatie van het EU-transportverdrag met Zwitserland in de loop van 2000 dient aangegrepen te worden om dit juridisch probleem zo snel mogelijk op te lossen. EU-onderdanen in Zwitserland hebben immers recht op dezelfde bescherming als de Zwitsers in de 15 EU-lidstaten. Volledigheidshalve dient vermeld dat toenmalig Commissievoorzitter Santer op 12 maart 1998 en op 27 juli 1998 schriftelijk in kennis werd gesteld van dit probleem (brieven van Prof. Dr. Eric Suy, voorzitter van VTB-VAB, en de Belgische vice-premier Elio di Rupo). 1. Welke initiatieven heeft de Raad genomen om de lacunes in de Zwitserse wetgeving die leiden tot een situatie van rechtsonzekerheid bij (verkeers)ongevallen in Zwitserland, te verhelpen? Zal de Raad de ratificatieprocedure van het EU-transportverdrag met Zwitserland aangrijpen om van 2. de Zwitserse regering een (cid:132)snelle, billijke en redelijke oplossing(cid:148) te eisen voor dit juridische probleem? Zo neen, waarom niet? 3. Welke stappen zal de Raad nog zetten om van de Zwitserse regering te eisen dat zo snel mogelijk een (cid:132)billijke en redelijke oplossing(cid:148) wordt gevonden voor dit juridische probleem? Antwoord (16 maart 2000) Voor wat betreft de onderdelen van de vraag waarvoor de Raad bevoegd is, verklaart de Raad het volgende: 1. De Raad beschouwt het transportverdrag met Zwitserland als een evenwichtig geheel van wederzijdse rechten en plichten. Het is in het belang van de Unie dat dit verdrag zo spoedig mogelijk in werking kan treden. Dit verdrag is niet van toepassing op verzekeringszaken. 2. De instellingen van de EU hebben het probleem van langdurige beslechtingsprocedures in geval van verkeersongevallen in derde landen erkend en waren bereid om het probleem aan te pakken met het voorstel voor de vierde richtlijn motorrijtuigenverzekering, die ten doel heeft vereenvoudigde admini- stratieve en juridische procedures in te stellen met het oog op een snellere uitbetaling van schade- vergoeding door de aansprakelijkheidsverzekeraar van de aansprakelijke partij. Nu het Parlement in zijn plenaire vergadering van 15 december 1999 amendementen heeft goedgekeurd, zal dit voorstel binnenkort aan een bemiddelingsprocedure worden onderworpen. 3. Meer bepaald ter zake van ongevallen tussen onderdanen van de Gemeenschap en van Zwitserland, kunnen de schadevergoedingspraktijken van Zwitserse maatschappijen alleen verbeterd worden door een bilaterale overeenkomst tot stand te brengen betreffende schadevergoeding bij verkeersongevallen tussen de betrokken partijen. 4. Ook al ontbreekt een verplichte compensatieregeling, het is voor verzekeringsmaatschappijen te allen tijde mogelijk om vrijwillige overeenkomsten betreffende schadevergoedingsregelingen te sluiten


title: Regolamento (CE) n. 70/2000 della Commissione, del 13 gennaio 2000, recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: L 10/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 14. 1. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 70/2000 DELLA COMMISSIONE del 13 gennaio 2000 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalità di applicazione del regime di importazione degli ortofrutticoli (1), modificato da ultimo dal in particolare l'articolo 4, regolamento (CE) n. 1498/98 (2), paragrafo 1, considerando quanto segue: (1) Il regolamento (CE) n. 3223/94 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali nel quadro dell'Uruguay Round, i criteri in base ai quali la Commissione fissa i valori forfettari all'importazione dai paesi terzi, per i prodotti e per i periodi precisati nell'al- legato. (2) In applicazione di tali criteri, i valori forfettari all'impor- tazione devono essere fissati ai livelli figuranti nell'alle- gato del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori forfettari all'importazione di cui all'articolo 4 del rego- lamento (CE) n. 3223/94 sono fissati nella tabella riportata nell'allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 14 gennaio 2000. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 13 gennaio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 198 del 15. 7. 1998, pag. 4. 14. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 10/5 al regolamento della Commissione, del 13 gennaio 2000, recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli ALLEGATO Codice NC Codice paesi terzi (1) (EUR/100 kg) Valore forfettario all'importazione 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 624 999 052 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 052 204 999 052 204 464 624 999 052 600 999 400 404 720 728 999 052 064 400 720 999 56,0 99,6 77,8 116,8 116,8 133,8 76,5 105,2 37,6 42,0 48,3 24,3 38,0 38,0 74,1 57,5 65,8 75,3 69,0 100,4 57,6 75,6 62,9 76,5 69,7 85,0 87,0 71,3 66,1 77,3 142,9 66,5 112,7 111,3 108,3 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 2645/98 della Commissione (GU L 335 del 10. 12. 1998, pag. 22). Il codice «999» rappresenta le «altre origini»


title: Kommissionens förordning (EG) nr 85/2000 av den 13 januari 2000 om de anbud som meddelats för import av majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2776/1999

eurovoc_concepts:
CCT duties
Portugal
award of contract
import
maize
third country

text: 14. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 10/33 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 85/2000 av den 13 januari 2000 om de anbud som meddelats för import av majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2776/1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1253/1999 (2) särskilt artikel 12. 1 i denna, och med beaktande av följande: 1. 2. En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Portugal har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2776/1999 (3). I enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (4), ändrad genom förordning (EG) nr 1963/95 (5), kan kommissionen på grundval av medde- lade anbud och enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 23 i förordning (EEG) nr 1766/92, besluta att inte full- följa anbudsinfordran. 3. 4. Med särskild hänsyn till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95 är det inte uppenbart att en största sänkning av importtullar skall företas. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De anbud som meddelats från och med den 7 till och med den 13 januari 2000 enligt den anbudsinfordran om sänkning av importtullar för majs som avses i förordning (EG) nr 2776/ 1999 skall inte fullföljas. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 14 januari 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel 13 januari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 334, 28. 12. 1999, s. 8. (4) EGT L 177, 28. 7. 1995, s. 4. (5) EGT L 189, 10. 8. 1995, s. 22


title: Règlement (CE) n° 72/2000 de la Commission, du 13 janvier 2000, modifiant les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation pour certains produits du secteur du sucre

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
representative price
sugar

text: L 10/8 FR Journal officiel des Communautés européennes 14. 1. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 72/2000 DE LA COMMISSION du 13 janvier 2000 modifiant les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation pour certains produits du secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (2) vu le traité instituant la Communauté européenne, (CE) no 2038/1999 du Conseil, du 13 vu le règlement septembre 1999, portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), vu le règlement (CE) no 1423/95 de la Commission, du 23 juin 1995, établissant les modalités d'application pour l'importation des produits du secteur du sucre autres que les mélasses (2), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 624/98 (3), et notamment son article 1er paragraphe 2 deuxième alinéa et son article 3 paragraphe 1, (1) considérant que les montants des prix représentatifs et des droits additionnels applicables à l'importation de sucre blanc, de sucre brut et de certains sirops ont été fixés par le règlement (CE) no 1441/1999 de la Commis- sion (4), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2720/1999 (5); considérant que l'application des règles et modalités de fixation rappelées dans le règlement (CE) no 1423/95 la Commission a connaissance aux données dont conduit à modifier lesdits montants actuellement en vigueur conformément à l'annexe du présent règlement, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les prix représentatifs et les droits additionnels applicables à l'importation des produits visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1423/95 sont fixés comme indiqué en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 14 janvier 2000. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 13 janvier 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 252 du 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 141 du 24. 6. 1995, p. 16. (3) JO L 85 du 20. 3. 1998, p. 5. (4) JO L 166 du 1. 7. 1999, p. 77. (5) JO L 327 du 21. 12. 1999, p. 49. 14. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 10/9 du règlement de la Commission, du 13 janvier 2000 modifiant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels applicables à l'importation du sucre blanc, du sucre brut et des produits du code NC 1702 90 99 ANNEXE Code NC 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Montant du prix représentatif par 100 kg net du produit en cause Montant du droit additionnel par 100 kg net du produit en cause (en EUR) 14,37 14,37 14,37 14,37 16,27 16,27 16,27 0,16 9,59 15,89 9,36 15,37 19,02 13,57 13,57 0,48 (1) Fixation pour la qualité type telle que définie à l'article 1er du règlement (CEE) no 431/68 du Conseil (JO L 89 du 10. 4. 1968, p. 3) modifié. (2) Fixation pour la qualité type telle que définie à l'article 1er du règlement (CEE) no 793/72 du Conseil (JO L 94 du 21. 4. 1972, p. 1). (3) Fixation par 1 % de teneur en saccharose


title: PREGUNTA ESCRITA E-2718/99 de Olivier Dupuis (TDI) al Consejo. Rusia: caso de Dmitry Neverovsky, objetor de conciencia encarcelado, presentado el 9 de diciembre de 1999.

