title: PREGUNTA ESCRITA E-2535/99 de Heidi Hautala (Verts/ALE) a la Comisión. Desigualdad de trato de la ley austriaca sobre universidades.

text: C 225 E/160 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (1 de febrero de 2000) El proyecto de Decreto presidencial por el que se modifica el art(cid:237)culo 5 del Decreto legislativo no 187 de 29 de septiembre-3 de octubre de 1973 relativo a la promulgaci(cid:243)n del C(cid:243)digo de Derecho mar(cid:237)timo pœblico, responde a la sentencia del tribunal de Justicia de 27 de noviembre de 1997 sobre el asunto C-62/96 relativo a las condiciones de inscripci(cid:243)n de buques en los registros. El proyecto fue examinado por la Comisi(cid:243)n y declarado conforme a la legislaci(cid:243)n comunitaria y, una vez publicado, permitirÆ archivar el procedimiento de infracci(cid:243)n. En virtud del art(cid:237)culo 43 (antiguo art(cid:237)culo 52) del tratado CE, los buques pertenecientes a nacionales o a compaæ(cid:237)as de los Estados miembros que hayan sido inscritos en el registro griego deberÆn someterse a las mismas condiciones que se aplican al resto de los buques griegos. Lo dispuesto en la legislaci(cid:243)n griega en cuanto a composici(cid:243)n de tripulaciones, introducci(cid:243)n de una lengua comœn de trabajo, expedici(cid:243)n de licencias de explotaci(cid:243)n, personal de seguridad y otros requisitos de la legislaci(cid:243)n griega serÆn igualmente aplicables, sin distinci(cid:243)n, a dichos buques. (2000/C 225 E/176) PREGUNTA ESCRITA E-2535/99 de Heidi Hautala (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (4 de enero de 2000) Asunto: Desigualdad de trato de la ley austriaca sobre universidades De conformidad con los art(cid:237)culos 149 y 150 del Tratado de Amsterdam, deben fomentarse las posibilidades de los estudiantes universitarios de cursar estudios en otros Estados miembros. La movilidad de estudiantes e investigadores incrementarÆ la libertad de elecci(cid:243)n de los ciudadanos particulares y las posibilidades de desarrollo personal e incrementarÆ los recursos intelectuales y humanos de la Comunidad. La legislaci(cid:243)n austriaca (Hochsschulstudiumgesetz AHStG § 7 Abs 1) establece para las personas procedentes de otros Estados miembros requisitos diferentes a los que se exigen a los nacionales austriacos que solicitan su admisi(cid:243)n en un centro de enseæanza. Para obtener plaza en un centro de enseæanza, los austriacos deben demostrar de manera «general» su madurez para acceder a la enseæanza superior. Sin embargo, por ejemplo, el certificado que demuestra la madurez general para acceder a la enseæanza superior en Finlandia no se considera suficiente en Austria, por lo que ademÆs se exige demostrar de manera «espec(cid:237)fica» dicha madurez. En la prÆctica se ha interpretado este requisito en el sentido de exigir a quien solicita su admisi(cid:243)n en un centro de enseæanza haber sido ya admitido en su pa(cid:237)s de origen para cursar estudios en la misma especialidad. (cid:218)nicamente los ciudadanos de la UE no austriacos que hayan residido de manera permanente durante cinco aæos en Austria estÆn exentos de este doble requisito, que, naturalmente, no se puede exigir a los austriacos. ¿Tiene conocimiento la Comisi(cid:243)n de los problemas que ocasiona la ley austriaca sobre universidades? ¿Comparte la Comisi(cid:243)n la interpretaci(cid:243)n de que la legislaci(cid:243)n y la prÆctica austriacas dificultan la movilidad de los estudiantes universitarios en lugar de fomentarla y colocan a los ciudadanos de la UE en una situaci(cid:243)n de desigualdad? ¿Considera la Comisi(cid:243)n que la ley austriaca sobre universidades es incompatible con los art(cid:237)culos 149 y 12 del Tratado de Amsterdam? ¿Tiene previsto adoptar medidas la Comisi(cid:243)n de conformidad con el art(cid:237)culo 226 para remediar esta situaci(cid:243)n? Respuesta de la Sra. Reding en nombre de la Comisi(cid:243)n (4 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n se permite recordar que la movilidad de los estudiantes en la Comunidad se fundamenta en el respeto al principio de la igualdad de trato para el acceso a la enseæanza en otro Estado miembro. Se ignora este principio cuando las condiciones impuestas son de (cid:237)ndole tal que, o bien por la v(cid:237)a directa de la nacionalidad, o por otros caminos mÆs indirectos, colocan a los estudiantes comunitarios en una situaci(cid:243)n menos favorable que a los estudiantes con titulaci(cid:243)n nacional, con la consecuencia de que no se admita a los primeros en los centros de enseæanza. 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/161 El reconocimiento acadØmico de titulaciones, destinado a permitir a los estudiantes con cualificaciones adquiridas en un Estado miembro que realicen una formaci(cid:243)n en otro pa(cid:237)s de la Uni(cid:243)n, continœa siendo competencia de los Estados miembros. Conforme al Tratado CE, cada Estado miembro es responsable de las materias impartidas y la organizaci(cid:243)n de su propio sistema educativo. TambiØn es libre de determinar las normas que regirÆn los procedimientos de reconocimiento acadØmico. No obstante, al aplicar dichos procedimientos, los Estados miembros deben evitar cualquier discriminaci(cid:243)n directa o indirecta basada en la nacionalidad, de conformidad con el art(cid:237)culo 12 (antiguo art(cid:237)culo 6) del Tratado CE. La Comisi(cid:243)n conoce la situaci(cid:243)n a la que hace referencia Su Seæor(cid:237)a. La ley sobre universidades que menciona prevØ que todo estudiante que desee matricularse en una rama de estudios determinada de un centro de enseæanza superior de Austria deberÆ demostrar que su titulaci(cid:243)n de enseæanza secundaria le da derecho sin restricciones a cursar estudios en el Æmbito de su elecci(cid:243)n en el pa(cid:237)s que ha expedido dicha titulaci(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n examin(cid:243) si la legislaci(cid:243)n austr(cid:237)aca (Universit(cid:228)ts-Studiengesetz-UniStG) en esta materia es incompatible con los art(cid:237)culos 12, 149 y 150 (antiguos art(cid:237)culos 126 y 127) del Tratado CE. DespuØs de escuchar las observaciones realizadas por Austria al respecto, la Comisi(cid:243)n concluy(cid:243) que la imposici(cid:243)n de una obligaci(cid:243)n suplementaria a los titulados en centros de otros Estados miembros, cuando a los estudiantes austr(cid:237)acos no se les exige mÆs que la posesi(cid:243)n de la titulaci(cid:243)n correspondiente, constituye una discriminaci(cid:243)n por raz(cid:243)n de nacionalidad en lo relativo al acceso a la enseæanza y que, como tal, se encuentra prohibida por los art(cid:237)culos 12, 149 y 150 del Tratado CE. Por consiguiente, la Comisi(cid:243)n ha iniciado el procedimiento de infracci(cid:243)n que prevØ el art(cid:237)culo 226 (antiguo art(cid:237)culo 169) del Tratado CE. (2000/C 225 E/177) PREGUNTA ESCRITA E-2542/99 de Neil MacCormick (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (4 de enero de 2000) Asunto: Normativa de circulaci(cid:243)n para pacientes de diabetes mellitus 1. Fuentes mØdicas de gran autoridad me han comunicado que no hay pruebas de que los conductores que padecen diabetes mellitus supongan un peligro anormal para los otros usuarios de la carretera. ¿Dispone la Comisi(cid:243)n de pruebas de igual valor que muestren que dichos conductores suponen un peligro especial? En caso afirmativo, ¿de quØ pruebas se trata? Con arreglo a la Directiva (modificada) 91/439/CEE (1), los diabØticos dependientes de la insulina se 2. exponen a la pØrdida de sus permisos de circulaci(cid:243)n y, en algunos casos, de sus medios de sustento. ¿EstÆ de acuerdo la Comisi(cid:243)n en que ello contribuye a una injusta discriminaci(cid:243)n contra el grupo de 3. conductores en cuesti(cid:243)n? 4. En consecuencia, ¿la Comisi(cid:243)n tomarÆ medidas para revocar la Directiva? (1) DO L 237 de 24. 8. 1991, p. 1. Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (1 de febrero de 2000) Ruego a Su Seæor(cid:237)a se remita a la respuesta de la Comisi(cid:243)n a la pregunta escrita E-0495/98 del Sr. Howitt (1). La Comisi(cid:243)n confirma que, con posterioridad a dicha respuesta, no se han producido novedades en este Æmbito que puedan modificar la posici(cid:243)n en ella expresada. (1) DO C 310 de 15. 12. 1998


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 11/2000 af 4. januar 2000 om ændring af importtold for korn

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

formats: pdf print

text: 5. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 2/65 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 11/2000 af 4. januar 2000 om ændring af importtold for korn KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (2) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), 30. senest ændret ved forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/ 96 af 28. juni 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår importtold for korn (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2519/98 (4), særlig artikel 2, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1249/96 er det fastsat, at hvis det beregnede gennemsnit af import- tolden i dens anvendelsesperiode afviger med mindst 5 EUR/t fra den fastsatte told, foretages der en tilsva- rende justering; nævnte afvigelse har fundet sted; det er derfor nødvendigt at justere importtolden i forordning (EF) nr. 2817/1999 — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Bilag I og II til forordning (EF) nr. 2817/1999 affattes som angivet i bilag I og II til nærværende forordning. (1) Importtolden for korn blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2817/1999 (5); Denne forordning træder i kraft den 5. januar 2000. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 4. januar 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 161 af 29. 6. 1996, s. 125. (4) EFT L 315 af 25. 11. 1998, s. 7. (5) EFT L 340 af 31. 12. 1999, s. 97. L 2/66 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 1. 2000 BILAG »BILAG I Importtold for produkterne som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1766/92 KN-kode Varebeskrivelse 1001 10 00 Hård hvede af god kvalitet af middelgod kvalitet Hård hvede af middelgod kvalitet (1) 1001 90 91 Blød hvede, til udsæd 1001 90 99 Blød hvede af god kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd (3) af middelgod kvalitet af ringe kvalitet 1002 00 00 Rug 1003 00 10 Byg, til udsæd 1003 00 90 Byg, til andet end udsæd (3) 1005 10 90 Majs til udsæd, undtagen hybridmajs 1005 90 00 Majs, undtagen til udsæd (3) 1007 00 90 Sorghum i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd Told ved indførsel pr. landevej, flod eller hav fra havne ved Middelhavet, Sortehavet eller Østersøen (ECU/ton) Told ved indførsel ad luftvejene, pr. hav fra andre havne (2) (EUR/t) 27,34 37,34 34,23 34,23 78,89 91,70 85,41 85,41 85,41 97,84 97,84 85,41 17,34 27,34 24,23 24,23 68,89 81,70 75,41 75,41 75,41 87,84 87,84 75,41 (1) For hård hvede, der ikke opfylder minimumskvaliteten for hård hvede af middelgod kvalitet som omhandlet i bilag I til forordning (EF) nr. 1249/96, gælder den told, der er fastsat for blød hvede af ringe kvalitet. (2) For varer, der ankommer til Fællesskabet via Atlanterhavet eller Suezkanalen (artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/96), kan importøren opnå en nedsættelse af tolden på — 3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller — 2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Det Forenede Kongerige, Danmark, Sverige, Finland eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst. (3) Importøren kan opnå en fast nedsættelse på 14 eller 8 EUR/t, når betingelserne i artikel 2, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1249/96 opfyldes. « 5. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 2/67 BILAG II Elementer til beregning af tolden (perioden 30. december 1999 til 3. januar 2000) 1. Gennemsnit for perioden på to uger forud for fastsættelsesdagen: Børsnoteringer Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Produkt (% proteiner, 12 % vandindhold) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 middelgod kvalitet (*) US barley 2 Notering (EUR/t) 115,17 99,32 89,73 79,04 156,91 (**) 146,91 (**) 98,59 (**) Præmie for Golfen (EUR/t) 34,86 6,04 2,82 7,38 Præmie for The Great Lakes (EUR/t) — — — — (*) Negativ præmie (»discount«) på 10 EUR/t (artikel 4, stk. 1, (**) Fob Golfen. i forordning (EF) nr. 1249/96). — — — — — — 2. Fragt/omkostninger: Mexikanske Golf - Rotterdam: 15,40 EUR/t; The Great Lakes - Rotterdam: 28,06 EUR/t. 3. Subsidier i henhold til artikel 4, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1249/96: 0,00 EUR/t (HRW2) 0,00 EUR/t (SRW2)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2538/99 di Ilda Figueiredo (GUE/NGL) alla Commissione. Superamento della quota latte nella Regione autonoma delle Azzorre.

