title: Regolamento (CE) n. 114/2000 della Commissione, del 18 gennaio 2000, che fissa i valori unitari per la determinazione del valore in dogana di talune merci deperibili

eurovoc_concepts:
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods

text: L 14/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 20. 1. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 114/2000 DELLA COMMISSIONE del 18 gennaio 2000 che fissa i valori unitari per la determinazione del valore in dogana di talune merci deperibili LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, (2) visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 2913/92 del Consiglio, del 12 ottobre 1992, che istituisce il codice doganale comunitario (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 955/1999 del Parlamento europeo e del Consiglio (2), visto il regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione, del 2 luglio 1993, che fissa alcune disposizioni di applicazione del regolamento (CEE) n. 2913/92 che stabilisce il codice doganale comunitario (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1662/1999 (4), in particolare l'articolo 173, paragrafo 1, (1) considerando che gli articoli da 173 a 177 del regola- mento (CEE) n. 2454/93 prevedono che la Commissione stabilisca dei valori unitari periodici per i prodotti desi- gnati secondo la classificazione di cui all'allegato n. 26 del presente regolamento; considerando che l'applicazione delle regole e dei criteri fissati negli articoli sopracitati agli elementi che sono stati comunicati alla Commissione conformemente alle disposizioni dell'articolo 173, paragrafo 2 del regola- mento precitato induce a stabilire per i prodotti conside- rati i valori unitari come indicato in allegato al presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori unitari di cui all'articolo 173, paragrafo 1 del regola- mento (CEE) n. 2454/93 sono fissati conformemente alle disposizioni che figurano nella tabella allegata. Il presente regolamento entra in vigore il 21 gennaio 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 18 gennaio 2000. Per la Commissione Erkki LIIKANEN Membro della Commissione (1) GU L 302 del 19. 10. 1992, pag. 1. (2) GU L 119 del 7. 5. 1999, pag. 1. (3) GU L 253 dell'11. 10. 1993, pag. 1. (4) GU L 197 del 29. 7. 1999, pag. 25. 20. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 14/9 ALLEGATO Designazione delle merci Livello dei valori unitari/100 kg netto Rubrica 1. 10 Merci, varietà, codici NC Patate di primizia 0701 90 51 0701 90 59 1. 30 Cipolle, diverse dalle cipolle da semina 0703 10 19 1. 40 Agli 0703 20 00 1. 50 Porri ex 0703 90 00 1. 60 Cavolfiori ex 0704 10 10 ex 0704 10 05 ex 0704 10 80 1. 70 Cavoletti di Bruxelles 0704 20 00 1. 80 Cavoli bianchi e cavoli rossi 0704 90 10 1. 90 Broccoli asparagi o a getto [Brassica oleracea L. italica convar. Plenck] (L. ) Alef botrytis var. ex 0704 90 90 1. 100 Cavoli cinesi ex 0704 90 90 1. 110 Lattughe a cappuccio 0705 11 10 0705 11 05 0705 11 80 1. 120 Indivie ex 0705 29 00 1. 130 Carote ex 0706 10 00 1. 140 Ravanelli ex 0706 90 90 1. 