eurovoc_concepts:
Russia
common foreign and security policy
conscientious objection

text: C 303 E/98 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/091) PREGUNTA ESCRITA E-2715/99 de Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Violaciones de los derechos humanos en IrÆn (18 de enero de 2000) ¿Conoce la Comisi(cid:243)n el destino o el paradero de los estudiantes detenidos el 28 de agosto de 1999 en la ciudad de Isfahan: Mehdi Rohani, Jazdi, Faghihian, Gholami y Borumand? ¿Conoce los nombres y el destino de los cuatro estudiantes condenados a muerte, segœn la declaraci(cid:243)n realizada el 12 de septiembre de 1999 por Presidente del Tribunal Revolucionario de TeherÆn, Sr. Rahbarpour? ¿Ve alguna posibilidad de intervenir en favor de estas personas o de presentar una solicitud al Gobierno iran(cid:237) haciendo alusi(cid:243)n al destino de los detenidos o condenados a muerte? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-2713/99, E-2714/99 y E-2715/99 dada por el Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n sigue con interØs al problema de los derechos humanos en IrÆn. En el marco del diÆlogo entre este pa(cid:237)s y la Uni(cid:243)n, esta œltima plantea siempre cuestiones relativas a los derechos humanos. (cid:201)se fue recientemente el caso en la reuni(cid:243)n de la Troika de la Uni(cid:243)n Europea con el Viceministro de Asuntos Exteriores iran(cid:237) en Helsinki, el 1 de diciembre de 1999. La Comisi(cid:243)n participa tambiØn en las gestiones realizadas por la Uni(cid:243)n ante IrÆn a este respecto. En otoæo de 1999, la Troika de la Uni(cid:243)n y los Estados miembros hicieron varias gestiones relativas a los 13 jud(cid:237)os iran(cid:237)es. El 3 de octubre de 1999 tuvo lugar otra gesti(cid:243)n de la Troika en relaci(cid:243)n con las sentencias a la pena capital dictadas para cuatro estudiantes. Las posibilidades de que la Uni(cid:243)n influya en la situaci(cid:243)n iran(cid:237) son relativamente limitadas, debido a la ausencia de una relaci(cid:243)n contractual y al escaso nivel de intercambios bilaterales. Sin embargo, el rØgimen iran(cid:237) sigue siendo sensible a la presi(cid:243)n internacional, ya que intenta mejorar sus lazos con la Uni(cid:243)n y otros socios. Si quiere ser eficaz, sin embargo, tal presi(cid:243)n deber(cid:237)a ser moderada, para no crear una impresi(cid:243)n de injerencia extranjera. En el caso de los 13 jud(cid:237)os iran(cid:237)es, los representantes de este pa(cid:237)s han prometido que los detenidos recibirÆn un trato «equitativo y justo». Incluso se ha sugerido que podr(cid:237)an ser liberados « en nombre del interØs nacional». Las autoridades iran(cid:237)es tambiØn son conscientes, indudablemente, de la fuerte reacci(cid:243)n internacional que suscitar(cid:237)a cualquier ejecuci(cid:243)n de l(cid:237)deres estudiantiles. (2000/C 303 E/092) PREGUNTA ESCRITA E-2718/99 de Olivier Dupuis (TDI) al Consejo (13 de enero de 2000) Asunto: Rusia: caso de Dmitry Neverovsky, objetor de conciencia encarcelado, presentado el 9 de diciembre de 1999 Dmitry Neverovsky, matemÆtico de 26 aæos procedente de Obninsk, en la regi(cid:243)n de Kaluga, se declar(cid:243) objetor de conciencia en 1997. En octubre de 1999 se inici(cid:243) un proceso penal contra Øl. Durante el juicio, celebrado los d(cid:237)as 24 y 25 de noviembre en Obninsk, el Sr. Neverovsky afirm(cid:243) una vez mÆs que se opon(cid:237)a al servicio militar como protesta contra la guerra de Chechenia. Se le conden(cid:243) a dos aæos de prisi(cid:243)n. Al parecer, Dmitry Neverovsky es hoy en d(cid:237)a el œnico objetor de conciencia encarcelado en la Federaci(cid:243)n Rusa. La Constituci(cid:243)n de la Federaci(cid:243)n Rusa garantiza, en el apartado 3 de su art(cid:237)culo 59, el derecho a la objeci(cid:243)n de conciencia y a la sustituci(cid:243)n del servicio militar obligatorio por un servicio civil alternativo. De conformidad con los art(cid:237)culos 15 y 18 de la Constituci(cid:243)n, este derecho constitucional (al igual que otros derechos y libertades civiles) es aplicable directamente, aunque la Duma estatal todav(cid:237)a no haya aprobado la ley federal por la que se regula la realizaci(cid:243)n de un servicio civil alternativo. Con arreglo a la decisi(cid:243)n 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/99 adoptada el 22 de mayo de 1996 por el Tribunal Constitucional de la Federaci(cid:243)n Rusa, la objeci(cid:243)n de conciencia al servicio militar no constituye corpus delicti, incluso aunque no exista una ley sobre el servicio civil alternativo. Por otra parte, el respeto del derecho de los ciudadanos a ejercer la objeci(cid:243)n de conciencia y la rÆpida instauraci(cid:243)n del servicio civil alternativo fueron dos de las principales condiciones para la aceptaci(cid:243)n de Rusia como Estado miembro del Consejo de Europa en 1996. ¿QuØ tipo de medidas se propone adoptar el Consejo para pedir a las autoridades de la Federaci(cid:243)n Rusa que pongan fin a la persecuci(cid:243)n penal de Dmitry Neverovsky y de los cientos de objetores de conciencia rusos y que respeten tanto los derechos de los ciudadanos rusos, garantizados por la Constituci(cid:243)n y por las organizaciones internacionales, como las obligaciones internacionales de la Federaci(cid:243)n Rusa? Respuesta (10/11 de abril de 2000) El Consejo tom(cid:243) nota de la Resoluci(cid:243)n del Parlamento Europeo, de 20 de enero, en la que se manifestaba una profunda preocupaci(cid:243)n ante la condena de dos aæos de prisi(cid:243)n impuesta al Sr. Neverovsky por protestar contra la guerra de Chechenia, acci(cid:243)n autorizada por la Constituci(cid:243)n rusa. La Presidencia pidi(cid:243) a los Jefes de Misi(cid:243)n de Moscœ que investigaran el caso del Sr. Neverovsky. De confirmarse las imputaciones, los Jefes de Misi(cid:243)n tratar(cid:237)an inmediatamente el tema con las autoridades rusas competentes. (2000/C 303 E/093) PREGUNTA ESCRITA E-2727/99 de Ulpu Iivari (PSE) al Consejo (13 de enero de 2000) Asunto: Derecho de los ciudadanos de la UE a utilizar su propio autom(cid:243)vil en otro Estado miembro El derecho a circular y residir libremente en el territorio de los Estados miembros de la Uni(cid:243)n es uno de los derechos fundamentales de los ciudadanos de la UE. As(cid:237), por ejemplo, numerosos ciudadanos n(cid:243)rdicos jubilados residen temporalmente durante largos per(cid:237)odos en otros Estados miembros. Muchos de ellos desean utilizar all(cid:237) su propio autom(cid:243)vil, matriculado en su pa(cid:237)s de origen. Sin embargo, las disposiciones nacionales de muchos Estados miembros limitan el tiempo en que se puede utilizar un autom(cid:243)vil matriculado en otro Estado miembro. ¿Tiene intenci(cid:243)n el Consejo de emprender acciones destinadas a que todo ciudadano comunitario pueda utilizar su autom(cid:243)vil, matriculado en su pa(cid:237)s de origen, durante su estancia en otro Estado miembro? Respuesta (10/11 de abril de 2000) En virtud del Tratado, s(cid:243)lo la Comisi(cid:243)n estÆ habilitada para proponer cambios a la situaci(cid:243)n actual. 1. Por el momento, la Comisi(cid:243)n no ha presentado propuestas en tal sentido y, segœn la informaci(cid:243)n de que dispone el Consejo, no se estÆ estudiando ninguna propuesta relativa a la reglamentaci(cid:243)n de la circulaci(cid:243)n por carretera. Por consiguiente, el Consejo no puede actuar al respecto en la fase actual. En lo que respecta a la fiscalidad, la Directiva 83/182/CEE, relativa a la utilizaci(cid:243)n temporal de 2. veh(cid:237)culos, estipula que los Estados miembros deben autorizar el uso temporal de veh(cid:237)culos sin pagar tasas durante un per(cid:237)odo, seguido o no, que no sea superior a seis meses, por per(cid:237)odo de doce meses. Por otra parte, el Consejo informa a Su Seæor(cid:237)a de que la Comisi(cid:243)n adopt(cid:243), el 16 de febrero de 1998, 3. una propuesta de directiva del Consejo por la que se establece el rØgimen fiscal de los veh(cid:237)culos autom(cid:243)viles de turismo trasladados con carÆcter permanente a otro Estado miembro a ra(cid:237)z de un cambio de residencia o utilizados temporalmente en un Estado miembro distinto de aquØl en que estØn matriculados. En la actualidad, se estÆ estudiando dicha propuesta en los (cid:243)rganos del Consejo


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0022/00 af Bertel Haarder (ELDR) til Kommissionen. Fælles register over asylansøgeres fingeraftryk ‐ Eurodac.