eurovoc_concepts:
Azores
Portugal
agricultural quota
dairy production
producer price
regulation (EU)

formats: html pdf print

text: 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/19 Conformemente alla decisione presa in occasione del dialogo tripartito, non sono stati rinnovati i contratti dei professori di lingua temporanei dato che le istituzioni erano in grado di ottenere tali servizi ricorrendo a scuole di loro rappresentanti sono stati messi al corrente degli sviluppi della situazione in ogni fase della procedura. lingua esterne. Tutti gli interessati ed i insegnanti Tutti i corsi affidati ad istituti esterni sono oggetto di controlli regolari. Da tutte le valutazioni emerge che i partecipanti sono pienamente soddisfatti e nulla lascia pensare che i corsi impartiti da insegnanti esterni siano qualitativamente inferiori a quelli impartiti da personale insegnante fisso. Le istituzioni e le scuole di lingua si incontrano inoltre periodicamente per esaminare i risultati. Attualmente, la Commissione non intende proporre alcuna modifica alla decisione presa durante il dialogo tripartito, il che sarebbe invece necessario se si dovesse assumere un insegnante di finlandese fisso. Il costo di un insegnamento di lingua «esterno» rappresenta mediamente il 40 % circa di quello di un insegnante fisso. (2000/C 330 E/018) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2538/99 di Ilda Figueiredo (GUE/NGL) alla Commissione (4 gennaio 2000) Oggetto: Superamento della quota latte nella Regione autonoma delle Azzorre Il settore lattiero riveste un(cid:146)importanza strategica per la Regione autonoma delle Azzorre. Esso rappresenta circa l(cid:146)80 % del prodotto agricolo lordo regionale, il 25 % delle consegne (a consorzi e cooperative) e piø del 13 % dei produttori a livello nazionale (che sono, attualmente, oltre 5. 000). Il settore Ł importante anche per quanto riguarda lo sviluppo di attivit(cid:224) che creano occupazione, in una regione che deve sostenere i costi dell(cid:146)insularit(cid:224) ed ha lo statuto di ultraperiferica, sebbene rappresenti appena lo 0,03 % della produzione europea. Il settore ha beneficiato di alcuni investimenti ed ha aumentato la produzione annua, essendo questo Ł l(cid:146)unico modo per garantire ai produttori un reddito minimo, visto il calo dei prezzi alla produzione negli ultimi 10 anni. Tutto sta ad indicare che, per l(cid:146)attuale campagna, la quota interna assegnata alle Azzorre sia gi(cid:224) stata superata, e si prevede che anche la quota nazionale lo sar(cid:224); ci(cid:242) non deve per(cid:242) penalizzare i produttori, nella maggioranza piccole aziende a conduzione familiare. Visti il trattato di Amsterdam e lo statuto di Regione ultraperiferica, pu(cid:242) la Commissione far sapere quali misure possono essere adottate a livello comunitario per garantire che questi produttori non siano penalizzati? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (4 febbraio 2000) La Commissione Ł consapevole dell(cid:146)importanza della produzione lattiera per le Azzorre. D(cid:146)altronde, la quota nazionale del Portogallo Ł stata fissata nel 1991 proprio in considerazione di questo fattore, il che ha consentito finora l(cid:146)aumento annuo della produzione lattiera delle Azzorre, come riconosce l(cid:146)onorevole parlamentare. Pertanto, la Commissione ritiene che, avendo il Consiglio gi(cid:224) tenuto conto dell(cid:146)importanza strategica del settore lattiero per la regione delle Azzorre, non Ł ora possibile prendere in considerazione un(cid:146)altra proposta a favore della medesima regione; va osservato inoltre che il Consiglio, nel maggio 1999, ha deciso con il regolamento (CEE) n. 1256/1999 del Consiglio del 17 maggio 1999, che modifica il regolamento (CEE) n. 3950/92 che istituisce un prelievo supplementare nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari (1) la continuazione dell(cid:146)applicazione del regime delle quote latte e la determinazione delle medesime nei vari Stati membri fino al 2008. Giova ricordare che tale decisione nel quadro dell(cid:146)Agenda 2000 Ł frutto di ampi dibattiti e di un delicato equilibrio, in seno al Consiglio, fra le domande legittime di tutti gli Stati membri, il calo dei prezzi istituzionali e la loro entrata in vigore nel 2005. Spetta quindi al Portogallo, se le previsioni di superamento delle quote nazionali dovessero confermarsi, mettere in atto le disposizioni di modulazione offerte dalla normativa comunitaria in modo da trattare equamente i produttori interessati da un superamento. (1) GU L 160 del 26. 6. 1999


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2536/99 esittäjä(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) komissiolle. Suomen kielen opetuksen asema EU:n toimielimissä.

eurovoc_concepts:
Finland
administration of the Institutions
award of contract
foreign language
language teaching
management accounting
personnel administration
teacher

text: C 330 E/18 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Opetusministerien neuvosto pani 6. toukokuuta 1996 pit(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n kokouksessa merkille Kreikan hallituk- sen aloitteen t(cid:228)llaisen keskuksen perustamisesta. Komissio ilmoitti olevansa valmis tutkimaan sellaista aloitetta, mutta se ei ole t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) saanut Kreikan viranomaisilta asiaa koskevaa pyynt(cid:246)(cid:228). Komissio tukee s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti t(cid:228)t(cid:228) alaa koskevia hankkeita erityisesti Sokrates-ohjelman yhteydess(cid:228). Esimer- kiksi Comenius- ja Erasmus-ohjelmien puitteissa useat koulujen tai yliopistojen v(cid:228)liset yhteisty(cid:246)hankkeet ovat koskeneet klassisten kielten ja kulttuurien opetusta. Aikuiskoulutuksen alalla on aloitettu hanke, jolla pyrit(cid:228)(cid:228)n rakentamaan eurooppalaista identiteetti(cid:228) palaamalla sen alkul(cid:228)hteille, erityisesti Kreikan ja Roo- man mytologiaan. (2000/C 330 E/017) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2536/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) komissiolle (4. tammikuuta 2000) Aihe: Suomen kielen opetuksen asema EU:n toimielimiss(cid:228) Komissiossa on noin 60 vakituista opettajaa, jotka opettavat j(cid:228)senmaiden kieli(cid:228) virkamiehille vieraana kielen(cid:228). Komission, neuvoston ja parlamentin tekem(cid:228)n periaatep(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan vakituiset opettajat s(cid:228)ilytt(cid:228)v(cid:228)t virkansa kunnes siirtyv(cid:228)t el(cid:228)kkeelle. Vakituisten virkojen yli menev(cid:228) kysynt(cid:228) t(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n tarjo- uskilpailun perusteella. Suomen kieli on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ainoa EU-kieli ilman vakituista opettajaa, mik(cid:228) on aiheuttanut huolta oppilaiden, opettajien ja k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)spalvelun piiriss(cid:228). S(cid:228)(cid:228)st(cid:246)p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiin liittyen suomen kielen tuntiopettajan toimea ei ole haluttu vakinaistaa. Sittemmin komissio on kustannuksia s(cid:228)(cid:228)st(cid:228)(cid:228)kseen p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt lopettaa suomen kielen tuntiopettajan ty(cid:246)suhteen ja palkannut paikallisen kielikoulun hoitamaan suomen kielen opetusta. T(cid:228)m(cid:228) on huonontanut opetuksen laatua ja asettanut suomen kielen ep(cid:228)tasa-arvoiseen asemaan muihin kieliin verrattuna. Voiko komissio selvitt(cid:228)(cid:228), miksi suomen kielen opetus uskottiin vuoden 1999 kev(cid:228)tlukukaudella kielikou- lulle, jolla ei kurssin aloittamishetkell(cid:228) ollutkaan palkkalistoillaan suomen kielen taitoisia, p(cid:228)tevi(cid:228) opettajia? Mill(cid:228) perusteella kielikoulu voitti asiasta j(cid:228)rjestetyn tarjouskilpailun? Katsooko komissio, ett(cid:228) kielikoulu t(cid:228)ytti tarjouskilpailussa mainitut muut edellytykset kuten ty(cid:246)n vaativuutta vastaavan ja opettajaa motivoi- van palkkauksen? Aikooko komissio harkita periaatep(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen muuttamista ja suomen kielen opettajan viran avaamista suomen kielen aseman parantamiseksi? Miten komissio aikoo vakituisen opettajan puuttuessa turvata suomen kielen kurssien kysynn(cid:228)n? Voiko komissio selvitt(cid:228)(cid:228), mitk(cid:228) ovat s(cid:228)(cid:228)styneet kustannukset ulkopuo- lisen kielikoulun palkkaamisesta? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 2000) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s ulkoistaa sellainen kielten opetus, jota neuvoston ja komission vakinainen opetushenkil(cid:246)kunta ei voi hoitaa, tehtiin vuonna 1996 parlamentin, neuvoston ja komission kolmikantaneuvotteluissa, joissa pyrittiin tutkimaan menojen rationalisointia t(cid:228)ll(cid:228) alalla. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanemiseksi j(cid:228)rjestettiin toimielinten v(cid:228)linen tarjouskilpailu, jonka p(cid:228)(cid:228)tteeksi kielten opetuksesta tehtiin kolme sopimusta vuoden 1999 alussa. Sopimukset tehtiin tavanomaisia tarjouskilpailu- menettelyj(cid:228) noudattaen. Parlamentti, neuvosto, komissio, talous- ja sosiaalikomitea sek(cid:228) alueiden komitea valitsivat kielikoulut yksimielisesti. Ennen sopimusten tekemist(cid:228) kaikki tarjouskilpailuun liittyv(cid:228)t kriteerit otettiin huomioon. 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/19 Kolmikantaneuvotteluissa tehdyn p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaisesti vakinaistamattomien opettajien sopimuksia ei uudistettu, koska toimielimet pystyiv(cid:228)t nyt ulkoistamaan n(cid:228)m(cid:228) palvelut. Kaikille opettajille ja heid(cid:228)n edustajilleen tiedotettiin asioiden kehittymisest(cid:228) kaikissa vaiheissa. Kaikkia ulkoistettuja kursseja valvotaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti. Kaikkien arviointien mukaan osallistujat ovat hyvin tyytyv(cid:228)isi(cid:228), eik(cid:228) ole osoitusta siit(cid:228), ett(cid:228) ulkoistetut kurssit olivat laadultaan huonompia kuin vakinaisen opetushenkil(cid:246)kunnan kurssit. Toimielinten ja kielikoulujen v(cid:228)lill(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti kokouksia ope- tuksen arvioimiseksi. Komissiolla ei ole t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) aikomusta ehdottaa muutoksia kolmikantaneuvottelujen tuloksena tehtyihin j(cid:228)rjestelyihin. N(cid:228)in olisi teht(cid:228)v(cid:228), jos palkattaisiin vakinainen suomen kielen opettaja. Ulkopuolisesta kielten opettajasta aiheutuvat kustannukset ovat keskim(cid:228)(cid:228)rin 40 prosenttia vakinaisesta opettajasta aiheutuvista kustannuksista. (2000/C 330 E/018) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2538/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (4. tammikuuta 2000) Aihe: Maitokiinti(cid:246)iden ylittyminen Azorien autonomisella alueella Maitoalalla on t(cid:228)rke(cid:228) strateginen merkitys Azorien autonomiselle alueelle. Ala edustaa noin 80 prosenttia alueen maatalouden bruttotuotannosta, 25 prosenttia toimituksista ja yli 13 prosenttia kansallisista tuottajista, joita on maitoalalla t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) yli 5000. Vaikka Azorit edustaakin vain 0,03 prosenttia Euroopan maidontuotannosta, alalla on merkityst(cid:228) my(cid:246)s ty(cid:246)paikkoja luovan taloudellisen toiminnan kehittymisess(cid:228) alueella, jota rasittavat saarialueisiin liittyv(cid:228)t kustannukset ja jolla on eritt(cid:228)in syrj(cid:228)isen alueen asema. Maitoalalla on tehty investointeja, ja vuosituotantoa on lis(cid:228)tty, koska t(cid:228)m(cid:228) oli tuottajahinnoissa viimeisten kymmenen vuoden aikana tapahtuneen alenemisen takia maitotilojen ainoa mahdollisuus v(cid:228)himm(cid:228)istoi- meentulon takaamiseksi. Kuluvan vuoden osalta kaikki viittaa siihen, ett(cid:228) Azorien sis(cid:228)inen maitokiinti(cid:246) on jo ylittynyt, ja ylitty(cid:228) saattaa my(cid:246)s Portugalin kansallinen maitokiinti(cid:246), mik(cid:228) ei saisi johtaa siihen, ett(cid:228) asiasta k(cid:228)rsiv(cid:228)t tuottajat, jotka ovat useimmiten pieni(cid:228) perheyrityksi(cid:228). Kun otetaan huomioon Amsterdamin sopimus ja Azorien asema eritt(cid:228)in syrj(cid:228)isen(cid:228) alueena, mihin yhteis(cid:246)n toimiin komission mielest(cid:228) voitaisiin ryhty(cid:228) sen takaamiseksi, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) tuottajat eiv(cid:228)t joudu k(cid:228)rsim(cid:228)(cid:228)n? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 2000) Komissio on tietoinen maidontuotannon merkityksest(cid:228) Azoreille. Portugalin kansallinen kiinti(cid:246) vahvistet- tiin t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi vuonna 1991 sellaiseksi, ett(cid:228) Azorien maidontuotanto on voinut kasvaa vuosittain n(cid:228)ihin p(cid:228)iviin asti, kuten arvoisa parlamentin j(cid:228)sen mainitsee. T(cid:228)m(cid:228)n perusteella komissio katsoo, ett(cid:228) neuvosto on jo ottanut huomioon maitoalan strategisen merkityksen Azorien alueelle, eik(cid:228) voi suunnitella uutta ehdotusta Azorien hyv(cid:228)ksi tilanteessa, jossa neuvosto on toukokuussa 1999 p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt maito- ja maitotuotealan lis(cid:228)maksusta annetun asetuksen (ETY) N:o 3950/92 muuttamisesta 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1256/1999 (1) jatkaa maitokiinti(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n soveltamista ja vahvistaa j(cid:228)senvaltioiden kiinti(cid:246)t vuoteen 2008 asti. On aiheellista palauttaa mieliin, ett(cid:228) kyseinen Agenda 2000 -uudistuksen yhteydess(cid:228) tehty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s syntyi neuvostossa pitkien keskustelujen tuloksena, kun kaikkien j(cid:228)senvaltioiden perustellut tarpeet ja vuonna 2005 voimaan tulevien vahvistettujen hintojen alentaminen onnistuttiin vaivoin sovittamaan yhteen. Mik(cid:228)li ennusteet kansallisen kiinti(cid:246)n ylittymisest(cid:228) osoittautuvat oikeiksi, Portugalin on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n tarjoamia mukauttamismahdolli- suuksia oikeudenmukaisen kohtelun varmistamiseksi kaikille tuottajille, joiden toimintaan kiinti(cid:246)iden ylittyminen vaikuttaa. (1) EYVL L 160, 26. 6. 1999