160 Piselli (Pisum sativum) 0708 10 90 0708 10 20 0708 10 95 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 47,49 282,34 409,48 12,76 75,89 110,06 94,96 564,61 818,85 37,85 225,02 326,34 55,28 328,68 476,68 59,69 354,90 514,71 20,85 123,99 179,82 105,95 629,95 913,61 63,16 375,51 544,60 653,43 311,49 1 915,60 175,63 83,72 514,87 1 306,69 622,90 3 830,71 520,77 248,25 1 526,70 760,67 362,61 2 229,99 821,35 391,54 2 407,89 286,94 136,79 841,21 1 457,90 694,99 4 274,01 869,06 414,28 2 547,75 152,67 907,73 1 316,47 2 100,79 1 001,45 6 158,69 21,82 129,74 188,15 37,08 220,47 319,74 85,32 507,27 735,69 300,25 143,13 880,22 510,23 243,23 1 495,80 1 173,99 559,64 3 441,68 378,97 2 253,28 3 267,90 5 214,80 2 485,91 15 287,79 92,88 37,40 29,54 24,96 10,05 7,94 185,73 74,79 59,08 74,02 29,81 23,54 108,12 43,54 34,39 116,74 47,01 37,13 40,79 16,42 12,97 207,22 83,44 65,91 123,52 49,74 39,29 298,60 120,24 94,98 42,68 17,18 13,57 72,52 29,20 23,07 166,87 67,19 53,08 741,21 298,47 235,76 353,53 91 946,88 15 753,68 104,65 7 901,11 9 520,21 95,02 24 713,00 4 234,19 28,13 2 123,62 2 558,79 706,97 183 869,75 31 503,25 209,27 15 800,15 19 037,93 281,76 73 279,69 12 555,34 83,40 6 297,01 7 587,40 411,55 107 037,01 18 339,14 121,82 9 197,82 11 082,64 444,39 115 575,96 19 802,16 131,54 9 931,58 11 966,77 155,25 40 377,23 6 918,02 45,95 3 469,66 4 180,67 788,79 205 147,81 35 148,91 233,48 17 628,60 21 241,07 470,20 122 289,00 20 952,33 139,18 10 508,44 12 661,84 1 136,61 295 610,34 50 648,27 336,44 25 402,15 30 607,59 162,45 42 249,41 7 238,78 48,08 3 630,54 4 374,52 276,06 71 796,89 12 301,29 81,71 6 169,59 7 433,87 635,18 165 196,94 28 303,95 188,01 14 195,57 17 104,54 2 821,43 125 724,76 835,15 733 796,76 63 056,03 75 977,55 L 14/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 20. 1. 2000 Designazione delle merci Livello dei valori unitari/100 kg netto Rubrica Merci, varietà, codici NC 1. 170 Fagioli: 1. 170. 1 Fagioli (Vigna spp. , Phaseolus ssp. ) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 170. 2 Fagioli (Phaseolus ssp. , vulgaris var. Compressus Savi) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 180 Fave ex 0708 90 00 1. 190 Carciofi 0709 10 00 1. 200 Asparagi: 1. 200. 1 — verdi ex 0709 20 00 1. 200. 2 — altri ex 0709 20 00 1. 210 Melanzane 0709 30 00 1. 220 Sedani da coste [Apium graveolens L. , var. dulce (Mill. ) Pers. ] ex 0709 40 00 1. 230 Funghi galletti o gallinacci 0709 51 30 1. 240 Peperoni 0709 60 10 1. 250 Finocchi 0709 90 50 1. 270 intere, dolci, Patate consumo umano) 0714 20 10 fresche (destinate al 2. 10 Castagne e marroni (Castanea spp. ), freschi ex 0802 40 00 2. 30 Ananas, freschi ex 0804 30 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 158,83 944,36 1 369,59 2 185,55 1 041,86 6 407,18 310,64 125,09 98,81 1 182,47 307 537,38 52 691,79 350,01 26 427,06 31 842,52 162,39 965,55 1 400,33 2 234,59 1 065,24 6 550,97 317,62 127,90 101,03 1 209,01 314 439,21 53 874,31 357,87 27 020,14 32 557,13 157,74 937,88 1 360,19 2 170,55 1 034,71 6 363,22 308,51 124,23 98,13 1 174,36 305 427,23 52 330,25 347,61 26 245,73 31 624,03 — — — — — — — — — — — — — — — 516,02 3 068,13 4 449,67 285,54 1 697,74 