eurovoc_concepts:
Denmark
derogation from EU law
right of asylum

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/125 tst(cid:229)ende eksperter til opgave at f(cid:229) fastlagt skader p(cid:229) og łdel(cid:230)ggelse af kulturarven, is(cid:230)r den arkitektoniske og ark(cid:230)ologiske arv (monumenter og/eller lokaliteter), for(cid:229)rsaget af alle etniske og religiłse grupper i hele Kosovo; at udarbejde en liste i prioriteret r(cid:230)kkefłlge over aktioner p(cid:229) basis af undersłgelsen; og at bist(cid:229) med oprettelsen af eksperthold fra lokalt, regionalt eller fłderalt hold, som repr(cid:230)senterer etniske og religiłse grupper i regionen, og som skal udarbejde gennemfłrlighedsundersłgelser af aktivitetsplanerne og dermed bidrage til at f(cid:229) opfyldt de prioriteter, der er fastlagt gennem undersłgelsen. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r resten af Jugoslavien, henviser Kommissionen det (cid:230)rede medlem til sit svar p(cid:229) hans foreg(cid:229)ende skriftlige forespłrgsel E-1587/99 (2). (1) EFT L 299 af 20. 11. 1999. (2) EFT C 170 af 20. 6. 2000, s. 41. (2000/C 303 E/126) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0022/00 af Bertel Haarder (ELDR) til Kommissionen (13. januar 2000) Om: F(cid:230)lles register over asylansłgeres fingeraftryk (cid:129) Eurodac Med udgangspunkt i det danske forbehold over for det retslige samarbejde (Edinburgh-aftalen), kan Kommissionen da bekr(cid:230)fte eller afkr(cid:230)fte, om Danmark kan tilslutte sig det f(cid:230)lles fingeraftryksregister Eurodac. Kommissionen bedes oplyse, hvilke betingelser Danmark skal opfylde, s(cid:229)fremt Danmark skulle łnske at deltage i Eurodac p(cid:229) lige fod med de łvrige deltagende stater. Endvidere bedes Kommissionen bekr(cid:230)fte, at Danmark kun kan deltage i Eurodac-samarbejdet, s(cid:229)fremt Danmark fuldt ud accepterer EF-Domstolens jurisdiktion, Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Antonio Vitorino (29. februar 2000) Retsgrundlaget for Kommissionens forslag til en Eurodac-forordning (1) er EF-traktatens afsnit IV. Amster- dam-traktaten indeholder en protokol om Danmarks stilling, som fastl(cid:230)gger Danmarks stilling i forbindelse med foranstaltninger, der foresl(cid:229)s i henhold til afsnit IV (2). Ifłlge protokollens artikel 1 deltager Danmark ikke i vedtagelsen af foranstaltninger, der foresl(cid:229)s i henhold til afsnit IV. I artikel 2 hedder det, at ingen foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til afsnit IV, er bindende for eller finder anvendelse i Danmark. I henhold til traktatens bestemmelser, s(cid:229)dan som de finder anvendelse p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt, vil Danmark derfor ikke deltage i vedtagelsen af Eurodac-forordningen og ikke v(cid:230)re bundet af dens bestemmelser. Protokollens artikel 5 vedrłrer Danmarks stilling i forbindelse med forslag eller initiativer til udbygning af Schengen-reglerne efter bestemmelserne i traktatens afsnit IV. Den giver Danmark mulighed for at tr(cid:230)ffe afgłrelse om, hvorvidt Danmark vil gennemfłre en R(cid:229)dsbeslutning om udbygning af Schengen-reglerne i sin nationale lovgivning og dermed skabe en folkeretlig forpligtelse mellem Danmark og Schengen- staterne (3) samt i givet fald Det Forenede Kongerige og Irland. Udkastet til Eurodac-forordningen kan dog ikke betragtes som et initiativ til udbygning af Schengen-reglerne, og artikel 5 finder derfor ikke anvendelse. Protokollens artikel 7 giver Danmark mulighed for i overensstemmelse med sine forfatningsm(cid:230)ssige bestemmelser at underrette de łvrige medlemsstater om, at Danmark ikke l(cid:230)ngere łnsker at benytte sig af alle eller en del af bestemmelserne i protokollen. I s(cid:229) fald vil Danmark fuldt ud gennemfłre alle de til den tid g(cid:230)ldende relevante foranstaltninger. Hidtil har Danmark ikke meddelt, at det łnsker at anvende denne procedure. Anvendelsen af proceduren i artikel 7 ville imidlertid głre det muligt for Danmark at deltage i Eurodac p(cid:229) lige fod med de łvrige medlemsstater. R(cid:229)det har udarbejdet et udkast til en erkl(cid:230)ring til Eurodac-forordningen, hvori det hedder, at det er interesseret i at indg(cid:229) en aftale mellem F(cid:230)llesskabet og Danmark, som głr det muligt for Danmark at blive C 303 E/126 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 tilknyttet driften af Eurodac-systemet, samtidig med at protokollen om Danmarks stilling respekteres. Kommissionen er i gang med at undersłge, hvorvidt en ordning for dansk deltagelse, der er baseret p(cid:229) en aftale mellem F(cid:230)llesskabet og Danmark, vil v(cid:230)re i fuld overensstemmelse med traktaternes bestemmelser, herunder protokollen om Danmarks stilling. Dette spłrgsm(cid:229)l kr(cid:230)ver en tilbundsg(cid:229)ende juridisk undersł- gelse, da der er tale om en situation uden fortilf(cid:230)lde. Enhver fremgangsm(cid:229)de, som stiller Danmark anderledes end de łvrige medlemsstater, f. eks. med hensyn til Domstolens jurisdiktion, vil imidlertid v(cid:230)re uacceptabel. Kommissionen overvejer fortsat spłrgsm(cid:229)let. (1) Forslag til R(cid:229)dets forordning om oprettelse af »Eurodac« til sammenligning af asylansłgeres og visse andre udl(cid:230)ndinges fingeraftryk, KOM(1999) 260 endelig udg. , Bruxelles, 26. 5. 1999. (2) Protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab og traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union. (3) De stater, der henvises til i artikel 1 i protokollen om integration af Schengen-reglerne i Den Europ(cid:230)iske Union. (2000/C 303 E/127) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0024/00 af BØatrice Patrie (PSE) til Kommissionen (13. januar 2000) Om: Stłtte til de franske departementer, der er blevet ramt af stormene Mellem den 25. og 27. december 1999 blev Frankrig ramt af to voldsomme storme, som dr(cid:230)bte mere end 80 personer, og som medfłrte, at i tusindvis af husholdninger var uden strłm, varme, rindende vand og telefon i dagevis. Efter en status over de v(cid:230)rst ramte departementer (Charente-Maritime, Charente, Haute-Vienne, Creuse, Gironde, Dordogne, CorrŁze, Landes og Seine-et-Marne) blev skaderne ansl(cid:229)et til mere end 40 mia. franske frank. Det vil vare flere uger, fłrend alle forsyninger er fuldst(cid:230)ndig normaliseret. En stor del af udgifterne vil ganske vist blive overtaget af forsikringsselskaberne, men de h(cid:229)rdest ramte departementer, vil i den kommende tid skulle bruge enorme belłb p(cid:229) at genopbygge de łdelagte omr(cid:229)der, og reparere de łdelagte bygninger og de beskadigede infrastrukturer. Agter Den Europ(cid:230)iske Union undtagelsesvis at oprette en katastrofefond hurtigt, der ville głre det muligt at yde finansiel stłtte til de franske departementer, der er blevet ramt af stormen? Har Kommissionen i forbindelse med den kommende fastl(cid:230)ggelse af de franske omr(cid:229)der, der er stłttebe- rettiget inden for rammerne af strukturfondene, til hensigt at prioritere de departementer og omr(cid:229)der, der er blevet h(cid:229)rdest ramt? Agter Kommissionen p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt at genopfłre den budgetkonto (stłtte i tilf(cid:230)lde af naturkatastrofer), der blev slettet for nogle (cid:229)r siden? Svar fra Michel Barnier p(cid:229) Kommissionens vegne (10. februar 2000) Kommissionen henviser det (cid:230)rede medlem til svaret p(cid:229) hans eget mundtlige spłrgsm(cid:229)l H-8/00 under spłrgetiden i forbindelse med Parlamentets samling i januar 2000, til Parlamentets drłftelser om vejr- katastroferne i Europa og til den beslutning, der blev vedtaget den 20. januar 2000 (1). I overensstemmelse med den nye lovgivning om strukturfondene (2) deler medlemsstaterne og Kommis- sionen ansvaret for fastl(cid:230)ggelsen af de omr(cid:229)der, der er stłtteberettigede under m(cid:229)l nr. 2. S(cid:229)ledes forel(cid:230)gger de enkelte medlemsstater Kommissionen en liste over de omr(cid:229)der, som de betragter som prioriterede. Det var derfor p(cid:229) grundlag af et forslag fra de franske myndigheder, at Kommissionen den 18. januar 2000 traf en principafgłrelse om listen over stłtteberettigede m(cid:229)l 2-omr(cid:229)der. (1) Europa-Parlamentets forhandlinger ( januar 2000). (2) EFT L 161 af 26. 6. 1999


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2731/99 esittäjä(t): Luisa Morgantini (GUE/NGL) neuvostolle. Nicaragua: korruptio ja Euroopan tuki.

eurovoc_concepts:
EU aid
Nicaragua
corruption
use of aid

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/101 (2000/C 303 E/095) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2731/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Luisa Morgantini (GUE/NGL) neuvostolle (13. tammikuuta 2000) Aihe: Nicaragua: korruptio ja Euroopan tuki Nyt, kun on pid(cid:228)tetty Nicaraguan valtion tilintarkastuselimen puheenjohtaja Agustin Jarquin, joka on paljastanut t(cid:228)m(cid:228)nhetkisen hallituksen vakavia taloudellisia v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)ksi(cid:228), suuntaako Euroopan unioni pikaisesti uudelleen tukensa Nicaragualle siihen saakka, kunnes Jarquin vapautetaan, toimeenpanovallan institutionaaliset valvontamekanismit palautetaan ja esiin tulleet tapaukset selvitet(cid:228)(cid:228)n? Vastaus (10. ja 11. huhtikuuta 2000) Kuten arvoisa parlamentin j(cid:228)sen on luultavasti tietoinen, Nicaraguan tasavallan valtiontalouden 1. tarkastusviraston p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) Agust(cid:237)n Jarquin vapautettiin vankilasta 24. joulukuuta 1999. Vapauttamiseen ovat ep(cid:228)ilem(cid:228)tt(cid:228) vaikuttaneet tiedotusv(cid:228)lineiden sek(cid:228) osittain lukuisten politiikan merkkihenkil(cid:246)iden, Nicaraguan julkisen mielipiteen 1999 antama tuki, kuten my(cid:246)s kansainv(cid:228)linen painostus sek(cid:228) EU:n virallinen yhteydenotto marraskuussa. Samassa yhteydess(cid:228) unioni ilmaisi syv(cid:228)n huolestuneisuutensa tapahtumista, jotka olivat johtaneet 2. jotka Agustin Jarquinin pid(cid:228)tt(cid:228)miseen ja vangitsemiseen, sek(cid:228) niist(cid:228) institutionaalisista vaikutuksista, tapahtumalla oli maan hallitsemisen kannalta. On totta, ett(cid:228) oikeusvaltion lujittaminen, johon liittyy erityisesti toimivaltuuksien v(cid:228)linen tasapaino sek(cid:228) ammattitaitoisen ja riippumattoman oikeusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n olemassaolo, on pitk(cid:228) prosessi maassa, johon kansalaissodan arvet ja yhteenottojen perinne ovat j(cid:228)tt(cid:228)neet syv(cid:228)t j(cid:228)lkens(cid:228). Valtiontalouden tarkastusviraston p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)n vangitseminen vaikuttaa kuitenkin rangaistuk- selta, joka on olennaisesti yhteydess(cid:228) h(cid:228)nen riippumattomaan asenteeseensa suhteessa vallank(cid:228)ytt(cid:228)jiin ja h(cid:228)nen korruption vastaisiin toimiinsa. 3. Euroopan unioni korosti, ett(cid:228) oikeusvaltion periaate, avoimuus ja demokraattisten elinten riippumat- tomuuden kunnioittaminen ovat ensiarvoisen t(cid:228)rkeit(cid:228) kaikille maille, ja ett(cid:228) ne ovat kehitysty(cid:246)n perusta. Euroopan unioni korosti lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) ne ovat t(cid:228)rkeit(cid:228) edellytyksi(cid:228) sille, ett(cid:228) voimakkaasti velkaantuneita k(cid:246)yhi(cid:228) maita koskevasta aloitteesta (HIPC) voidaan tehd(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s ja aloite voidaan saattaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. 4. Kyseisen tapauksen j(cid:228)lkeen Nicaragua on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt tarkistaa perustuslakiaan. Parhaillaan toteutetta- vien institutionaalisten uudistusten tiettyjen piirteiden osalta vaikuttaa selv(cid:228)sti silt(cid:228), ett(cid:228) ongelma ei liity valtiontalouden tarkastusviraston kollegiaalisiin tai muihin rakenteisiin, vaan tarpeeseen est(cid:228)(cid:228) kyseisen instituution riippumattomuuden rajoittaminen. Halutaan siis v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) kyseisen instituution politisoitumisen lis(cid:228)(cid:228)ntyminen ja antaa sille mahdollisuus huolehtia teht(cid:228)vist(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti ja avoimesti. Kansainv(cid:228)li- nen yhteis(cid:246) jatkaa Euroopan unionin, G5-maiden ja kansainv(cid:228)listen rahoituslaitosten v(cid:228)lityksell(cid:228) vuoropu- helua Nicaraguan hallituksen kanssa tavoitteena lujittaa instituutioilta edellytett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) riippumattomuutta. Euroopan unioni aikoo edelleen seurata tiiviisti Nicaraguan tilannetta ja pit(cid:228)yty(cid:228) maalle antamansa 5. tuen osalta edell(cid:228) esitetyiss(cid:228) sek(cid:228) Tukholman julistuksen periaatteissa. (2000/C 303 E/096) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2733/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Carlo Fatuzzo (PPE-DE) neuvostolle (13. tammikuuta 2000) Aihe: Yli 65-vuotiaita invalideja syrjiv(cid:228) Italian laki Amsterdamin sopimuksen 13 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) Euroopan unionin on torjuttava kaikkea ik(cid:228)(cid:228)n perustuvaa syrjint(cid:228)(cid:228). Onko neuvosto tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) Italiassa 30. maaliskuuta 1971 annetussa laissa n:o 118 ja sen 19 artiklassa sek(cid:228) sit(cid:228) seuranneissa tarkistuksissa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n taloudellisen tuen my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) t(cid:228)ysin