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2544/99 von Samuli Pohjamo (ELDR) und Mikko Pesälä (ELDR) an die Kommission. Die Umsetzung der TACIS-Projekte fährt sich fest.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
cross-border cooperation
economic cooperation

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/71 (2000/C 280 E/070) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2544/99 von Samuli Pohjamo (ELDR) und Mikko Pes(cid:228)l(cid:228) (ELDR) an die Kommission Betrifft: Die Umsetzung der TACIS-Projekte f(cid:228)hrt sich fest (4. Januar 2000) Die mit gro(cid:223)en Erwartungen in Gang gebrachten TACIS-Projekte sind nicht unbedingt wunschgem(cid:228)(cid:223) verwirklicht, teilweise auch aufgrund der starren EU-B(cid:252)rokratie. Jetzt ist auf die M(cid:246)glichkeit hingewiesen worden, da(cid:223) die EU den Grenzgebieten keine neuen TACIS-Mittel bewilligt, bevor die alten Programme nicht verwirklicht worden sind. Die Umsetzung der Programme wird dadurch beeintr(cid:228)chtigt, da(cid:223) die M(cid:246)glichkeit f(cid:252)r direkte Investitionen unverh(cid:228)ltnism(cid:228)(cid:223)ig gering ist. Nach der derzeitigen Verordnung k(cid:246)nnen nur 10 % der bewilligten Mittel f(cid:252)r Investitionen verwandt werden. Teilweise liegen aus diesem Grund viele der schon best(cid:228)tigten TACIS-Programme weiterhin auf Eis. Wenn die Drohung, keine neuen Mittel zu bewilligen, verwirklicht wird, w(cid:252)rden besonders die TACIS-Programme bestraft werden, die unter anderem darauf ausgerichtet sind, die Grenzkontrolle zu verbessern und die aus der abgelegenen Lage der Grenzregionen resultierenden Entwicklungsprobleme zu (cid:252)berwinden. Als gr(cid:246)(cid:223)ter Mangel der CBS-Programme wird deren Trennung vom Interreg-Programm angesehen, das ebenfalls auf die (cid:220)berwindung der sich aus der Grenzlage ergebenden Probleme und auf die Ausdehnung der grenz(cid:252)berschreitenden Zusammenarbeit ausgerichtet ist. Die TACIS-Mittel sind, (cid:129) (cid:129) anders als die Mittel f(cid:252)r Interreg (cid:129) f(cid:252)r die Verwendung durch die russischen Partner vorgesehen. Jedoch hat sich ein gro(cid:223)er Teil der TACIS-EURO in den Taschen westlicher Planungs- und Konsultationsb(cid:252)ros angesammelt. Im Rahmen von TACIS sollte man sich auf die direkten Investitionen und nicht auf Konsultationen konzentrieren. 1. Was beabsichtigt die Kommission zu unternehmen, damit die TACIS-Projekte ohne Unterbrechung m(cid:246)glichst reibungslos weiterlaufen k(cid:246)nnten? 2. Wie hat die Kommission auf die schon fr(cid:252)her angesprochene Anpassung der TACIS- und Interreg- Programme und auf deren Koordinierung hingearbeitet? Was wird sie dazu k(cid:252)nftig unternehmen? 3. Wie beabsichtigt die Kommission, die T(cid:228)tigung direkter Investitionen zu f(cid:246)rdern und die (cid:252)berm(cid:228)(cid:223)ige Konsultationst(cid:228)tigkeit einzuschr(cid:228)nken? Antwort von Herrn Patten im Namen der Kommission (1. Februar 2000) Die Kommission m(cid:246)chte zuallererst den Herrn Abgeordneten versichern, da(cid:223) sie nicht beabsichtigt, die laufenden TACIS-Projekte auszusetzen oder die Finanzierung neuer Projekte einzustellen. Dies gilt gleicher- ma(cid:223)en f(cid:252)r das grenz(cid:252)bergreifende Kooperationsprogramm. Im Gegenteil wird in der gerade in Kraft getretenen neuen Verordnung (1) die Priorit(cid:228)t unterstrichen, die die Kommission dem TACIS-Programm einr(cid:228)umt. Die H(cid:246)chstgrenze der Investition von 10 % in der alten Verordnung (Euratom, EG) Nr. 1279/96 des Rates vom 25. Juni 1996 (2) wirkte sich auf die Durchf(cid:252)hrung der Programme nicht nachteilig aus. Ferner ist es wichtig daran zu erinnern, da(cid:223) die Interreg- und die grenz(cid:252)bergreifenden Kooperations- programme unterschiedliche Zielsetzungen und Rechtsgrundlagen haben. Dadurch wird die Koordinierung zwischen den beiden Programmen beeinflu(cid:223)t. Die Antworten auf die drei Fragen sind folgende: 1. 2. Es ist keine Rede davon, die Zusammenarbeit insgesamt auszusetzen. Stattdessen bedeutet die neue Verordnung einen Neubeginn f(cid:252)r die wichtige Zusammenarbeit zwischen der Gemeinschaft und den Partnerstaaten in Osteuropa und Mittelasien. In der neuen Verordnung wird die regionale und grenz(cid:252)bergreifende Zusammenarbeit mit besonderer Beachtung der Erweiterung stark betont. Ferner sind Ma(cid:223)nahmen geplant, um durch die Konzentration auf wenige T(cid:228)tigkeitsbereiche und die Auswahl einer geringeren Anzahl gr(cid:246)(cid:223)erer Ma(cid:223)nahmen die Wirksamkeit zu erh(cid:246)hen. Eine Koordinierung zwischen Interreg und TACIS ist bereits im Gange und soll sowohl bei der Ausf(cid:252)hrung der Projekte als auch durch die vorrangige Behandlung solcher Projekte, die durch entsprechende Mittel der einschl(cid:228)gigen Programme unterst(cid:252)tzt werden, fortgesetzt werden. Dies erwies sich im Rahmen der Unterst(cid:252)tzung f(cid:252)r die finnisch-russischen Grenz(cid:252)berg(cid:228)nge als erfolgreich. Au(cid:223)erdem wird das Zusammenwirken der beiden Programme durch gesteigerte Koordinierung auf Programmierungsebene, bei der Festlegung der Ziele und der Bereiche der Zusammenarbeit verbessert werden. C 280 E/72 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 3. Das wichtigste Ziel des in der neuen Verordnung dargelegten Programms ist weiterhin der Transfer von Know-how. Jedoch k(cid:246)nnen vorbehaltlich bestimmter Bedingungen bis zu 20 % der Mittelaus- stattung f(cid:252)r die Investitionsf(cid:246)rderung eingesetzt werden. Die Kommission glaubt, da(cid:223) diese neue H(cid:246)chstgrenze erheblichen Raum f(cid:252)r weitere Investitionen schafft. (1) ABl. L 12 vom 18. 1. 2000. (2) ABl. L 165 vom 4. 7. 1996. (2000/C 280 E/071) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2545/99 von Maurizio Turco (TDI) und Marco Cappato (TDI) an die Kommission (4. Januar 2000) Betrifft: F(cid:252)nfjahres-Aktionspl(cid:228)ne der Europ(cid:228)ischen Union zur Drogenbek(cid:228)mpfung: Informationen und Bewertung Die Europ(cid:228)ische Union stellt erhebliche Mittel zur Drogenbek(cid:228)mpfung bereit, wie auch aus der (cid:132)Mitteilung der Kommission (cid:252)ber einen Aktionsplan der Europ(cid:228)ischen Union zur Drogenbek(cid:228)mpfung(cid:147), in dem die Daten f(cid:252)r 1998 aufgef(cid:252)hrt sind, hervorgeht. Daf(cid:252)r sind zahlreiche und s(cid:228)ulen(cid:252)bergreifende Haushaltslinien vorgesehen: sie reichen von der Pr(cid:228)vention bis hin zur Finanzierung der Europ(cid:228)ischen Beobachtungsstelle f(cid:252)r Drogen und Drogensucht sowie von den Programmen PHARE und TACIS bis hin zur Zusammenarbeit zwischen Nord und S(cid:252)d und mit den lateinamerikanischen L(cid:228)ndern. Die vorgenannte Mitteilung der Kommission gibt zwar einen allgemeinen (cid:220)berblick (cid:252)ber die T(cid:228)tigkeit der EU auf dem Gebiet der Drogenbek(cid:228)mpfung, macht aber keine spezifischeren Angaben zu den einzelnen Vorhaben, die bereits finanziert wurden und noch zu finanzieren sind. Au(cid:223)erdem fehlt (cid:129) entgegen den W(cid:252)nschen des EP und den von der Kommission im F(cid:252)nfjahresplan 1995-2000 eingegangenen Verpflich- tungen (cid:129) eine vollst(cid:228)ndige und ersch(cid:246)pfende Bewertung des vorgenannten f(cid:252)nfj(cid:228)hrigen Aktionsplans. Kann die Kommission daher dem Europ(cid:228)ischen Parlament eine zusammenfassende, aber dennoch ersch(cid:246)p- fende Aufstellung geben, in der f(cid:252)r jede die Drogenbek(cid:228)mpfung in den letzten Jahren und im laufenden Haushaltsjahr betreffende Haushaltslinie angegeben wird: (cid:129) welche Vorhaben finanziert wurden und der Betrag der erhaltenen Finanzhilfe; (cid:129) wer der Empf(cid:228)nger dieser Mittel war und von wem sie verwaltet wurden; (cid:129) welche Ziele erreicht werden sollten; (cid:129) welche Instrumente zur Erreichung der Ziele eingesetzt wurden; (cid:129) welche Ergebnisse tats(cid:228)chlich erzielt wurden; (cid:129) und welche Kontrollen und Bewertungen von der Union in bezug auf die einzelnen Vorhaben oder Programme durchgef(cid:252)hrt wurden? Kann die Kommission au(cid:223)erdem mitteilen, wann sie ein globales und analytisches Dokument zur Bewertung der im Rahmen des f(cid:252)nfj(cid:228)hrigen Aktionsprogramms eingeleiteten Vorhaben vorlegt? Antwort von Herrn Vitorino im Namen der Kommission (16. Februar 2000) Die Kommission ist ebenfalls der Auffassung, da(cid:223) die Bewertung eine wichtige Rolle bei allen Ma(cid:223)nahmen im Drogenbereich spielen sollte. In ihrer Mitteilung (cid:252)ber einen Aktionsplan der Europ(cid:228)ischen Union zur Drogenbek(cid:228)mpfung (2000-2004) (1) schlug sie daher vor, die Ma(cid:223)nahmen der Gemeinschaft in diesem Zeitraum von externen Sachverst(cid:228)ndigen bewerten zu lassen. Au(cid:223)erdem w(cid:252)rde sie eine Halbzeit(cid:252)ber- pr(cid:252)fung vornehmen, die dem Rat und dem Parlament vorgelegt w(cid:252)rde. In dem Aktionsplan wird einger(cid:228)umt, da(cid:223) die Gemeinschaft die entsprechenden Ma(cid:223)nahmen im Zeitraum 1995-1999 nicht hinl(cid:228)nglich evaluiert hat. Die Kommission kann daher die Frage nicht umfassend beantworten. Die wichtigsten Programme zur Drogenbek(cid:228)mpfung sind jedoch bereits einer Bewertung unterzogen worden oder werden derzeit bewertet. Die Kommission (cid:252)bermittelte dem Parlament am 14. Oktober 1999 einen Zwischenbericht (cid:252)ber die Durchf(cid:252)hrung der Aktionsprogramme der Gemein- schaft zur Krebsbek(cid:228)mpfung, zur Pr(cid:228)vention von AIDS und bestimmten anderen (cid:252)bertragbaren Krank-


title: QUESTION ÉCRITE E-2534/99 posée par Neil MacCormick (Verts/ALE) à la Commission. Liberté de circulation des médecins et sécurité des patients.

eurovoc_concepts: recognition of vocational training qualifications

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/65 les mesures que la CommunautØ peut Øventuellement cadre de l(cid:146)Organisation maritime internationale, prendre afin de renforcer la sØcuritØ en mer. Dans sa rØsolution du 11 mars 1994 sur une politique commune de la sØcuritØ maritime (2), le Parlement a approuvØ l(cid:146)analyse contenue dans la communication prØcitØe, et demandØ que le programme d(cid:146)action qui y est dØcrit soit exØcutØ avec toute l(cid:146)attention nØcessaire et sans dØlai. Dans son Livre vert relatif aux ports et aux infrastructures maritimes (3), la Commission a Øgalement soulignØ l(cid:146)importance du r(cid:244)le que jouent les ports de la CommunautØ pour ce qui est de mettre en (cid:156)uvre et de faire respecter la lØgislation communautaire concernant la sØcuritØ maritime, et d(cid:146)assurer que les services portuaires directement liØs (cid:224) la sØcuritØ des navires soient de haut niveau. 2. (cid:192) la suite du naufrage de l(cid:146)Estonia en septembre 1994, et aprŁs avoir ØtØ invitØe par le Parlement et le Conseil (cid:224) fixer des rŁgles communautaires cohØrentes et strictes en ce qui concerne la sØcuritØ des transbordeurs, la Commission s(cid:146)est attaquØe au problŁme de la sØcuritØ en mer des passagers voyageant sur ces navires, et a proposØ une sØrie de mesures communautaires. Il s(cid:146)agit du rŁglement (CE) no 3051/95 du Conseil, du 8 dØcembre 1995, concernant la gestion de la sØcuritØ des transbordeurs rouliers de passagers (4), de la directive 98/18/CE du Conseil, du 17 mars 1998, Øtablissant des rŁgles et normes de sØcuritØ pour les navires (cid:224) passagers (5), de la directive 98/41/CE du Conseil, du 18 juin 1998, relative (cid:224) l(cid:146)enregistrement des personnes voyageant (cid:224) bord de navires (cid:224) passagers opØrant (cid:224) destination ou au dØpart de ports d(cid:146)(cid:201)tats membres de la CommunautØ (6), et de la directive 1999/35/CE du Conseil, du 29 avril 1999, relative (cid:224) un systŁme de visites obligatoires pour l(cid:146)exploitation en toute sØcuritØ de services rØguliers de transbordeurs rouliers et d(cid:146)engins (cid:224) passagers (cid:224) grande vitesse (7). La sØcuritØ des personnes travaillant dans les ports est rØgie par plusieurs directives dans le domaine social, et relatives, notamment, (cid:224) des questions liØes (cid:224) la sØcuritØ et (cid:224) la santØ sur le lieu de travail. Ces textes sont ØnumØrØs dans une liste transmise directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au secrØtariat du Parlement. Le contr(cid:244)le des camions devant Œtre chargØs sur des navires est rØgi par les conventions internatio- 3. nales relatives (cid:224) la sØcuritØ maritime et (cid:224) la prØvention de la pollution par les navires, qui comportent des exigences particuliŁres quant au transport de marchandises dangereuses en colis ou en vrac. Ces exigences ont ØtØ complØtØes par des dispositions communautaires qui prØvoient des obligations de notification en ce qui concerne les navires (cid:224) destination ou en provenance de ports maritimes de la CommunautØ et transportant des marchandises dangereuses ou polluantes (8). 4. Pour ce qui est de la sØcuritØ et de l(cid:146)hygiŁne des passagers, la Commission n(cid:146)a pas l(cid:146)intention de soumettre, dans le cadre du suivi de son Livre vert relatif aux ports et aux infrastructures maritimes, des propositions portant sur des normes minimales obligatoires dans la CommunautØ en ce qui concerne la sØcuritØ et l(cid:146)hygiŁne des passagers. Elle a cependant l(cid:146)intention de publier une communication gØnØrale sur la sØcuritØ en mer et sur les responsabilitØs de l(cid:146)(cid:201)tat du port, de l(cid:146)(cid:201)tat du pavillon et de l(cid:146)industrie en ce qui concerne plus particuliŁrement la sØcuritØ des navires. JO C 91 du 28. 3. 1994. (1) COM(93) 66 final. (2) (3) COM(97) 678 final. (4) (5) (6) (7) (8) Directive 93/75/CEE du Conseil, du 13 septembre 1993, relative aux conditions minimales exigØes pour les navires (cid:224) destination des ports maritimes de la CommunautØ ou en sortant et transportant des marchandises dangereuses ou polluantes, JO L 247 du 5. 10. 1993. JO L 320 du 30. 12. 1995. JO L 144 du 15. 5. 1998. JO L 188 du 2. 7. 1998. JO L 138 du 1. 6. 1999. (2000/C 280 E/066) QUESTION (cid:201)CRITE E-2534/99 posØe par Neil MacCormick (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: LibertØ de circulation des mØdecins et sØcuritØ des patients (4 janvier 2000) Dans l(cid:146)exposØ des motifs joint (cid:224) la proposition de directive visant (cid:224) simplifier et actualiser les directives sectorielles de l(cid:146)UE concernant le systŁme gØnØral de reconnaissance des qualifications professionnelles C 280 E/66 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 (mØdecins, (COM(97) 638 final) (1), la Commission fait part de son intention de demander au Conseil la suppression des actuels comitØs consultatifs pour la formation de certaines catØgories de professionnels du secteur mØdical infirmiŁres, dentistes, sages-femmes et pharmaciens). Dans le cas oø le Conseil se conformerait (cid:224) cette requŒte, la Commission a l(cid:146)intention de reconstituer ces comitØs consultatifs par sa propre dØcision, les dotant d(cid:146)une structure simplifiØe et d(cid:146)attributions beaucoup plus restreintes. Ainsi, ces comitØs consultatifs n(cid:146)auraient plus le mandat de promouvoir la libertØ de circulation des professionnels du secteur mØdical par le biais d(cid:146)une actualisation des normes minimum de compØtence dans les professions concernØes. La t(cid:226)che de ce comitØ consisterait plut(cid:244)t (cid:224) Ømettre des avis sur des problŁmes relatifs (cid:224) la libertØ de circulation qui leur seraient soumis par la Commission. La Commission sait-elle que, anticipant une dØcision du Conseil qui viendrait supprimer l(cid:146)actuel ComitØ consultatif pour la formation des mØdecins (CCFM), les services de la Commission ont informØ des reprØsentants des mØdecins que la Commission n(cid:146)avait pas l(cid:146)intention d(cid:146)entamer de nouveaux travaux dans le cadre de ce comitØ? le 12 novembre 1999, La Commission sait-elle que, le comitØ permanent des mØdecins europØens, organisation centrale reprØsentant l(cid:146)ordre des mØdecins des diffØrents (cid:201)tats membres, a condamnØ (cid:224) l(cid:146)unanimitØ l(cid:146)annulation par la Commission de la rØunion plØniŁre du 30 novembre 1999 du ComitØ consultatif pour la formation des mØdecins, ainsi que le refus de cette derniŁre d(cid:146)engager de nouveaux travaux au sein de ce comitØ? La Commission sait-elle que les mØdecins europØens considŁrent que le projet de la Commission de mettre sur pied un nouveau ComitØ consultatif qui n(cid:146)aurait pas pour mandat de rØactualiser les normes minimum de formation des gØnØralistes et des spØcialistes au niveau de l(cid:146)UE va (cid:224) l(cid:146)encontre de la prØservation des intØrŒts des patients? Face (cid:224) ces critiques Ømises par les mØdecins de l(cid:146)UE, la Commission estime-t-elle que la politique appliquØe actuellement (cid:224) l(cid:146)Øgard du ComitØ consultatif pour la formation des mØdecins et ses propositions concernant les futures attributions dudit comitØ sont conformes (cid:224) l(cid:146)obligation qui lui incombe au titre de l(cid:146)article 152 du traitØ CE, aux termes duquel elle est censØe assurer un niveau ØlevØ de protection de la santØ humaine dans la dØfinition et la mise en (cid:156)uvre de toutes les politiques et activitØs communautaires? Quelles mesures la Commission a-t-elle adoptØes, pour peu qu(cid:146)elle en ait adoptØ, afin d(cid:146)assurer que sa politique et ses propositions en matiŁre de formation mØdicale n(cid:146)auront pas de rØpercussions nØgatives dans le domaine de la santØ? (1) JO C 28 du 26. 1. 1998, p. 1. RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (8 fØvrier 2000) (cid:192) titre prØliminaire, il convient d(cid:146)observer que la situation du comitØ consultatif pour la formation des mØdecins (CCFM) ne diffŁre pas de celle d(cid:146)autres comitØs analogues. Il existe en effet six comitØs consultatifs pour la formation de certains professionnels de la santØ (mØdecins, pharmaciens, dentistes, vØtØrinaires, infirmiers de soins gØnØraux et sages-femmes). Ces six comitØs ont ØtØ instituØs par le Conseil en marge des directives sectorielles facilitant la libre circulation des catØgories de professionnels en cause. Les rŁgles de fonctionnement de ces comitØs sont identiques. La premiŁre question relative aux travaux du CCFM doit Œtre examinØe dans le cadre de la rØforme des six comitØs consultatifs concernØs. En effet, en rØponse (cid:224) l(cid:146)initiative Simplifier la lØgislation relative au marchØ intØrieur (SLIM), la Commission a annoncØ dans sa communication au Conseil et au Parlement sur l(cid:146)initiative SLIM (1), du 6 novembre 1996, son intention de rationaliser le fonctionnement des comitØs consultatifs pour la formation. Les mesures envisagØes ont effectivement ØtØ dØveloppØes dans l(cid:146)exposØ des motifs de la proposition de directive auquel l(cid:146)Honorable Parlementaire fait rØfØrence. Ladite proposition a ØtØ adoptØe en premiŁre lecture par le Parlement le 2 juillet 1998. Les mesures envisagØes devraient entrer en application le 1er janvier 2001. (cid:192) cette date, de nouveaux comitØs devraient Œtre mis en place. La pØriode actuelle est donc une pØriode transitoire au cours de laquelle les comitØs ont la possibilitØ de terminer leurs travaux en cours sans entreprendre de nouveaux travaux qui ne pourraient pas Œtre terminØs 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/67 avant le 1er janvier 2001. C(cid:146)est donc (cid:224) juste titre que la Commission a informØ tous les comitØs concernØs, (cid:129) en ce qui concerne le CCFM, lors de sa rØunion du 5 fØvrier 1999 (cid:129) de cette situation transitoire et de ses effets sur l(cid:146)organisation des travaux. En consØquence, le CCFM a dØcidØ de crØer des groupes de travail informels qui fonctionneraient de maniŁre autonome, sans le concours financier de la Commission. Dans ce mŒme contexte, il a ØtØ convenu au sein dudit comitØ que la tenue d(cid:146)une rØunion pour laquelle la date du 30 novembre 1999 avait ØtØ retenue provisoirement, dØpendrait de l(cid:146)Øtat d(cid:146)avancement de ces travaux informels. S(cid:146)agissant de la deuxiŁme question sur l(cid:146)annulation de la rØunion du 30 novembre 1999, la Commission rappelle que, d(cid:146)une maniŁre gØnØrale, les contraintes matØrielles et budgØtaires impliquent une sØlection rigoureuse des demandes de rØunion des nombreux comitØs. La raison de l(cid:146)annulation de cette rØunion du 30 novembre 1999 tient (cid:224) l(cid:146)absence d(cid:146)un ordre du jour suffisant. En effet, l(cid:146)Øtat d(cid:146)avancement des travaux informels susvisØs ne permettait pas de tenir cette rØunion (cid:224) cette date. La dØcision d(cid:146)annuler la rØunion Øtait donc justifiØe et conforme (cid:224) ce que le CCFM avait lui-mŒme convenu (cid:224) ce propos. En ce qui concerne la troisiŁme question au sujet de la protection des intØrŒts des patients, il convient de remarquer que les critŁres de formation prØvus par la directive 93/16/CEE du Conseil, du 5 avril 1993, visant (cid:224) faciliter la libre circulation des mØdecins et la reconnaissance mutuelle de leurs dipl(cid:244)mes (2) ont pour objectif principal de fixer les conditions minimales de formation jugØes nØcessaires et suffisantes aux fins de la reconnaissance mutuelle des dipl(cid:244)mes de mØdecin. En effet, comme son titre l(cid:146)indique, la directive vise (cid:224) faciliter la libre circulation des mØdecins. Pour y parvenir, elle prØvoit un systŁme de reconnaissance mutuelle des dipl(cid:244)mes fondØ sur le respect d(cid:146)exigences minimales de formation. Pour le reste, l(cid:146)organisation et le contenu de la formation relŁvent largement de la responsabilitØ fondamentale des (cid:201)tats membres, conformØment aux articles 149 et 150 (ex articles 126 et 127) du traitØ CE. Toute harmonisation de la formation au niveau communautaire est expressØment exclue par ces deux articles. Enfin, la protection de la santØ humaine et des intØrŒts des patients relŁve elle aussi principalement de la compØtence des (cid:201)tats membres. En ce qui concerne la quatriŁme question relative (cid:224) la politique appliquØe au CCFM et aux mesures envisagØes pour le futur, la Commission rappelle que la situation de ce comitØ ne diffŁre pas de celle d(cid:146)autres comitØs analogues. Par ailleurs, elle souhaite retenir l(cid:146)attention de l(cid:146)Honorable Parlementaire sur le fait que le CCFM a pour mission de contribuer (cid:224) assurer une formation des mØdecins de niveau comparablement ØlevØ dans la CommunautØ, conformØment (cid:224) la dØcision 75/364/CEE du Conseil, du 16 juin 1975, portant crØation de ce comitØ (3). Le niveau de formation appliquØ dans chaque (cid:201)tat membre dØpend de la rØglementation adoptØe par chaque (cid:201)tat membre, Øtant entendu que chaque (cid:201)tat membre est tenu de respecter les exigences minimales de formation prØvues par la directive 93/16/CEE. la Commission continuera (cid:224) rØunir les reprØsentants des autoritØs compØtentes de Dans ce contexte, chaque (cid:201)tat membre. L(cid:146)instrument appropriØ (cid:224) cet effet est le comitØ de hauts fonctionnaires de la santØ publique, crØØ par la dØcision 75/365/CEE du Conseil, du 16 juin 1975 (3). Enfin, si la mission envisagØe pour le nouveau comitØ consultatif sera de rendre des avis sur l(cid:146)aspect principal de la directive 93/16/CEE, c(cid:146)est-(cid:224)-dire la reconnaissance mutuelle des dipl(cid:244)mes de mØdecin aux fins de la libre circulation, cela n(cid:146)exclut nullement la possibilitØ de prendre en compte les aspects ayant trait (cid:224) leur formation dans le cadre de la reconnaissance mutuelle de leurs dipl(cid:244)mes et en conformitØ avec les obligations qui incombent (cid:224) la Commission au titre de l(cid:146)article 152 (ex article 129) du traitØ CE. En ce qui concerne la cinquiŁme question sur les mesures prises par la Commission pour veiller (cid:224) ce que sa politique et ses propositions (cid:224) l(cid:146)Øgard de la formation mØdicale n(cid:146)aient pas d(cid:146)effet nØgatif du point de vue de la santØ, la Commission rappelle qu(cid:146)elle coopŁre dans les limites de ses compØtences en Øtroite collaboration avec les (cid:201)tats membres et les professionnels concernØs afin d(cid:146)assurer une prise en compte de tous les intØrŒts. Les mesures envisagØes par la Commission en matiŁre de rØforme de certains comitØs consultatifs dont le CCFM ne sont pas de nature (cid:224) modifier cette situation. (1) COM(96) 559 final. (2) (3) JO L 165 du 7. 7. 1993. JO L 167 du 30. 6. 1975