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0024/00 esittäjä(t): Béatrice Patrie (PSE) komissiolle. Avustukset myrskytuhoista kärsineille Ranskan departementeille.

eurovoc_concepts:
France
Structural Funds
aid to disaster victims
bad weather
eligibility criteria

text: C 303 E/126 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 toimintaan samalla kun Tanskan asemasta tehty p(cid:246)yt(cid:228)kirja s(cid:228)ilyisi edelleen voimassa. Komissio pohtii, olisiko Tanskan osallistuminen Eurodacin toimintaan yhteis(cid:246)n ja Tanskan v(cid:228)lill(cid:228) tehdyn sopimuksen perusteella t(cid:228)ysin yhdenmukaista perustamissopimusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja erityisesti Tanskan asemasta tehdyn p(cid:246)yt(cid:228)kirjan kanssa. Asia edellytt(cid:228)(cid:228) perusteellisia oikeudellisia selvityksi(cid:228), koska kyseess(cid:228) on ennakkotapaus. Miss(cid:228)(cid:228)n tapauksessa ei kuitenkaan voida hyv(cid:228)ksy(cid:228) ratkaisua, joka asettaisi Tanskan jollakin tavoin erityis- asemaan muihin j(cid:228)senvaltioihin n(cid:228)hden esimerkiksi suhteessa yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen toimivaltaan. Komissio pohtii asiaa edelleen. (1) Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Eurodacin perustamisesta turvapaikanhakijoiden ja tiettyjen muiden ulkomaa- laisten sormenj(cid:228)lkien vertailemista varten, KOM(1999) 260 lopullinen, Bryssel, 26. 5. 1999. (2) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimukseen ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetty p(cid:246)yt(cid:228)kirja Tanskan asemasta. (3) Ne j(cid:228)senvaltiot, joita tarkoitetaan Schengenin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n sis(cid:228)llytt(cid:228)misest(cid:228) osaksi Euroopan unionia tehdyn p(cid:246)yt(cid:228)- kirjan 1 artiklassa. (2000/C 303 E/127) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0024/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): BØatrice Patrie (PSE) komissiolle (13. tammikuuta 2000) Aihe: Avustukset myrskytuhoista k(cid:228)rsineille Ranskan departementeille Ranskaa ravisteli kaksi voimakasta myrsky(cid:228) 25. (cid:129)27. joulukuuta 1999. Myrskyiss(cid:228) kuoli yli 80 ihmist(cid:228) ja tuhansista asunnoista katkesi s(cid:228)hk(cid:246), l(cid:228)mmitys, vesi ja puhelinyhteys useiksi p(cid:228)iviksi. T(cid:228)m(cid:228)nhetkisen arvion perusteella vakavimmin vaurioituneiden departementtien (Charente-Maritime, Cha- rente, Haute-Vienne, Creuse, Gironde, Dordogne, CorrŁze, Landes ja Seine-et-Marne) vahingot tulevat arviolta maksamaan yli 40 miljardia Ranskan frangia; lis(cid:228)ksi kest(cid:228)(cid:228) viel(cid:228) viikkoja, ennen kuin kaikki palvelut saadaan ennalleen. joutuvat pahimmin vaurioituneet departementit Vaikka suurin osa kuluista on katettu vakuutuksin, maksamaan l(cid:228)hiaikoina valtavia summia vahingoittuneiden alueiden uudelleen rakentamiseksi sek(cid:228) vahin- goittuneiden rakennusten ja tuhoutuneen infrastruktuurin korjaamiseksi. Katsooko Euroopan unioni, ett(cid:228) olisi poikkeuksellisesti mahdollista luoda nopeasti katastrofirahasto, joka mahdollistaisi Ranskan vahingoittuneiden departementtien auttamisen? Aikooko Euroopan komissio valitessaan seuraavaksi rakennerahastojen piiriin kuuluvia Ranskan alueita asettaa pahasti vaurioituneet alueet ja departementit etusijalle? Talousarviosta poistettiin muutamia vuosia sitten budjettikohta luonnonkatastrofin uhriksi joutuneiden alueiden tukemiseen. Aikooko Euroopan komissio pidemm(cid:228)ll(cid:228) t(cid:228)ht(cid:228)yksell(cid:228) ehdottaa, ett(cid:228) kohta sis(cid:228)llyte- t(cid:228)(cid:228)n uudelleen talousarvioon? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi h(cid:228)nen esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) suulliseen kysymykseen H-8/00 parlamentin vuoden 2000 tammikuun istuntojakson kysely- tunnilla, sek(cid:228) parlamentissa Euroopan myrskyist(cid:228) k(cid:228)ytyyn keskusteluun ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmaan, joka hyv(cid:228)k- syttiin 20. tammikuuta 2000 (1). Lis(cid:228)ksi uuden rakennerahastoja koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n (2) mukaisesti tavoitteen 2 kohdealueiden m(cid:228)(cid:228)rit- tely tapahtuu jaetun vastuun periaatteella j(cid:228)senvaltioiden ja komission kesken. Kunkin j(cid:228)senvaltion teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on esitt(cid:228)(cid:228) komissiolle luettelo alueista, joita se pit(cid:228)(cid:228) ensisijaisina. N(cid:228)in ollen komissio teki 18. tammikuuta 2000 periaatep(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tavoitteen 2 kohdealueiden luettelosta Ranskan viranomaisten toimittaman ehdotuksen perusteella. (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (tammikuu 2000). (2) EYVL L 161, 26. 6. 1999


title: Regolamento (CE) n. 80/2000 della Commissione, del 13 gennaio 2000, che fissa la restituzione massima all'esportazione di frumento tenero nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund
export tax
third country

text: L 10/28 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 14. 1. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 80/2000 DELLA COMMISSIONE del 13 gennaio 2000 che fissa la restituzione massima all'esportazione di frumento tenero nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1707/1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all'esportazione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2513/98 (4), e in parti- colare l'articolo 4, (1) (2) considerando che una gara per la restituzione e/o la tassa all'esportazione di frumento tenero verso qualsiasi paese terzo è stata indetta con il regolamento (CE) n. 1707/1999 della Commissione (5), modificato dal rego- lamento (CE) n. 2011/1999 (6); considerando che, a norma dell'articolo 7 del regola- mento (CE) n. 1501/95, la Commissione può, secondo la procedura di cui all'articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/92 decidere, di fissare una restituzione massima all'esportazione, tenendo conto dei criteri precisati all'ar- ticolo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95; che in tal caso sono dichiarati aggiudicatari il concorrente o i concor- renti la cui offerta sia pari o inferiore a detta restituzione massima, nonché il concorrente o i concorrenti la cui offerta verta su una tassa all'esportazione; considerando che l'applicazione degli anzidetti criteri all'attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la restituzione massima all'esportazione al livello di cui all'articolo 1; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, (3) (4) HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dal 7 al 13 gennaio 2000, nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1707/1999, la restitu- zione massima all'esportazione di frumento tenero è fissata a 37,47 EUR/t. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 14 gennaio 2000. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 13 gennaio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. (5) GU L 201 del 31. 7. 1999, pag. 55. (6) GU L 248 del 21. 9. 1999, pag. 23


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0041/00 af Marie Isler Béguin (Verts/ALE) til Kommissionen. Udvidelse af havnebassinet i Escombreras, Murcia (Spanien).

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Region of Murcia
biotope
environmental impact
environmental protection
impact study
infringement of EU law
tourist infrastructure

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/215 Kommissionen er ikke af den opfattelse, at den »lapsus«, som det (cid:230)rede medlem refererer til, og som i łvrigt hurtigt blev rettet, udgłr nogen alvorlig fejltagelse. Det belgiske tv viste desuden efterfłlgende nogle billeder af kommissionsformanden, der sad ved (cid:230)resbordet ikke langt fra det belgiske kongepar og kronprinsparret. Kommissionen bestr(cid:230)ber sig p(cid:229) at udvikle en kommunikationspolitik baseret p(cid:229) gennemsigtighed og borgernes ret til at blive informeret om F(cid:230)llesskabets institutioner og Unionens politikker. Det sker i fuldt samarbejde med Europa-Parlamentet. (2000/C 225 E/246) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0013/00 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Oprettelse af en gr(cid:230)sk tjeneste i Euronews (19. januar 2000) Nyhedsbureauet Euronews har siden 1. november ogs(cid:229) udsendt p(cid:229) et sjette sprog, portugisisk. Lederen af kanalen har oplyst, at Euronews har muligheder for at udvide sin virksomhed til ogs(cid:229) at omfatte andre sprog. Kommissionen bedes oplyse: Overvejer den eventuelt at oprette en gr(cid:230)sk tjeneste p(cid:229) kanalen, s(cid:229) at den kan orientere det store antal gr(cid:230)kere og gr(cid:230)sktalende i udlandet, som er interesseret i transmission af nyheder p(cid:229) gr(cid:230)sk? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (21. februar 2000) Spłrgsm(cid:229)let om oprettelse af en gr(cid:230)sk udsendelse under nyhedsbureauet Euronews henhłrer ikke under Kommissionens kompetence, men skal afgłres af de myndigheder, der leder nyhedsbureauet Euronews. Kommissionen er imidlertid enig i, at det er łnskeligt, at Euronews sender p(cid:229) s(cid:229) mange f(cid:230)llesskabssprog som muligt. At der i dag sendes p(cid:229) seks sprog kan anses for at v(cid:230)re et v(cid:230)sentligt skridt i retning af det endelige m(cid:229)l. Kommissionen vil gennem sine kontakter viderebringe det (cid:230)rede medlems łnske. (2000/C 225 E/247) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0041/00 af Marie Isler BØguin (Verts/ALE) til Kommissionen Om: Udvidelse af havnebassinet i Escombreras, Murcia (Spanien) (13. januar 2000) Kommissionen er ved at undersłge, om det over Samhłrighedsfonden er muligt at finansiere det projekt om udvidelse af havnebassinet i Escombreras og genoprettelse af bugten Bah(cid:237)a de PortmÆn, som havne- myndigheden i Cartagena (Spanien) har forelagt. Der blev ikke som behłrigt foretaget nogen vurdering af projektets indvirkning p(cid:229) miljłet p(cid:229) trods af, at projektet berłrer omr(cid:229)det Punta de Aguilones (cid:129) Isla de Escombreras, der ifłlge direktiv 79/409/E(cid:216)F (1) er et vigtigt omr(cid:229)de for fugle, og udgłr en trussel for havbundsarealer med Posidonia-bevoksninger p(cid:229) kyststr(cid:230)kningen Costas de Calblanque, der i direktiv 92/43/E(cid:216)F om naturtyper (2) betragtes som prioriteret naturtype og naturtype af f(cid:230)llesskabsbetydning. Der blev ikke gjort nogen s(cid:230)rlige forsłg p(cid:229) at finde frem til alternative lłsninger, og de kompetente regionale myndigheder og andre organer (3) forelagde ikke de officielle rapporter, de havde udarbejdet, for det spanske miljłministerium, s(cid:229) det kunne tage dem i betragtning under udarbejdelsen af erkl(cid:230)ringenom indvirkningen p(cid:229) miljłet. De regionale myndigheder har desuden kr(cid:230)nket direktiv 85/337/E(cid:216)F (4) og 97/11/EF (5), de nationale bestemmelser om samme emne (6) lov 1/1995 (7) med hensyn til hłring af offentligheden og oplysninger til det regionale og regional C 225 E/216 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 miljłr(cid:229)d. Et af de punkter, som de n(cid:230)vnte organer kritiserede mest, er, at infrastrukturen er fuldst(cid:230)ndig ude af proportion med den łnskede genoprettelse af bugten. Der er desuden ingen sammenh(cid:230)ng mellem projektet om genoprettelse af bugten og regenerationen af miljłet i omr(cid:229)det Sierra Minera, hvilket ville have v(cid:230)ret mere oplagt og gjort en fornuftig udvikling af turismen mulig i overensstemmelse med retningslinjerne for den regionale fysiske planl(cid:230)gning fra 1995 (8). Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank har udsendt en negativ rapport om det p(cid:229)g(cid:230)ldende projekt (9). Foretr(cid:230)kker Kommissionen ikke at finansiere genoprettelsen af bugten Bah(cid:237)a de PortmÆn og den miljłm- (cid:230)ssige regeneration i Sierra Minera over Samhłrighedsfonden frem for at foretage indgreb af stłrre omfang? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe som fłlge af kr(cid:230)nkelsen af direktiv 85/337/E(cid:216)F og 97/11/EF, is(cid:230)r med hensyn til alternative lłsninger og hłring afoffentligheden under vurderingen af det projekt, som havnemyndighederne i Cartagena har forelagt? Hvilke foranstaltninger agter den at tr(cid:230)ffe for at sikre beskyttelse af omr(cid:229)det Punta de Aguilones (cid:129) Isla de Escombreras samt de bevoksede havbundsarealer p(cid:229) kyststr(cid:230)kningen Costas de Calblanque? Mener Kommissionen ikke, at artikel 6 i direktiv 92/43/E(cid:216)F błr finde anvendelse p(cid:229) projekter, der berłrer dette omr(cid:229)de? Mener Kommissionen ikke, at det efter katastrofen i Aznalcollar (Andalusien, Spanien) ville v(cid:230)re mere hensigtsm(cid:230)ssigt at behandle resterne af udledningerne i bugten p(cid:229) land? (1) EFT L 103 af 25. 4. 1979, s. 1. Det m(cid:229) ikke glemmes, at Kommissionen har indledt overtr(cid:230)delsesprocedure mod Spanien for endnu ikke at have udlagt de vigtige omr(cid:229)der for fugle som s(cid:230)rlige beskyttede omr(cid:229)der i overens- stemmelse med dette direktiv. EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7. (2) (3) Universitetet i Murcia, Colegio Oficial de bi(cid:243)logos (biologforeningen), Instituto Espaæol de Oceanograf(cid:237)a (det spanske institut for oceanografi) og Museo Nacional de Arqueolog(cid:237)a Submarina (nationalmuseet for havark(cid:230)ologi). EFT L 175 af 5. 7. 1985, s. 40. EFT L 73 af 14. 3. 1997, s. 5. Se kongelig anordning nr. 11 af 31. november 1988, herunder navnlig artikel 8. Se regional lov 1 om miljłbeskyttelse i Regionen Murcia, vedtaget den 8. marts 1995. Se retningslinjerne for den fysiske planl(cid:230)gning af Bah(cid:237)a de PortmÆn og Sierra Minera, vedtaget ved dekret af 26. maj 1995. Banken n(cid:230)vner tre problemer i rapporten: den prim(cid:230)re stłttemodtager ejer n(cid:230)sten alle de jordarealer, der ligger ud til bugten, udvidelsen af havnebassinet i Escombreras er ubegrundet, og rensningen af bugten vil ikke betyde en fuldst(cid:230)ndig dekontaminering af denne. (4) (5) (6) (7) (8) (9) Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (8. marts 2000) Kommissionen er i łjeblikket ved at foretage en grundig undersłgelse af det af det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vnte problem og skal snarest muligt meddele hende udfaldet. (2000/C 225 E/248) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0054/00 af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Fornyet revision af bilag H i det sjette momsdirektiv Har Kommissionen planer om at tage bilag H i det sjette momsdirektiv op til revision, og i bekr(cid:230)ftende fald hvorn(cid:229)r? I sin meddelelse om »Et f(cid:230)lles momssystem: Et program for det indre marked« (KOM(1996) 328) fremkom Kommissionen med en tidsplan for overgangen til det endelige momssystem. Vil Kommissionen i betragtning af, at de deri n(cid:230)vnte tidsfrister allerede er overskredet, uden at der reelt er sket nogen fremgang i sagen, oplyse, hvorn(cid:229)r den forventer at fremkomme med et nyt forslag til det endelige momssystem?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 76/2000 av den 13 januari 2000 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund
manufactured feedingstuffs

text: 14. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 10/23 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 76/2000 av den 13 januari 2000 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1253/1999 (2), särskilt artikel 13. 3 i denna, och med beaktande av följande: 1. 2. 3. Artikel 13 i förordning (EEG) nr 1766/92 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världs- marknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. I kommissionens förordning (EG) nr 1517/95 av den 29 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter till förordning (EEG) nr 1766/92 vad gäller systemet för import och export som tillämpas för foderblandningar baserade på spannmål och om ändring av förordning (EG) nr 1162/ 95 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser för spannmål och ris (3) definieras i artikel 2 de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas. Denna beräkning bör också beakta spannmålsinnehållet. För att förenkla proceduren bör exportbidraget betalas för två kategorier av spannmålsprodukter, majs som är det mest använda spannmålsslaget för tillverkning av foderblandningar för export och produkter av majs å ena sidan, och å andra sidan andra spannmålsslag där de senare spannmålsslag med undantag av majs och majsbaserade produkter. Export- bidragsberättigande är 4. 5. 6. 7. bidrag bör beviljas för den kvantitet spannmålsprodukter som ingår i foderblandningar. Exportbidragsbeloppet bör också beakta de möjligheter och förhållanden som råder på världsmarknaden, nödvändigheten att undvika störningar på gemen- skapens marknad och exportens ekonomiska aspekt. Det är emellertid önskvärt att beräkna den nuvarande bidragssatsen på skillnaden mellan kostnaden för de råvaror som vanligtvis används för tillverkningen av foderblandningar mellan gemenskapen å ena sidan och världsmarknaden å andra sidan, vilket skulle ge en bättre bild av de handelsförhållanden som råder för exporten av produkterna. Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 som omfattas av Exportbidragen för de foderblandningar förordning (EEG) nr 1766/92 fastställs så som det anges i bilagan till den här förordningen, om inte annat följer av förordning (EG) nr 1517/95. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 14 januari 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 13 januari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 51. L 10/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 1. 2000 till kommissionens förordning av den 13 januari 2000 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar BILAGA KN-nummer för produkter för vilka exportbidrag beviljas (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Spannmålsprodukter (2) Bidragsbelopp (2) (EUR/t) Majs och majsbaserade produkter, KN-nummer 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Spannmålsprodukter (2), med undantag av majs och majs- baserade produkter 45,77 33,77 (1) Produktnumren anges i avsnitt 5 i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24. 12. 1987, s. 1), ändrad. (2) För bidraget har hänsyn endast tagits till stärkelse från spannmålsprodukter. Som spannmålsprodukter räknas de produkter som omfattas av undernummer 0709 90 60 och 0712 90 19 i kapitel 10, nummer 1101, 1102, 1103 och 1104 (obearbetade och utan rekonstruktion) med undantag av undernummer 1104 30 och spannmålsinnehållet i produkter enligt undernummer 1904 10 10 och 1904 10 90 i Kombinerade nomenklaturen. Spannmålsinnehållet i produkter enligt undernummer 1904 10 10 och 1904 10 90 i Kombinerade nomenklaturen skall anses motsvara vikten av slutprodukterna. Inget bidrag beviljas för de spannmålsslag där stärkelsens ursprung inte klart kan fastställas genom analys