title: Kommissionens förordning (EG) nr 11/2000 av den 4 januari 2000 om ändring av importtullar inom spannmålssektorn

text: 5. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 2/65 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 11/2000 av den 4 januari 2000 om ändring av importtullar inom spannmålssektorn EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 2. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1253/1999 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullar inom spannmålssektorn (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2519/98 (4), särskilt artikel 2. 1 i denna, och av följande skäl: I artikel 2. 1, i förordning (EG) nr 1249/96 föreskrivs att om genomsnittet av de beräknade importtullarna under den period då de tillämpas, skiljer sig med 5 euro/ton från den fastställda tullen skall en justering som motsvarar denna göras. Denna skillnad har uppstått. Det är därför nödvändigt att justera de importtullar som fastställts i förordning (EG) nr 2817/1999. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Bilagorna I och II till förordning (EG) nr 2817/1999 skall ersättas med bilagorna I och II till denna förordning. 1. Importtullarna inom spannmålssektorn har fastställts i kommissionens förordning (EG) nr 2817/1999 (5). Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 5 januari 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 4 januari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 161, 29. 6. 1996, s. 125. (4) EGT L 315, 25. 11. 1998, s. 7. (5) EGT L 340, 31. 12. 1999, s. 97. L 2/66 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 1. 2000 BILAGA ”BILAGA I Importtullar för de produkter som tas upp i artikel 10. 2 i förordning (EEG) nr 1766/92 KN-nummer Produkt 1001 10 00 Durumvete av hög kvalitet Durumvete av medelhög kvalitet (1) 1001 90 91 Vanligt vete, för utsäde 1001 90 99 Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde (3) av medelhög kvalitet av låg kvalitet 1002 00 00 Råg 1003 00 10 Korn, för utsäde 1003 00 90 Korn av annat slag än för utsäde (3) 1005 10 90 Majs för utsäde av annat slag 1005 90 00 Majs av annat slag än för utsäde (3) 1007 00 90 Sorghum av andra slag än för utsäde Tull på import som sker land-, flod- eller havsvägen från hamnar i Medelhavet, Svarta havet eller Östersjön (euro/ton) Tull på import som sker luft- eller havsvägen från övriga hamnar (2) (euro/ton) 27,34 37,34 34,23 34,23 78,89 91,70 85,41 85,41 85,41 97,84 97,84 85,41 17,34 27,34 24,23 24,23 68,89 81,70 75,41 75,41 75,41 87,84 87,84 75,41 (1) För durumvete som inte uppfyller den minimikvalitet för durumvete av medelhög kvalitet som avses i bilaga I i förordning (EG) nr 1249/96, skall den tullsats tillämpas som fastställts för vanligt vete av låg kvalitet. (2) För produkter som anländer till gemenskapen via Atlanten eller via Suezkanalen (artikel 2. 4 i förordning (EG) nr 1249/96) kan importören erhålla en nedsättning av tullarna med — 3 euro/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet, — 2 euro/ton om lossningshamnen ligger i Irland, Förenade kungariket, Danmark, Sverige, Finland eller vid den Iberiska halvöns atlantkust. (3) När villkoren i artikel 2. 5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda kan importören erhålla schablonmässig nedsättning med 14 eller 8 euro/ton. ” 5. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 2/67 BILAGA II Faktorer för beräkning av tullar (perioden 30. 12. 1999–3. 1. 2000) 1. Genomsnittet för tvåveckorsperioden före dagen för fastställande: Börsnotering Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Produkt (% proteiner vid 12 % vattenhalt) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 medelhög kvalitet (*) US barley 2 Notering (EUR/ton) 115,17 99,32 89,73 79,04 156,91 (**) 146,91 (**) 98,59 (**) Tillägg för golfen (EUR/ton) 34,86 6,04 2,82 7,38 Tillägg för Stora sjöarna (EUR/ton) — — — — (*) Negativt bidrag (discount) på 10 EUR per ton (artikel 4. 1 i förordning (EG) nr 1249/96). (**) Fob golfen. — — — — — — 2. Kostnader för fraktsatser: Mexikanska golfen–Rotterdam: 15,40 EUR/ton, Stora sjöarna–Rotterdam: 28,06 EUR/ton. 3. Tillskott avseende artikel 4. 2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1249/96: 0,00 EUR/ton (HRW2) 0,00 EUR/ton (SRW2)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2552/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Erityisen työvaltaisia palveluja koskeva alennettu arvonlisäverokanta.

eurovoc_concepts:
EU policy
VAT rate
fiscal policy
service industry

text: C 280 E/74 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/073) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2552/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (4. tammikuuta 2000) Aihe: Erityisen ty(cid:246)valtaisia palveluja koskeva alennettu arvonlis(cid:228)verokanta Voiko komissio julkistaa j(cid:228)senvaltiokohtaisen luettelon palveluista, joihin j(cid:228)senvaltiot ovat soveltaneet alennettua arvonlis(cid:228)verokantaa erityisen ty(cid:246)valtaisia palveluja koskevista alennetuista arvonlis(cid:228)verokan- noista annetun direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2000) Komissio on julkistanut arvoisan parlamentin j(cid:228)senen pyyt(cid:228)m(cid:228)n luettelon ehdotuksessaan neuvoston luvan antamisesta j(cid:228)senvaltioille soveltaa alennettua arvonlis(cid:228)verokantaa tiettyihin erityisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseksi ty(cid:246)valtaisiin palveluihin direktiivin 77/388/ETY 28 artiklan 6 kohdassa s(cid:228)(cid:228)detyn menettelyn mukaisesti (1). (1) KOM(1999) 705 lopullinen. (2000/C 280 E/074) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2561/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Talletusvakuuksia koskeva laink(cid:228)ytt(cid:246) Voiko komissio ilmoittaa, mitk(cid:228) talletusvakuuksia koskevia j(cid:228)rjestelyit(cid:228) sovellettaisiin Yhdistyneess(cid:228) kunin- gaskunnassa tallettajaan, joka tekee puntamuotoisia talletuksia Internetin kautta parhaillaan mainostetta- vaan First-e Bank -pankkiin, joka on ilmeisesti Pariisin Banque d(cid:146)Escompte -pankin toiminimi? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (14. helmikuuta 2000) Voidakseen antaa t(cid:228)sm(cid:228)llisen vastauksen kysymykseen komissio tarvitsee lis(cid:228)tietoa tapauksen yksityis- kohdista. Yleisesti voidaan kuitenkin todeta, ett(cid:228) talletusten vakuusj(cid:228)rjestelmist(cid:228) 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviss(cid:228) 94/19/EY (1) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioiden velvollisuudesta taata, ett(cid:228) niiden alueella on k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) vakuusj(cid:228)rjestelm(cid:228) ja ett(cid:228) j(cid:228)senvaltion j(cid:228)rjestelm(cid:228) kattaa my(cid:246)s luottolaitosten muihin j(cid:228)senvaltioihin perustamien sivukonttoreiden tallettajat. Erityissopimuk- sesta direktiivi(cid:228) sovelletaan kolmeen muuhun Euroopan talousalueen (ETA) maahan, Islantiin, Liechtenstei- niin ja Norjaan. Jos talletus tehd(cid:228)(cid:228)n esimerkiksi ranskalaiseen luottolaitokseen, joka sijaitsee Ranskassa, sovelletaan siihen Ranskan talletusvakuusj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) riippumatta siit(cid:228), tehd(cid:228)(cid:228)nk(cid:246) talletus Internetin kautta ja mit(cid:228) kansalli- suutta tallettaja on tai miss(cid:228) valuutassa talletus tehd(cid:228)(cid:228)n. (T(cid:228)m(cid:228) edellytt(cid:228)(cid:228) kuitenkin, ett(cid:228) talletus on tehty euroina tai jonkin j(cid:228)senvaltion valuutassa). Ranskan talletusvakuus on 60 000 euroa tallettajaa kohti. Siihen voidaan kuitenkin soveltaa monia poikkeuksia, jotka liittyv(cid:228)t esimerkiksi direktiiviss(cid:228) mainittuun tallettajan laatuun. jossain kolmesta ETA-valtiosta), on tarjottava samat Tammikuun 1. p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) 2000 l(cid:228)htien yhteis(cid:246)n luottolaitosten sivukonttoreiden, jotka sijaitsevat toisessa j(cid:228)senvaltiossa (tai talletusvakuudet kuin niiden emoyhti(cid:246)iden. Luottolaitos ja sen yhteis(cid:246)ss(cid:228) sijaitsevat sivukonttorit katsotaan n(cid:228)in ollen yhdeksi oikeus- henkil(cid:246)ksi. Uuden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen mukaan esimerkiksi Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa sijaitsevan ranskalaisen sivukonttorin on tarjottava sama 60 000 euron talletusvakuus, joka tarjotaan Ranskassa. Aiemmin sivukonttorit eiv(cid:228)t voineet tarjota kyseisen direktiivin 4 artiklan 1 kohdan nojalla vastaanottavan valtion


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2553/99 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie. BTW op thuiszorg.

eurovoc_concepts:
VAT rate
association
care for the elderly
care of the disabled
elderly person
home care
home help
physically disabled person
private sector
provision of services
public institution
tax harmonisation

text: C 225 E/162 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/178) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2550/99 van Bill Miller (PSE) aan de Commissie (4 januari 2000) Betreft: Agenda 2000 De hervorming van het GLB maakte deel uit van het pakket Agenda 2000. Binnen dit pakket zou de melkquotaregeling worden hervormd. Naar ik heb begrepen zal dat niet voor 2003 gebeuren, maar inmiddels zijn de melkquota voor Ierland, Italiº en Portugal verhoogd. Wat waren de redenen daarvoor? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (18 januari 2000) In het kader van Agenda 2000 heeft de Europese Raad van Berlijn voor de zuivelsector twee essentiºle besluiten genomen: verlaging van de richtprijs voor melk en van de interventieprijs voor respectievelijk boter en magere-melkpoeder vanaf 2005 en handhaving van de melkquotraregeling tot in 2008 (de Raad heeft zich er evenwel toe verbonden de regeling in 2003 opnieuw te bezien en na te gaan of de huidige regeling na 2006 kan worden beºindigd), alsmede verhoging van de nationale quota in twee fasen. De verhoging van de melkquota viel niet los te koppelen van enerzijds de verlenging van de looptijd van de quotaregeling na 31 maart 2000, de datum waarop de regeling normaliter afliep, en anderzijds de verlaging van de institutionele prijzen die de quotaverhoging mogelijk maakt. In deze context en rekening houdend met de urgente structuurproblemen die direct samenhangen met de voortzetting van de quotaregeling, heeft de Raad besloten de vanaf 2005 toe te passen lineaire verhoging, met 1,5 %, van de quota voor Griekenland, Spanje, Ierland, Italiº en het Verenigd Koninkrijk (Noord- Ierland) te vervangen door een vervroegd (cid:129) per 1 april 2000 (cid:129) toe te passen specifieke verhoging. Tot deze bijzondere verhoging is ook besloten in de overtuiging dat zij weinig of geen effect zal sorteren op de productie in deze lidstaten en dus ook niet op de totale productie in de Gemeenschap. (2000/C 225 E/179) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2553/99 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie (4 januari 2000) Betreft: BTW op thuiszorg Kan de Commissie mededelen hoeveel BTW er momenteel in elke lidstaat wordt geheven op de dienst- verlening in de thuiszorg (voor gehandicapten, ouderen etc. )? Verschilt het BTW-percentage naar gelang van het soort dienstverlener (i. e. plaatselijke overheden, particuliere commerciºle bedrijven, non-profit liefdadigheidsinstelligen, zelfstandigen, enz. )? Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (10 februari 2000) Overeenkomstig de zesde Richtlijn (77/388/EEG) van de Raad van 17 mei 1977 betreffende de harmo- nisatie van de wetgevingen der lidstaten inzake omzetbelasting -gemeenschappelijk stelsel van belasting (1) verlenen de lidstaten een vrijstelling van BTW voor thuiszorg indien die voldoet aan de voorwaarden van artikel 13 van die Richtlijn, met name wanneer die dienst wordt verricht door publiekrechtelijke instellingen. Bovendien kunnen de lidstaten een verlaagd tarief toepassen op het verrichten van diensten en het leveren van goederen door instellingen die door de lidstaten als instellingen van sociale aard worden erkend, en die zich bezighouden met maatschappelijk werk en met de sociale zekerheid, voor zover die dienstverrich- 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/163 tingen geen vrijstelling genieten. Op dit ogenblik worden de volgende tarieven toegepast: Belgiº: 6 %, 21 %, vrijstelling; Denemarken: 25 %; Duitsland: 7 %; Griekenland: 8 %; Spanje: 7 %; Frankrijk: 20,6 %; Ierland: Italiº: 20 %; Luxemburg: 3 %, 15 %, vrijstelling; Nederland: 17,5 %; Oostenrijk: 0 %, 10 %; vrijstelling; Portugal: 17 %; Finland: vrijstelling; Zweden: vrijstelling, 25 %; Verenigd Koninkrijk: vrijstelling. In de overige gevallen wordt het normale BTW-tarief toegepast. Krachtens Richtlijn 1999/85/EG van de Raad van 22 oktober 1999 tot wijziging van Richtlijn 77/388/EEG wat de mogelijkheid betreft om bij wijze van experiment op arbeidsintensieve diensten een verlaagd BTW- tarief toe te passen (2) kunnen de lidstaten die daartoe een verzoek hebben ingediend, eveneens van 1 januari 2000 tot en met 31 december 2002 een verlaagd tarief op thuiszorg toepassen. Griekenland, Frankrijk, Italiº en Portugal hebben een daartoe strekkend verzoek ingediend. (1) (2) PB L 145 van 13. 6. 1977. PB L 277 van 28. 10. 1999. (2000/C 225 E/180) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2556/99 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie (11 januari 2000) Betreft: Zendmasten Dat het gebruik van mobiele telefoons mogelijk van invloed kan zijn op de gezondheid is wetenschappelijk aangetoond. Is de Commissie niet bang dat het plaatsen van zendmasten voor mobiele telefonie in de buurt van bevolkingsconcentraties, in het bijzonder bij scholen, van invloed kan zijn op de gezondheid, en is zij in dit verband voornemens minimumnormen of -waarborgen voor te stellen? Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (27 januari 2000) Aanbeveling 1999/519/EG van de Raad van 12 juli 1999 betreffende de beperking van blootstelling van de bevolking aan elektromagnetische velden van 0 Hz-300 GHz (1) stelt basisrestricties en referentieniveaus vast ter voorkoming van de bewezen nadelige gevolgen voor de menselijke gezondheid van velden zoals die welke worden voortgebracht door basisstations voor mobiele telefonie. De aanbeveling is gericht tot de lidstaten, die de nodige maatregelen zouden moeten nemen om in het kader van het aanbevolen systeem ter beperking van de blootstelling een hoog niveau van bescherming van de menselijke gezondheid te waarborgen. Verwacht wordt dat dit ook zal leiden tot de vaststelling van normen voor apparatuur die elektromagnetische straling uitzendt van het in de aanbeveling bedoelde type. (1) PB L 199 van 30. 7. 1999. (2000/C 225 E/181) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2563/99 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie (11 januari 2000) Betreft: Discriminatie op het werk Kan de Commissie voor elke lidstaat mededelen of deze wetgeving kent die discriminatie op het werk op basis van a) ras, b) godsdienst, c) geslacht en d) seksuele geaardheid verbiedt? Kan zij verder in elk van de gevallen mededelen wat de rechtsmiddelen zijn en of er het afgelopen jaar in elk van de vier categorieºn zaken met succes zijn vervolgd?


title: Komission asetus (EY) N:o 11/2000, annettu 4 päivänä tammikuuta 2000, tuontitullien muuttamisesta vilja-alalla

text: 5. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 2/65 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 11/2000, annettu 4 päivänä tammikuuta 2000, tuontitullien muuttamisesta vilja-alalla EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka 2) ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komis- sion asetuksen (EY) N:o 1249/96 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2519/98 (4), ja erityi- sesti sen 2 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: 1) Vilja-alan tuontitullit vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 2817/1999 (5), Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos tuontitullien laskettu keskiarvo sovel- tamiskauden aikana poikkeaa 5 EUR/t vahvistetusta tullin määrästä, tulleja tarkistetaan vastaavasti. Mainittu poikkeaminen on tapahtunut. Tämän vuoksi on tarpeen tarkistaa asetuksessa (EY) N:o 2817/1999 vahvistettuja tuontitulleja, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 2817/1999 liitteet I ja II tämän asetuksen liitteillä I ja II. Tämä asetus tulee voimaan 5 päivänä tammikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 4 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 161, 29. 6. 1996, s. 125. (4) EYVL L 315, 25. 11. 1998, s. 7. (5) EYVL L 340, 31. 12. 1999, s. 97. L 2/66 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 1. 2000 LIITE ”LIITE I Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 2 kohdassa mainittujen tuotteiden tuontitullit CN-koodi Tavaran kuvaus 1001 10 00 Durumvehnä korkealaatuinen Durumvehnä keskilaatuinen (1) 1001 90 91 Tavallinen vehnä, siemenvilja 1001 90 99 Tavallinen vehnä, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja (3) keskilaatuinen heikkolaatuinen 1002 00 00 Ruis 1003 00 10 Ohra, siemenvilja 1003 00 90 Ohra, muu kuin siemenvilja (3) 1005 10 90 Maissi, siemenvilja, muu kuin hybridimaissi 1005 90 00 Maissi, muu kuin siemenvilja (3) 1007 00 90 Durra, muut kuin kylvämiseen tarkoitetut hybridit Tuontitulli tuotaessa maa-, joki- tai merikuljetuksena Välimeren, Mustanmeren tai Itämeren sata- mista (euroa/t) Tuontitulli tuotaessa lentoteitse tai muista satamista (2) (euroa/t) 27,34 37,34 34,23 34,23 78,89 91,70 85,41 85,41 85,41 97,84 97,84 85,41 17,34 27,34 24,23 24,23 68,89 81,70 75,41 75,41 75,41 87,84 87,84 75,41 (1) Sellaisen durumvehnän osalta, joka ei vastaa asetuksen (EY) N:o 1249/96 liitteessä I tarkoitettua keskilaatuisen durumvehnän vähimmäislaatua, sovelletaan heikkolaatuiselle tavalliselle vehnälle vahvistettua tullia. (2) Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön tulevien tavaroiden osalta (asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohta) tuoja voi päästä osalliseksi joka on: tullinalennuksesta, — 3 euroa/t, — 2 euroa/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, tai jos purkamissatama sijaitsee Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Tanskassa, Ruotsissa, Suomessa tai Iberian niemimaan Atlantin valtameren puoleisella rannikolla. (3) Tuoja voi päästä osalliseksi kiinteämääräisestä alennuksesta, jonka määrä on 14 tai 8 euroa tonnilta, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät. ” 5. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 2/67 LIITE II Tullien laskentatekijät (30. 12. 1999 ja 3. 1. 2000 välisenä aikana) 1. Vahvistamispäivää edeltävien kahden viikon keskiarvot: Pörssinoteeraukset Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Tuote (valkuais-%, kun kosteus on 12 %) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 keskilaa- tuinen (*) US barley 2 Noteeraus (EUR/t) 115,17 99,32 89,73 79,04 156,91 (**) 146,91 (**) 98,59 (**) Lisä/Meksikonlahti (EUR/t) 34,86 6,04 2,82 7,38 Lisä/Suuret järvet (EUR/t) — — — — (*) Vähennys 10 EUR/t (”discount”) (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan ensimmäinen kappale). (**) Fob Meksikonlahti. — — — — — — 2. Maksut: Meksikonlahti—Rotterdam: 15,40 EUR/t; Suuret järvet—Rotterdam: 28,06 EUR/t. 3. Asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tukipalkkiot: 0,00 EUR/t (HRW2) 0,00 EUR/t (SRW2)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2533/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Julkisen merenkulkuoikeuden mukauttaminen yhteisön lainsäädäntöön.