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0008/00 von Margrietus van den Berg (PSE) an die Kommission. CITES-Verhandlungen 2000.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
developing countries
illicit trade
international trade
material of animal origin
protected species
protection of animal life
wild mammal

text: C 330 E/66 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 21. 11. 2000 Gem(cid:228)(cid:223) der Richtlinie 96/92/EG sind die Betreiber von (cid:220)bertragungsnetzen verpflichtet, entweder (cid:129) 3. in einem geregelten Netzzugangssystem (cid:129) die Tarife f(cid:252)r die Nutzung des Systems oder beim Netzzugang auf Vertragsbasis (cid:129) Richtwerte zur Spanne der Preise f(cid:252)r die Nutzung des Netzes zu ver(cid:246)ffentlichen. 4. Die Kommission teilt die Auffassung der Frau Abgeordneten und besteht darauf, da(cid:223) die H(cid:246)he der Entgelte nicht zu einer Diskriminierung f(cid:252)hren darf. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 7 Absatz 5 der Richtlinie mu(cid:223) sich der Netzbetreiber jeglicher Diskriminierung gegen(cid:252)ber den Netzbenutzern, insbesondere zugunsten seiner Tochterunternehmen oder Aktion(cid:228)re, enthalten. 5. Die Kommission teilt diese Auffassung und hat in ihren Schreiben auf die Gefahr hingewiesen, da(cid:223) alteingesessene Energieversorgungsunternehmen ihre marktbeherrschende Stellung mi(cid:223)brauchen k(cid:246)nnten. 6. Wie unter 1. ) bereits festgestellt wurde, hat die Kommission ihre Bedenken in bezug auf die Vereinbarkeit einiger Punkte der Verb(cid:228)ndevereinbarung mit der Elektrizit(cid:228)tsrichtlinie sowie mit den Wett- bewerbsregeln des EG-Vertrags zum Ausdruck gebracht. Es steht au(cid:223)er Zweifel, da(cid:223) die VV allen Strom- anbietern einen freien und transparenten Marktzugang erm(cid:246)glichen mu(cid:223). (2000/C 330 E/072) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0003/00 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission (19. Januar 2000) Betrifft: Verbrauchsteuern auf Wein in Irland Unter Bezugnahme auf die Antwort von Herrn Nino Gemelli, Vorsitzender des Petitionsausschusses, und der Europ(cid:228)ischen Kommission betreffend die Petition Nr. 1229/97 von Herrn Paris Cugini, italienischer Staatsangeh(cid:246)rigkeit, zu Verbrauchsteuern auf Wein in Irland wird die Kommission um die Beantwortung der folgenden Fragen gebeten: 1. Hat sie die irischen Beh(cid:246)rden um Auskunft gebeten? 2. Gibt es neue Entwicklungen in dieser Angelegenheit? Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (15. Februar 2000) Im Anschlu(cid:223) an die von Herrn Paris Cugini vorgelegte Petition Nr. 1229/97, in der eine m(cid:246)gliche diskriminierende Besteuerung von Wein zugunsten von Bier erw(cid:228)hnt wird, hat die Kommission die irischen Beh(cid:246)rden um n(cid:228)here Auskunft in dieser Angelegenheit ersucht. In der Folge hat die Kommission am 25. August 1999 im Rahmen des Vertragsverletzungsverfahrens gem(cid:228)(cid:223) Artikel 226 (ex-Artikel 169) EG-Vertrag der Regierung Irlands eine mit Gr(cid:252)nden versehene Stellungnahme (cid:252)bermittelt. Im Oktober 1999 hat die Regierung Irlands der Kommission auf ihre mit Gr(cid:252)nden versehene Stellung- nahme geantwortet. Diese Antwort wird derzeit von der Kommission gepr(cid:252)ft, wobei die bei Vertragsver- letzungsverfahren gegen(cid:252)ber dem betroffenen Mitgliedstaat erforderliche Vertraulichkeit gewahrt wird. (2000/C 330 E/073) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0008/00 von Margrietus van den Berg (PSE) an die Kommission (13. Januar 2000) Betrifft: CITES-Verhandlungen 2000 Die n(cid:228)chste Konferenz der Vertragsparteien des Artenschutz(cid:252)bereinkommens (CITES) wird im April 2000 in Nairobi stattfinden. 1. Eines der Themen dieser CITES-Konferenz wird aller Wahrscheinlichkeit nach die illegale Jagd auf Elefanten im Zusammenhang mit dem Elfenbeinhandel in asiatischen und afrikanischen L(cid:228)ndern sein. Dazu liegen widerspr(cid:252)chliche Informationen vor, und es stehen verschiedene Interessen auf dem Spiel. Bei der 21. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 330 E/67 Konferenz der Vertragsparteien in Harare wurde 1997 beschlossen, drei s(cid:252)dafrikanischen L(cid:228)ndern die Ausfuhr einer begrenzten Menge Elfenbein an Japan zu gestatten. Vertritt die Kommission derzeit im Hinblick auf die Konferenz der Vertragspartner einen bestimmten Standpunkt bez(cid:252)glich der CITES-Politik zur Elefantenwilderei, und auf welche Informationen st(cid:252)tzt sich dieser Standpunkt? Die Konsultation ist ein wichtiger Teil des europ(cid:228)ischen Entscheidungsfindungsprozesses. In welcher 2. Form wird sich die Kommission vor der Vorlage ihrer Empfehlungen mit den betroffenen Parteien, etwa NRO, beraten? Wie ber(cid:252)cksichtigt die Kommission die besondere Situation der Entwicklungsl(cid:228)nder in dieser Frage? Wie gedenkt die Kommission die notwendige Entwicklung mit dem erforderlichen weltweiten Schutz gef(cid:228)hrdeter Arten zu vereinbaren? 3. Vor der zehnten CITES-Konferenz 1997 wurde der gemeinsame Standpunkt der EU in letzter Minute ohne ausreichende Zeit f(cid:252)r Beratungen verfa(cid:223)t. Die Kommission hat sich wiederholt f(cid:252)r mehr Transparenz bei internationalen Verfahren ausgesprochen. Damit das Europ(cid:228)ische Parlament nun die Liste der gef(cid:228)hr- deten Arten eingehend pr(cid:252)fen und darauf reagieren kann, mu(cid:223) die Kommission ihre Empfehlungen zu den Vorschl(cid:228)gen f(cid:252)r diese Liste f(cid:252)r die kommende Konferenz rechtzeitig vorlegen. Kann die Kommission zusagen, da(cid:223) die Vorschl(cid:228)ge tats(cid:228)chlich sp(cid:228)testens Anfang 2000 vorliegen werden? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (7. Februar 2000) Die Kommission verurteilt die Elefantenwilderei in Afrika wie in Asien aufs sch(cid:228)rfste, da sie die weltweiten Bem(cid:252)hungen um eine nachhaltige Nutzung der wildlebenden Pflanzen und Tiere behindert und dem Artenschutz zuwiderl(cid:228)uft. In Anbetracht der Tatsache, da(cid:223) die Wilderei durch die Forderung nach einem freien Welthandel Auftrieb erh(cid:228)lt, sind CITES sowie unsere Verordnung (cid:252)ber den Handel mit wildlebenden Pflanzen und Tieren, Verordnung (EG) Nr. 338/97 des Rates vom 9. Dezember 1996 (cid:252)ber den Schutz von Exemplaren wildlebender Tier- und Pflanzenarten durch (cid:220)berwachung des Handels (1), wichtige Mittel der Abschreckung. Die Kommission veranstaltete am 17. Januar 2000 eine Anh(cid:246)rung, zu der europ(cid:228)ische Nichtregierungs- organisationen (NRO) geladen waren und die als Ausgangsbasis f(cid:252)r die Beratungen im Hinblick auf die Empfehlungen der Kommission f(cid:252)r gemeinsame Standpunkte diente. Die Standpunkte der Entwicklungs- l(cid:228)nder zu einzelnen Vorschl(cid:228)gen gehen h(cid:228)ufig in ihre ˜nderungsvorschl(cid:228)ge zu CITES-Anh(cid:228)ngen ein. Diese Standpunkte werden geb(cid:252)hrend ber(cid:252)cksichtigt. Zu anderen Fragen nehmen die Entwicklungsl(cid:228)nder auf der Konferenz erst Stellung. Zwar dient CITES in erster Linie dem Schutz von bedrohten Arten, doch ist die Kommission der Ansicht, da(cid:223) dieses Ziel sicher nicht ohne die Unterst(cid:252)tzung der Bev(cid:246)lkerung in den Entwicklungsl(cid:228)ndern erreicht werden kann, wo ein Gro(cid:223)teil der Biodiversit(cid:228)t der Welt zu finden ist. Die Kommission formuliert ihre Empfehlungen zur CITES-Konferenz so bald wie m(cid:246)glich nach Erhalt der Vorschl(cid:228)ge und nach Beratungen mit Fachleuten aus den Mitgliedstaaten und europ(cid:228)ischen NRO. Der gemeinsame Standpunkt wird im Rat endg(cid:252)ltig festgelegt. (1) ABl. L 61 vom 3. 3. 1997. (2000/C 330 E/074) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0017/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an den Rat (20. Januar 2000) Betrifft: (cid:214)lableitungen auf hoher See (cid:214)lableitungen in den Atlantik und in die Nordsee bedrohen die verschiedenen Biotope l(cid:228)ngs der europ(cid:228)ischen K(cid:252)sten. Die Vielzahl (cid:246)lverschmierter V(cid:246)gel, insbesondere im Dezember, Januar und Februar, zeigt die Schwere der Kontamination an. Schiffe benutzen sehr h(cid:228)ufig st(cid:252)rmische Wetterlagen, um ihre (cid:214)ltanks unbeobachtet zu reinigen. Das einzige, was nach Auffassung des Mar(cid:237)ne(cid:246)kologischen Zentrums in Oostende Abhilfe schaffen kann, w(cid:228)re eine Regelung, derzufolge Schiffe verpflichtet sind, vor dem Verlassen des Hafens ihre Tanks zu reinigen. Ohne eine entsprechende Bescheinigung d(cid:252)rften Schiffe den Hafen nicht verlassen


title: Regolamento (CE) n. 77/2000 della Commissione, del 13 gennaio 2000, che fissa le restituzioni alla produzione nel settore dei cereali e del riso

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice

text: 14. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 10/25 REGOLAMENTO (CE) N. 77/2000 DELLA COMMISSIONE del 13 gennaio 2000 che fissa le restituzioni alla produzione nel settore dei cereali e del riso LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), in particolare l'articolo 7, paragrafo 3, visto il regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, comune del mercato del riso (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2072/98 (4), in particolare l'articolo 7, paragrafo 2, relativo all'organizzazione (2) (3) cata qualora i prezzi del granturco e/o del frumento subiscano variazioni significative; considerando che le restituzioni alla produzione fissate nel presente regolamento debbono essere aggiustate applicando i coefficienti che figurano nell'allegato II del regolamento (CEE) n. 1722/93, al fine di stabilire l'im- porto esatto da pagare; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, visto il regolamento (CEE) n. 1722/93 della Commissione, del 30 giugno 1993, che stabilisce le modalità di applicazione relative al regime delle restituzioni alla produzione nel settore dei cereali e del riso (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 87/1999 (6), in particolare l'articolo 3, (1) considerando che il regolamento (CEE) n. 1722/93 stabi- lisce le modalità per la concessione della restituzione alla produzione; che la base di calcolo è definita all'articolo 3 di tale regolamento; che la restituzione così calcolata deve essere fissata una volta al mese e può essere modifi- HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 La restituzione, espressa per tonnellata di amido di granturco, di frumento, di orzo, di avena, di fecola di patate, di riso o di rotture di riso, di cui all'articolo 3, paragrafo 2, del regola- mento (CEE) n. 1722/93, è fissata a 41,44 EUR/t. Il presente regolamento entra in vigore il 14 gennaio 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 13 gennaio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. (4) GU L 265 del 30. 9. 1998, pag. 4. (5) GU L 159 dell'1. 7. 1993, pag. 112. (6) GU L 9 del 15. 1. 1999, pag. 8


title: Kommissionens förordning (EG) nr 84/2000 av den 13 januari 2000 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2775/1999

text: L 10/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 1. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 84/2000 av den 13 januari 2000 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbuds- infordran som avses i förordning (EG) nr 2775/1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1253/1999 (2) särskilt artikel 12. 1 i denna, och 3. 4. Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuva- rande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fast- ställs till det belopp som anges i artikel 1. Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. med beaktande av följande: 1. 2. En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Spanien har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2775/1999 (3). I enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (4), ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1963/95 (5), kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 23 i förordning (EEG) nr 1766/92, besluta att fastställa den största sänk- ningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i tilldelas alla förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För de anbud som meddelats från och med den 6 till och med den 13 januari 2000 inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2775/1999 är den största sänkningen av importtullar för majs fastställd till 69,70 EUR/t för en maximal mängd av totalt 20 000 t. Denna förordning träder i kraft den 14 januari 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 13 januari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 334, 28. 12. 1999, s. 7. (4) EGT L 177, 28. 7. 1995, s. 4. (5) EGT L 189, 10. 8. 1995, s. 22


title: QUESTION ÉCRITE P-0041/00 posée par Marie Isler Béguin (Verts/ALE) à la Commission. Extension du bassin d'Escombreras (Murcie, Espagne).

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Region of Murcia
Spain
environmental impact
harbour installation

text: 3. 4. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 103 E/1 I (Communications) PARLEMENT EUROP(cid:201)EN QUESTIONS (cid:201)CRITES AVEC R(cid:201)PONSE (2001/C 103 E/001) QUESTION (cid:201)CRITE P-0041/00 posØe par Marie Isler BØguin (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (13 janvier 2000) Objet: Extension du bassin d(cid:146)Escombreras (Murcie, Espagne) La Commission examine actuellement la possibilitØ de financer, par le canal du Fonds de cohØsion, le projet d(cid:146)extension du bassin d(cid:146)Escombreras et de rØhabilitation de la baie de PortmÆn, qui a ØtØ prØsentØ par l(cid:146)autoritØ portuaire de CarthagŁne (Espagne). Il n(cid:146)a pas ØtØ procØdØ (cid:224) une Øvaluation des incidences de ce projet sur l(cid:146)environnement, bien que celui-ci concerne la zone de Punta de Aguilones (cid:129) (cid:238)le d(cid:146)Escombreras, considØrØe comme zone importante pour les oiseaux au sens de la directive 79/409/CE (1), et qu(cid:146)il menace les herbiers de posidonies sur la c(cid:244)te de Calblanque, considØrØs comme habitat naturel prioritaire conformØment (cid:224) la directive «Habitats» (92/43/CEE) et proposØs en tant que site d(cid:146)intØrŒt communautaire (2). Des solutions de rechange n(cid:146)ont pour ainsi dire pas ØtØ mises (cid:224) l(cid:146)Øtude et les rapports officiels ØlaborØs par l(cid:146)administration rØgionale compØtente ainsi que par d(cid:146)autres organismes (3) n(cid:146)ont pas ØtØ communiquØs au ministŁre de l(cid:146)environne- ment afin qu(cid:146)ils puissent Œtre pris en considØration lors de l(cid:146)Ølaboration de la dØclaration des incidences sur rØgionales n(cid:146)ont pas respectØ les directives 85/337/CE (4) l(cid:146)environnement. En outre, et 97/11/CE (5), ni le rŁglement rØgissant la mŒme matiŁre en Espagne (6), ni la Loi rØgionale 1/1995 (7) en matiŁre de participation dans le cas de la procØdure d(cid:146)information du public et d(cid:146)information du Conseil rØgional de l(cid:146)environnement. Une des principales critiques formulØes par les organismes prØcitØs concerne le lien entre la rØhabilitation de la baie et une infrastructure surdimensionnØe. De surcro(cid:238)t, aucun lien n(cid:146)a ØtØ Øtabli entre le projet de rØhabilitation de la baie et l(cid:146)assainissement de l(cid:146)environnement dans la Sierra Minera, ce qui aurait ØtØ plus cohØrent et aurait permis un dØveloppement touristique avisØ, conformØment aux lignes directrices de 1995 sur l(cid:146)amØnagement du territoire dans les rØgions (8). La Banque europØenne d(cid:146)investissement a Ømis un avis dØfavorable sur le projet en question (9). les autoritØs La Commission ne serait-elle pas disposØe (cid:224) financer, par le canal du Fonds de cohØsion, la rØhabilitation de la baie de PortmÆn et l(cid:146)assainissement de l(cid:146)environnement dans la Sierra Minera plut(cid:244)t qu(cid:146)un grand projet d(cid:146)infrastructure? Quelles mesures entend-elle prendre face au non-respect des directives 85/337/CE et 317/11/CE, en ce qui concerne en particulier la mise (cid:224) l(cid:146)Øtude de solutions de rechange et l(cid:146)information du public lors de l(cid:146)Øvaluation du projet soumis par l(cid:146)autoritØ portuaire de CarthagŁne? Quelles dispositions compte-t-elle adopter pour assurer la protection de la zone de Punta de Aguilones (cid:129) (cid:238)le d(cid:146)Escombreras, y compris les herbiers de posidonies de la c(cid:244)te de Calblanque? C 103 E/2 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 4. 2001 N(cid:146)estime-t-elle pas qu(cid:146)il conviendrait d(cid:146)appliquer l(cid:146)article 6 de la directive 92/43 (cid:224) tout projet affectant cette zone? AprŁs la catastrophe d(cid:146)Aznalcollar (Andalousie, Espagne), n(cid:146)est-elle pas d(cid:146)avis qu(cid:146)il serait plus opportun d(cid:146)Øliminer et de traiter (cid:224) terre les rØsidus des rejets effectuØs dans la baie? (1) JO L 103 du 25. 4. 1979, p. 1. Il convient de ne pas oublier que la Commission a engagØ une procØdure d(cid:146)infraction contre l(cid:146)Espagne, qui n(cid:146)a pas encore dØfini les zones importantes pour les oiseaux en tant que zones de protection spØciale conformØment (cid:224) ladite directive. JO L 206 du 22. 7. 1992, p. 7. (2) (3) UniversitØ de Murcie, Association des biologistes, Institut espagnol d(cid:146)ocØanographie et MusØe national d(cid:146)archØologie sous-marine. JO L 175 du 5. 7. 1985, p. 40. JO L 73 du 14. 3. 1997, p. 5. (4) (5) (6) Voir le DØcret royal 11/1988 du 31 novembre 1988, notamment son article 8. (7) Voir la Loi rØgionale 1/1995 sur la protection de l(cid:146)environnement dans la rØgion de Murcie, adoptØe le 8 mars 1995. (8) Voir les lignes directrices sur l(cid:146)amØnagement du territoire dans la baie de PortmÆn et la Sierra Minera, approuvØes par dØcret le 26 mai 1995. (9) Dans son avis, la Banque fait Øtat de trois problŁmes: le principal bØnØficiaire du projet est propriØtaire de pratiquement tous les terrains adjacents (cid:224) la baie, l(cid:146)extension du bassin portuaire d(cid:146)Escombreras n(cid:146)est pas justifiØe et l(cid:146)assainissement de la baie ne garantit pas une dØpollution totale. RØponse complØmentaire donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (26 septembre 2000) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) la question orale H-0364/00 de M. Carnero GonzÆlez lors de l(cid:146)heure des questions de la session de mai 2000 du Parlement (1). La Commission examine en ce moment la plainte P-99/4212, concernant le projet ØvoquØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire, qui traite d(cid:146)une infraction Øventuelle (cid:224) plusieurs directives concernant l(cid:146)environnement, notamment (cid:224) la directive 79/409/CEE du Conseil, du 2 avril 1979, concernant la conservation des oiseaux sauvages, et (cid:224) la directive 92/43/CEE du Conseil, du 21 mai 1992, concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages. Dans le cadre de l(cid:146)examen de la plainte, des recommandations ont ØtØ adressØes aux autoritØs espagnoles. La Commission attend la rØponse de ces autoritØs. Il ressort des informations portØes (cid:224) la connaissance de la Commission dans le cadre de l(cid:146)instruction de la plainte susmentionnØe que le projet d(cid:146)Ølargissement du port d(cid:146)Escombreras et de rØhabilitation de la baie de PortmÆn a ØtØ soumis (cid:224) la procØdure d(cid:146)Øvaluation d(cid:146)impact environnemental prØvue par la direc- tive 85/337/CEE du 27 juin 1985 du Conseil, concernant l(cid:146)Øvaluation des incidences de certains projets publics et privØs sur l(cid:146)environnement. Les prairies de Posidonia oceanica des c(cid:244)tes de Calblanque mentionnØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire n(cid:146)ont pas ØtØ incluses par les autoritØs espagnoles dans la liste nationale des sites d(cid:146)intØrŒt communautaire (SIC) susceptibles d(cid:146)intØgrer le rØseau Natura 2000 prØvue (cid:224) l(cid:146)article 4 de la directive 92/43/CEE. La proposition espagnole de SIC Øtant en principe suffisante pour ce type d(cid:146)habitat, l(cid:146)absence de dØsignation de ces prairies ne constitue pas une infraction (cid:224) la directive. La directive 75/442/CEE du Conseil, du 15 juillet 1975, relative aux dØchets, telle qu(cid:146)elle a ØtØ modifiØe par la directive 91/156/CEE du Conseil, du 18 mars 1991 (2), dispose, en son article 4, que les dØchets doivent Œtre valorisØs ou ØliminØs sans que soit mise en danger la santØ de l(cid:146)homme et sans que soient utilisØs des procØdØs ou mØthodes susceptibles de porter prØjudice (cid:224) l(cid:146)environnement. Les dØchets comportant un tel risque, comme les dØchets toxiques de la baie de Portman, doivent Œtre soit nettoyØs avant usage, pour que leurs composantes dangereuses soient ØliminØes, soient incinØrØs ou mis en dØcharge. La Commission est disposØe (cid:224) Øtudier, en partenariat avec les autoritØs espagnoles, toute solution que celles-ci pourraient proposer pour rØsoudre le problŁme des dØchets de la baie de Portman. (1) DØbats du Parlement europØen (mai 2000). (2) JO L 78 du 26. 3. 1991