eurovoc_concepts:
EU law
Greece
maritime law
national law
trade union
vessel

text: 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/159 Onko komissio samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) ohjelmassa tulisi my(cid:246)s klassisilla kielill(cid:228), antiikin kreikalla ja latinalla, olla oma paikkansa, sill(cid:228) ne ovat suuressa m(cid:228)(cid:228)rin Euroopan kirjallisuuden ja kulttuurin perusta? Eik(cid:246) t(cid:228)m(cid:228) viestitt(cid:228)isi my(cid:246)nteist(cid:228) sanomaa sit(cid:228) suuntausta vastaan, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa n(cid:228)iden kielten opetus on rappeutumassa? Tukeeko komissio t(cid:228)llaista ehdotusta, mik(cid:228)li sen esitt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltion hallitus? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Komissio antoi 13. lokakuuta 1999 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseksi (1) vuoden 2001 julistamisesta Euroopan kielten teemavuodeksi. Euroopan kielten teemavuoden tavoitteena on tiedottaa kansalaisille Euroopan unionin kielellisest(cid:228) moni- muotoisuudesta, edist(cid:228)(cid:228) elinik(cid:228)ist(cid:228) kielten oppimista ja levitt(cid:228)(cid:228) tietoja kieltenopiskelusta. Kielitaito on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) ihmisen henkil(cid:246)kohtaisen ja ammatillisen kehityksen, eri kulttuurien ymm(cid:228)rt(cid:228)misen ja Euroopan yritysten kilpailukyvyn kannalta. Lis(cid:228)ksi kielitaito antaa mahdollisuuden hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) vapaata liikkuvuutta yhteis(cid:246)ss(cid:228). tulisikaan suunnata tiettyihin kieliin, kohdekieliksi on p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) Vaikka teemavuoden p(cid:228)(cid:228)viesti(cid:228) ei kuitenkin m(cid:228)(cid:228)ritetty unionin viralliset kielet samoin kuin iiri, lºtzebuerg ja muut j(cid:228)senvaltioiden tunnusta- mat kielet. (1) KOM(1999) 485 lopullinen. (2000/C 225 E/175) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2533/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (4. tammikuuta 2000) Aihe: Julkisen merenkulkuoikeuden mukauttaminen yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n jossa s(cid:228)(cid:228)dettiin, ett(cid:228) kreikkalaisia aluksia ovat vain ne, Kreikan hallituksen hiljattain esitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) asetuksella kumotaan julkisen merenkulkuoikeuden lakikokoelman 5 artikla, joista yli 50 % omistusosuus kuuluu kreikkalaisille laivanvarustajille, jotta Kreikan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) mukautettaisiin direktiiviin 75/34 (1) (7 artikla) ja asetukseen 1251/70 (2) (7 artikla) sek(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen 27. 11. 1997 tekem(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)kseen. Merimiesten ja laivanvarustajien ammattij(cid:228)rjest(cid:246)t ovat huolissaan siit(cid:228), ett(cid:228) aluksia, joiden omistajat ovat muiden yhteis(cid:246)n j(cid:228)senvaltioiden kansalaisia, mahdollisesti kohdellaan suotuisammin kuin kreikkalaisten laivanvarustajien aluksia. Ammattij(cid:228)rjest(cid:246)jen ilmaiseman huolestumisen taustaa vasten komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n: 1. Onko mahdollista, ett(cid:228) (cid:148)vieraita(cid:148) aluksia, jotka asettuvat Kreikkaan, kohdellaan suotuisammin? 2. P(cid:228)tev(cid:228)tk(cid:246) Kreikan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n kreikkalaisia aluksia koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, esimerkiksi miehist(cid:246)jen kokoonpanoa, yhteisen ty(cid:246)kielen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoa, toteutettavuusluvan my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) ja pelastustoimiin liittyv(cid:228)(cid:228) miehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevat sek(cid:228) muut kreikkalaisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n lis(cid:228)vaatimukset, erotuksetta my(cid:246)s n(cid:228)ihin aluksiin? (1) (2) EYVL L 14, 20. 1. 1975, s. 10. EYVL L 142, 30. 6. 1970, s. 24. C 225 E/160 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2000) Luonnoksesta presidentin asetukseksi, jolla muutetaan merioikeudellisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) 29. syyskuuta 1973 (cid:129) 3. lokakuuta 1973 annetun asetuksen nro 187 5 pyk(cid:228)l(cid:228)(cid:228), on annettu 27. marraskuuta 1997 Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen tuomio asiassa C-62/96, joka koskee alusten rekister(cid:246)inti(cid:228). Komissio on tutkinut t(cid:228)m(cid:228)n asetusluonnoksen ja katsoo sen olevan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukainen. Kun asetus on julkaistu, rikkomisesta johtuva menettely voidaan lopettaa. EY:n perustamissopimuksen 43 artiklan (entinen 52 artikla) nojalla j(cid:228)senvaltioiden kansalaisille tai yrityk- sille kuuluvien alusten, jotka rekister(cid:246)id(cid:228)(cid:228)n Kreikan alusrekisteriin, on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) samat edellytykset kuin jotka koskevat miehist(cid:246)(cid:228), yhteist(cid:228) muidenkin kreikkalaisten alusten. Kreikan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), ty(cid:246)kielt(cid:228), lisenssien antamista ja turvatoimenpiteist(cid:228) vastaavaa henkil(cid:246)kuntaa, sek(cid:228) muita Kreikan lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)n vaatimuksia sovelletaan erotuksetta my(cid:246)s n(cid:228)ihin aluksiin. (2000/C 225 E/176) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2535/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) komissiolle (4. tammikuuta 2000) Aihe: It(cid:228)vallan yliopistolain ep(cid:228)tasa-arvoisuus Amsterdamin sopimuksen 149 ja 150 artiklan mukaan opiskelijoiden mahdollisuuksia opiskella muissa j(cid:228)senvaltioissa tulee edist(cid:228)(cid:228). Opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuus parantaa yksitt(cid:228)isten kansalaisten valinnan vapautta ja itsens(cid:228) kehitt(cid:228)misen mahdollisuuksia ja lis(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n koulutuksellisia ja henkisi(cid:228) resursseja. It(cid:228)vallan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) (Hochsschulstudiumgesetz AHStG § 7 Abs 1) asettaa eri vaatimuksia toisista j(cid:228)senvaltioista tuleville henkil(cid:246)ille kuin kotimaisille opiskelupaikan hakijoille. It(cid:228)valtalaisten tulee opiskelu- paikan saadakseen osoittaa (cid:148)yleinen(cid:148) korkeakoulukypsyytens(cid:228). Esimerkiksi Suomessa yleisen korkeakoulu- kypsyyden osoittavaa p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)todistusta ei It(cid:228)vallassa kuitenkaan katsota riitt(cid:228)v(cid:228)ksi, vaan lis(cid:228)ksi vaaditaan (cid:148)erityisen(cid:148) korkeakoulukypsyyden osoittamista. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) vaatimusta on tulkittu siten, ett(cid:228) opiskelupai- kan hakijalta vaaditaan, ett(cid:228) h(cid:228)nell(cid:228) on jo opiskelupaikka kotimaassa hakemallaan alalla. Vasta viiden vuoden vakituinen asuminen It(cid:228)vallassa vapauttaa muut EU-kansalaiset t(cid:228)st(cid:228) kahden opiskelupaikan vaatimuksesta, jota it(cid:228)valtalaisilta ei luonnollisesti voida vaatia. Onko komissio tietoinen It(cid:228)vallan yliopistolain aiheuttamista ongelmista? Yhtyyk(cid:246) komissio tulkintaani, jonka mukaan It(cid:228)vallan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ja -k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) vaikeuttavat opiskelijoiden liikkuvuutta sen edist(cid:228)misen sijasta ja asettavat EU-kansalaiset kesken(cid:228)(cid:228)n eriarvoiseen asemaan? Katsooko komissio, ett(cid:228) It(cid:228)vallan yliopistolaki on ristiriidassa Amsterdamin sopimuksen 149 ja 12 artiklan kanssa? Aikooko komissio ryhty(cid:228) 226 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin tilanteen korjaamiseksi? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 2000) Komissio muistuttaa, ett(cid:228) opiskelijoiden liikkuvuus Euroopan yhteis(cid:246)ss(cid:228) perustuu siihen, ett(cid:228) mahdolli- suuksissa p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) opiskelemaan toiseen j(cid:228)senvaltioon noudatetaan yht(cid:228)l(cid:228)isen kohtelun periaatetta. Kyseist(cid:228) periaatetta laiminly(cid:246)d(cid:228)(cid:228)n, jos opiskelemaan p(cid:228)(cid:228)syn edellytykset ovat sellaiset, ett(cid:228) (cid:129) joko suoraan kansalaisuuden takia tai muista ep(cid:228)suorista syist(cid:228) johtuen (cid:129) muista yhteis(cid:246)maista tulevat opiskelijat ovat heikommassa asemassa kuin kansallisen tutkinnon suorittaneet opiskelijat, ja edell(cid:228) mainittuja opiskelijoita ei hyv(cid:228)ksyt(cid:228) oppilaitokseen


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2537/99 från Michiel van Hulten (PSE) till kommissionen. Stöd till amerikanska jordbrukssektorn.