title: PREGUNTA ESCRITA P-0041/00 de Marie Isler Béguin (Verts/ALE) a la Comisión. Ampliación de la dársena de Escombreras, Murcia, España.

text: 3. 4. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 103 E/1 I (Comunicaciones) PARLAMENTO EUROPEO PREGUNTAS ESCRITAS CON RESPUESTA (2001/C 103 E/001) PREGUNTA ESCRITA P-0041/00 de Marie Isler BØguin (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (13 de enero de 2000) Asunto: Ampliaci(cid:243)n de la dÆrsena de Escombreras, Murcia, Espaæa La Comisi(cid:243)n Europea estÆ examinando la posibilidad de financiar con el Fondo de Cohesi(cid:243)n el proyecto de ampliaci(cid:243)n de la dÆrsena de Escombreras y de recuperaci(cid:243)n de usos de la Bah(cid:237)a de Portman, presentado por la Autoridad Portuaria de Cartagena (Espaæa). Este proyecto no se someti(cid:243) a una evaluaci(cid:243)n del impacto medioambiental apropiada, a pesar de que afecta al Ærea de Punta de Aguilones-Isla de Escombreras, considerada `rea Importante para las Aves segœn la Directiva 79/409/CEE (1), y amenaza las praderas submarinas de Posidonia oceÆnica de las Costas de Calblanque, consideradas hÆbitat natural prioritario por la Directiva de HÆbitats 92/43 y propuestas como lugar de interØs comunitario (2). Apenas se estudiaron propuestas alternativas, y no se transmitieron al Ministerio de Medio Ambiente los informes oficiales realizados por la administraci(cid:243)n regional competente y por otros organismos (3) para su toma en consideraci(cid:243)n en la elaboraci(cid:243)n de la Declaraci(cid:243)n de Impacto regionales no han respetado las Directivas 85/337/CEE (4) y Ambiental. AdemÆs, 97/11/CE (5), el Reglamento nacional sobre el mismo tema (6) as(cid:237) como la Ley Regional 1/1995 (7) en materia de participaci(cid:243)n en el trÆmite de informaci(cid:243)n pœblica y de informaci(cid:243)n al Consejo Regional de Medio Ambiente. Una de las cr(cid:237)ticas mÆs importante expresada por los organismos mencionados es la conexi(cid:243)n entre la recuperaci(cid:243)n de usos de la Bah(cid:237)a con una infraestructura de magnitud sobredimensio- nada. Por otro lado, no se ha vinculado el proyecto de recuperaci(cid:243)n de usos de la Bah(cid:237)a con la regeneraci(cid:243)n ambiental de la Sierra Minera, lo que habr(cid:237)a sido mÆs coherente y habr(cid:237)a permitido un desarrollo tur(cid:237)stico prudente, de acuerdo con las directrices de Ordenaci(cid:243)n Territorial Regional de 1995 (8). El Banco Europeo de Inversiones ha emitido un informe negativo sobre el proyecto en cuesti(cid:243)n (9). las autoridades ¿No estar(cid:237)a dispuesta ala Comisi(cid:243)n a financiar con el Fondo de Cohesi(cid:243)n la recuperaci(cid:243)n de usos de la Bah(cid:237)a de Portman y la regeneraci(cid:243)n ambiental de la Sierra Minera antes de cualquier intervenci(cid:243)n de gran infraestructura? ¿QuØ medidas piensa tomar frente al no respeto de las Directivas 85/337/CEE y 97/11/CE, en particular en lo que afecta la toma en consideraci(cid:243)n de alternativas y la informaci(cid:243)n pœblica durante la evaluaci(cid:243)n del proyecto presentado por la Autoridad Portuaria de Cartagena? ¿Y quØ medidas para garantizar la protecci(cid:243)n del Ærea de Punta de Aguilones-Isla de Escombreras, incluyen- do las praderas submarinas de las Costas de Calblanque? C 103 E/2 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 4. 2001 ¿No piensa la Comisi(cid:243)n despuØs del desastre de Aznalc(cid:243)llar (Andaluc(cid:237)a, Espaæa) que ser(cid:237)a mÆs conveniente verter y tratar los residuos de vertidos sobre la Bah(cid:237)a en tierra? (1) DO L 103 de 25. 4. 1979, p. 1. No tenemos que olvidar que la Comisi(cid:243)n ha abierto un procedimiento de infracci(cid:243)n contra Espaæa por no haber designado todav(cid:237)a las `reas Importantes para las Aves como zonas especiales de protecci(cid:243)n segœn la misma Directiva. (2) DO L 206 de 22. 7. 1992, p. 7. (3) Universidad de Murcia, el Colegio Oficial de Bi(cid:243)logos, el Instituto Espaæol de Oceanograf(cid:237)a y el Museo Nacional de Arqueolog(cid:237)a Submarina. (4) DO L 175 de 5. 7. 1985, p. 40. (5) DO L 73 de 14. 3. 1997, p. 5. (6) VØase el Real Decreto 11 del 31 de noviembre de 1988, y en particular el art(cid:237)culo 8. (7) VØase la Ley regional 1 sobre la protecci(cid:243)n del medio ambiente de la Regi(cid:243)n de Murcia, aprobada el 8 de marzo de 1995. (8) VØanse las directrices de Ordenaci(cid:243)n Territorial de la Bah(cid:237)a de PortmÆn y de la Sierra Minera, aprobadas por decreto de 26 de mayo de 1995. (9) En su informe, el Banco menciona tres problemas: el beneficiario principal del proyecto es propietario de casi todos los terrenos adyacentes a la bah(cid:237)a, la ampliaci(cid:243)n de la dÆrsena portuaria de Escombreras no estÆ justificada y la limpieza de la bah(cid:237)a no supondr(cid:237)a su total descontaminaci(cid:243)n. Respuesta complementaria del Sr. Barnier En nombre de la Comisi(cid:243)n (26 de septiembre de 2000) Remito a Su Seæor(cid:237)a a la respuesta de la Comisi(cid:243)n a la pregunta oral H-0364/00, del Sr. Carnero GonzÆlez, en el turno de preguntas de la sesi(cid:243)n del Parlamento de mayo de 2000 (1). La Comisi(cid:243)n estÆ analizando actualmente la denuncia P-99/4212 en lo que se refiere al proyecto mencionado por Su Seæor(cid:237)a, que trata de una posible infracci(cid:243)n de varias Directivas relacionadas con el medio ambiente, en particular la Directiva 79/409/CEE del Consejo, de 2 de abril de 1979, relativa a la conservaci(cid:243)n de las aves silvestres, y la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservaci(cid:243)n de los hÆbitats naturales y de la fauna y flora silvestres. En este contexto, se han hecho algunas recomendaciones a las autoridades espaæolas y la Comisi(cid:243)n estÆ esperando la respuesta de Østas. Segœn la informaci(cid:243)n que se ha facilitado a la Comisi(cid:243)n en el contexto de la tramitaci(cid:243)n de la denuncia mencionada, el proyecto de ampliaci(cid:243)n del puerto de Escombreras y de rehabilitaci(cid:243)n de la bah(cid:237)a de PortmÆn se ha sometido al procedimiento de evaluaci(cid:243)n de repercusiones en el medio ambiente establecido en la Directiva 85/337/CEE de 27 de junio de 1985 del Consejo, relativa a la evaluaci(cid:243)n de las repercusiones de determinados proyectos pœblicos y privados sobre el medio ambiente. Las autoridades espaæolas no han incluido las praderas de Posidonia oceÆnica de las costas de Calblanque, a que se refiere Su Seæor(cid:237)a, en la lista nacional de zonas de interØs comunitario que pueden integrar la red Natura 2000 segœn el art(cid:237)culo 4 de la Directiva 92/43/CEE. En principio, la propuesta espaæola de zonas de interØs comunitario es suficiente para este tipo de hÆbitat y el hecho de que no se hayan designado estas praderas no constituye una infracci(cid:243)n de la Directiva. La Directiva 75/442/CEE del Consejo, de 15 de julio de 1975, relativa a los residuos, modificada por la Directiva 91/156/CEE del Consejo, de 18 de marzo de 1992 (2) dispone, en su art(cid:237)culo 4, que los residuos deben valorizarse o eliminarse sin poner en peligro la salud del hombre y sin utilizar procedimientos ni mØtodos que puedan perjudicar el medio ambiente. Los residuos que dan lugar a riesgos de este tipo, como los residuos t(cid:243)xicos de la bah(cid:237)a de PortmÆn, deben depurarse antes de su uso para eliminar sus componentes peligrosos, incinerarse o enterrarse. La Comisi(cid:243)n estÆ dispuesta a estudiar, en colaboraci(cid:243)n con las autoridades espaæolas, cualquier soluci(cid:243)n que Østas propongan para el problema de los residuos de la bah(cid:237)a de PortmÆn. (1) Debates del Parlamento Europeo (mayo de 2000). (2) DO L 78 de 26. 3. 1991