eurovoc_concepts:
State aid
United States
aid to agriculture

text: C 280 E/68 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/067) SKRIFTLIG FR¯GA E-2537/99 fr(cid:229)n Michiel van Hulten (PSE) till kommissionen (4 januari 2000) ˜mne: St(cid:246)d till amerikanska jordbrukssektorn I artikeln Amerika geeft akkerbouw meer steun dan de EU (Amerika ger mer st(cid:246)d (cid:228)n EU till (cid:229)kerbruk) i jordbrukstidningen Agrarische Dagblad av den 14 oktober 1999 avsl(cid:246)jade en tj(cid:228)nsteman vid kommis- sionen att F(cid:246)renta staterna under jordbruks(cid:229)ret 1999(cid:129)2000 kommer att betala ut mer i jordbruksst(cid:246)d (cid:228)n Europeiska unionen. I F(cid:246)renta staterna kommer prisst(cid:246)det att uppg(cid:229) till ungef(cid:228)r 20 miljarder dollar per (cid:229)r. Kan kommissionen ange vilka typer av st(cid:246)d som F(cid:246)renta staterna betalar ut till sin jordbrukssektor och vilka siffror kommissionstj(cid:228)nstemannen bygger sitt uttalande p(cid:229)? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (31 januari 2000) Den amerikanska jordbruksbudgeten f(cid:246)r 1999 och 2000 ligger p(cid:229) 63 respektive 69 miljarder euro, vilket (cid:228)r mer (cid:228)n 50 % av kostnaden f(cid:246)r EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Man ska dock komma ih(cid:229)g att en stor del av pengarna fr(cid:229)n denna budgetpost bara indirekt kommer producenterna till godo. Olika (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) livsmedels-, och konsumentomr(cid:229)det svarade exempelvis i 1999 (cid:229)rs jordbruksbudget f(cid:246)r 35 miljarder euro, men dessa pengar gynnade de amerikanska b(cid:246)nderna bara p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt att de (cid:246)kade konsumtionen av vissa livsmedel som n(cid:228)stan uteslutande kommer fr(cid:229)n amerikanska jordbruk. Under kalender(cid:229)ret 1999 uppgick den federala regeringens direktutbetalningar till de amerikanska b(cid:246)nderna till 22,5 miljarder euro, motsvarande 11 000 euro per farm, vilket (cid:228)r dubbelt s(cid:229) mycket som den genomsnittlige jordbrukaren i EU f(cid:229)r. St(cid:246)det till de amerikanska b(cid:246)nderna utg(cid:246)rs framf(cid:246)r allt av betalningar enligt Agricultural Market Transition Act (AMTA), och dessa best(cid:229)r dels av direktst(cid:246)d till b(cid:246)nderna baserat p(cid:229) deras historiska produktion, dels av utj(cid:228)mningsbidrag ((cid:148)loan deficiency payments(cid:148)) som t(cid:228)cker upp skillnaden mellan marknadspriset och det f(cid:246)rutfastst(cid:228)llda belopp per bushel som ger r(cid:228)tt till federalt st(cid:246)d ((cid:148)loan rate(cid:148)). Under 1998 och 1999 kompletterade den amerikanska regeringen dessa befintliga st(cid:246)d med tv(cid:229) krispaket p(cid:229) sammanlagt omkring 15 miljarder euro, och dessa pengar f(cid:246)rdelades utifr(cid:229)n de uppgifter som fanns tillg(cid:228)ngliga i AMTA-systemet. (2000/C 280 E/068) SKRIFTLIG FR¯GA P-2540/99 fr(cid:229)n Patricia McKenna (Verts/ALE) till kommissionen ˜mne: Planerad golfbana i Doonbeg, grevskapet Clare, Irland (16 december 1999) 1997 kom det amerikanska golfbanef(cid:246)retaget, Landmark National fr(cid:229)n Columbus, Ohio, (cid:246)verens med Shannon Development, den statliga irl(cid:228)ndska byr(cid:229)n med ansvar f(cid:246)r landsbygdsutvecklingen i Shannon- omr(cid:229)det, om att skapa en (cid:148)fritids- och golfanl(cid:228)ggning i v(cid:228)rldsklass(cid:148). Anl(cid:228)ggningen skulle best(cid:229) av ett hotell med 51 rum och 80 frist(cid:229)ende hus och f(cid:246)rl(cid:228)ggas p(cid:229) or(cid:246)rda sanddyner vid kusten i grevskapet Clare. Omr(cid:229)det har sedan l(cid:228)nge ansetts ha en natur v(cid:228)rd att bevara och finns med p(cid:229) nationella f(cid:246)rteckningar samt i grevskapets plan (cid:246)ver skyddsomr(cid:229)den. Omr(cid:229)dets betydelse bekr(cid:228)ftades i april 1993 d(cid:229) det under- s(cid:246)ktes med hj(cid:228)lp av anslag fr(cid:229)n EU:s Life-fond. 1997 bekr(cid:228)ftades detta igen, d(cid:229) det (cid:229)ter unders(cid:246)ktes med hj(cid:228)lp av anslag fr(cid:229)n Life och f(cid:246)reslogs utn(cid:228)mnas till ett s(cid:228)rskilt bevarandeomr(cid:229)de p(cid:229) 266 hektar, vilket anm(cid:228)ldes till Europeiska kommissionen den 11 april 1997 (kod f(cid:246)r omr(cid:229)det: 1007)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2532/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Eurooppalainen kielten teemavuosi ja klassisten kielten opinnot.

eurovoc_concepts:
civilisation
foreign language
language teaching
living language
promotion of the European idea
public awareness campaign

text: C 225 E/158 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 Attikan valtatien sillan luhistumisen johdosta komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n: 1. Mitk(cid:228) kansainv(cid:228)lisesti tunnetut (cid:148)erikoisyritykset(cid:148) ovat ottaneet vastuulleen Attikan valtatien rakennus- t(cid:246)iden valvonnan? 2. Mink(cid:228) kilpailun perusteella ja mist(cid:228) syist(cid:228) kyseiset yritykset valittiin? 3. Kuinka monta asiantuntijaa on palkattu hankkeiden laatua valvomaan, ket(cid:228) he ovat ja mit(cid:228) todistuksia heill(cid:228) on esitt(cid:228)(cid:228) p(cid:228)tevyydest(cid:228)(cid:228)n? 4. Kuinka suuret ovat Attikan valtatiet(cid:228) koskevien t(cid:246)iden valvonnan antamisesta kyseisille yrityksille koituvat kustannukset ja kuinka n(cid:228)iden yritysten palkkiot rakentuvat verrattuna muiden yritysten palkkioihin, jotka esimerkiksi ovat ottaneet teht(cid:228)v(cid:228)kseen Egnatia-tiet(cid:228) koskevien t(cid:246)iden seurannan? 5. Katsooko komissio, ett(cid:228) Attikan valtatiet(cid:228) koskevien t(cid:246)iden valvonnan yhteydess(cid:228) on esiintynyt huonoa hallintoa ja yhteis(cid:246)n sek(cid:228) kansallisten varojen tuhlausta? 6. Aikooko se, Attikan valtatien sillan j(cid:228)rkytt(cid:228)v(cid:228)n luhistumisen j(cid:228)lkeen, m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) vastuullisille rangaistuk- sia, ja mink(cid:228)laisia, suojellakseen n(cid:228)in my(cid:246)s hankettaan huonoon valoon joutumiselta? 7. Kenen, komission n(cid:228)kemyksen mukaan, olisi otettava vastuu sillan luhistumisen aiheuttamista kuole- mantapauksista ja loukkaantumisista ja kuinka huolehditaan siit(cid:228), ett(cid:228) edes v(cid:228)himm(cid:228)ismy(cid:246)nnytyksen(cid:228) uhreille tai heid(cid:228)n perheilleen maksetaan korvauksia? (1) (2) P-2120/98, EYVL C 135, 14. 5. 1999, s. 16. EYVL C 96, 8. 4. 1999, s. 51. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) Komissiolla ei ole k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kysymyksen 1(cid:129)4 kohdissa tarkoitettuja tietoja. Ne sis(cid:228)ltyv(cid:228)t Kreikan valtion, toimeksisaajayhtym(cid:228)n ja sen mahdollisten alihankkijoiden v(cid:228)lisiin sopimuksiin. Komissio ei voi vastata kysymykseen siit(cid:228), onko onnettomuuden taustalla Attikan valtatiehankkeen ja sillan rakennust(cid:246)iden valvontaan k(cid:228)ytettyjen yhteis(cid:246)n varojen mahdollinen huono hallinnointi, koska onnetto- muuden olosuhteet ja syyt eiv(cid:228)t ole sen tiedossa. Jos Kreikan oikeuslaitos toteaa seikkoja, jotka viittaavat kyseisten varojen ep(cid:228)asianmukaiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, komissio tulee luonnollisesti tekem(cid:228)(cid:228)n tarvittavat johtop(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)kset ja harkitsemaan tarvittaessa varojen mahdollista takaisinperint(cid:228)(cid:228). Komissio pahoittelee t(cid:228)m(cid:228)n traagisen onnettomuuden aiheuttamia kuolemantapauksia ja loukkaantumisia. Vastuu, rangaistukset ja uhreille maksettavat korvaukset kuuluvat Kreikan viranomaisten p(cid:228)(cid:228)t(cid:228)nt(cid:228)valtaan. (2000/C 225 E/174) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2532/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle Aihe: Eurooppalainen kielten teemavuosi ja klassisten kielten opinnot (4. tammikuuta 2000) Komissio hyv(cid:228)ksyi 19. 10. 1999 komission j(cid:228)sen Redingin ehdotuksen, ett(cid:228) vuosi 2001 julistettaisiin Euroopan kielten teemavuodeksi. Komission j(cid:228)senen lausumien mukaan tavoitteena on Euroopan kielten suojeleminen, vieraiden kielten opiskelun edist(cid:228)minen ja lis(cid:228)t(cid:228) n(cid:228)iden asioiden tiedostamista yleis(cid:246)n keskuudessa. Euroopan kielten teemavuoden ohjelmaan on otettu 11 Euroopan unionin virallista kielt(cid:228), iiri, lºtzebuergesch (luxemburg) ja muut j(cid:228)senvaltioiden tunnustamat kielet kuten katalonia ja baski sek(cid:228) kielet, joita EU:n j(cid:228)senvaltio voi ehdottaa. 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/159 Onko komissio samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) ohjelmassa tulisi my(cid:246)s klassisilla kielill(cid:228), antiikin kreikalla ja latinalla, olla oma paikkansa, sill(cid:228) ne ovat suuressa m(cid:228)(cid:228)rin Euroopan kirjallisuuden ja kulttuurin perusta? Eik(cid:246) t(cid:228)m(cid:228) viestitt(cid:228)isi my(cid:246)nteist(cid:228) sanomaa sit(cid:228) suuntausta vastaan, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa n(cid:228)iden kielten opetus on rappeutumassa? Tukeeko komissio t(cid:228)llaista ehdotusta, mik(cid:228)li sen esitt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltion hallitus? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Komissio antoi 13. lokakuuta 1999 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseksi (1) vuoden 2001 julistamisesta Euroopan kielten teemavuodeksi. Euroopan kielten teemavuoden tavoitteena on tiedottaa kansalaisille Euroopan unionin kielellisest(cid:228) moni- muotoisuudesta, edist(cid:228)(cid:228) elinik(cid:228)ist(cid:228) kielten oppimista ja levitt(cid:228)(cid:228) tietoja kieltenopiskelusta. Kielitaito on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) ihmisen henkil(cid:246)kohtaisen ja ammatillisen kehityksen, eri kulttuurien ymm(cid:228)rt(cid:228)misen ja Euroopan yritysten kilpailukyvyn kannalta. Lis(cid:228)ksi kielitaito antaa mahdollisuuden hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) vapaata liikkuvuutta yhteis(cid:246)ss(cid:228). tulisikaan suunnata tiettyihin kieliin, kohdekieliksi on p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) Vaikka teemavuoden p(cid:228)(cid:228)viesti(cid:228) ei kuitenkin m(cid:228)(cid:228)ritetty unionin viralliset kielet samoin kuin iiri, lºtzebuerg ja muut j(cid:228)senvaltioiden tunnusta- mat kielet. (1) KOM(1999) 485 lopullinen. (2000/C 225 E/175) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2533/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (4. tammikuuta 2000) Aihe: Julkisen merenkulkuoikeuden mukauttaminen yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n jossa s(cid:228)(cid:228)dettiin, ett(cid:228) kreikkalaisia aluksia ovat vain ne, Kreikan hallituksen hiljattain esitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) asetuksella kumotaan julkisen merenkulkuoikeuden lakikokoelman 5 artikla, joista yli 50 % omistusosuus kuuluu kreikkalaisille laivanvarustajille, jotta Kreikan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) mukautettaisiin direktiiviin 75/34 (1) (7 artikla) ja asetukseen 1251/70 (2) (7 artikla) sek(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen 27. 11. 1997 tekem(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)kseen. Merimiesten ja laivanvarustajien ammattij(cid:228)rjest(cid:246)t ovat huolissaan siit(cid:228), ett(cid:228) aluksia, joiden omistajat ovat muiden yhteis(cid:246)n j(cid:228)senvaltioiden kansalaisia, mahdollisesti kohdellaan suotuisammin kuin kreikkalaisten laivanvarustajien aluksia. Ammattij(cid:228)rjest(cid:246)jen ilmaiseman huolestumisen taustaa vasten komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n: 1. Onko mahdollista, ett(cid:228) (cid:148)vieraita(cid:148) aluksia, jotka asettuvat Kreikkaan, kohdellaan suotuisammin? 2. P(cid:228)tev(cid:228)tk(cid:246) Kreikan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n kreikkalaisia aluksia koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, esimerkiksi miehist(cid:246)jen kokoonpanoa, yhteisen ty(cid:246)kielen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoa, toteutettavuusluvan my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) ja pelastustoimiin liittyv(cid:228)(cid:228) miehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevat sek(cid:228) muut kreikkalaisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n lis(cid:228)vaatimukset, erotuksetta my(cid:246)s n(cid:228)ihin aluksiin? (1) (2) EYVL L 14, 20. 1. 1975, s. 10. EYVL L 142, 30. 6. 1970, s. 24