2 462,21 7 100,63 3 384,89 20 816,32 3 929,12 1 873,02 11 518,66 1 009,25 406,40 321,02 558,47 224,88 177,63 3 841,74 171 190,66 85 859,02 1 137,17 103 453,34 999 160,05 2 125,82 552 882,54 94 727,90 629,25 47 509,86 57 245,63 134,07 797,12 1 156,06 1 844,80 879,42 5 408,23 262,21 105,59 83,40 998,11 259 589,14 44 476,59 295,44 22 306,81 26 877,94 80,09 476,18 690,60 1 102,03 525,34 3 230,73 156,64 63,07 49,82 596,24 155 071,41 26 569,09 176,49 13 325,47 16 056,14 1 699,80 10 106,55 14 657,38 23 389,76 11 149,96 68 569,76 3 324,52 1 338,70 1 057,45 12 654,84 563 908,85 282 822,92 3 745,87 340 779,30 3 291 271,75 172,56 1 025,98 1 487,96 2 374,44 1 131,90 6 960,94 73,55 437,31 634,22 1 012,07 482,46 2 967,00 51,27 304,86 442,13 705,53 336,33 2 068,36 176,48 1 049,30 1 521,79 2 428,42 1 157,63 7 119,19 79,53 472,87 685,80 1 094,38 521,69 3 208,30 337,49 135,90 107,35 143,85 57,93 45,76 100,28 40,38 31,90 345,16 138,99 109,79 155,55 62,64 49,48 1 284,67 334 117,14 57 245,82 380,27 28 711,09 34 594,59 547,57 142 412,66 24 400,21 162,08 12 237,69 14 745,45 381,72 99 278,76 17 009,88 112,99 8 531,14 10 279,35 1 313,88 341 712,93 58 547,24 388,91 29 363,80 35 381,06 592,10 153 994,65 26 384,61 175,26 13 232,94 15 944,65 20. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 14/11 Designazione delle merci Livello dei valori unitari/100 kg netto Rubrica Merci, varietà, codici NC 2. 40 Avocadi, freschi ex 0804 40 90 ex 0804 40 20 ex 0804 40 95 2. 50 Gouaiave e manghi, freschi ex 0804 50 00 2. 60 Arance dolci, fresche: 2. 60. 1 — Sanguigne e semisanguigne 0805 10 10 2. 60. 2 — Navel, Naveline, Navelate, Salustiana, Vernas, Valencia Late, Maltese, Shamouti, Ovali, Trovita, Hamlin 0805 10 30 2. 60. 3 — altre 0805 10 50 2. 70 Mandarini (compresi i tangerini e i satsuma), freschi; clementine, wilkings e ibridi di agrumi, freschi: 2. 70. 1 — Clementine 0805 20 10 2. 70. 2 2. 70. 3 2. 70. 4 — Monreal e satsuma 0805 20 30 — Mandarini e wilkings 0805 20 50 — Tangerini e altri ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 2. 85 Limette (Citrus aurantifolia), fresche ex 0805 30 90 2. 90 Pompelmi e pomeli, freschi: 2. 90. 1 — bianchi ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 90. 2 — rosei ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 100 Uva da tavola ex 0806 10 10 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 112,96 671,65 974,08 1 554,40 740,99 4 556,91 220,94 88,97 70,27 841,00 218 726,67 37 475,44 248,94 18 795,45 22 647,03 155,05 921,86 1 336,97 2 133,48 1 017,04 6 254,56 303,24 122,11 96,45 1 154,30 300 211,69 51 436,64 341,68 25 797,55 31 084,01 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 163,43 971,70 1 409,24 2 248,82 1 072,02 6 592,69 319,64 128,71 101,67 1 216,71 316 441,51 54 217,37 360,15 27 192,20 32 764,45 42,20 250,94 363,93 580,75 276,84 1 702,52 48,67 289,38 419,68 669,72 319,26 1 963,36 82,54 33,24 26,26 95,19 38,33 30,28 314,21 81 719,11 14 001,31 93,01 7 022,22 8 461,22 362,35 94 239,04 16 146,41 107,26 8 098,07 9 757,54 251,25 1 493,89 2 166,56 3 457,33 1 648,12 10 135,55 491,41 197,88 156,30 1 870,56 486 495,00 83 353,41 553,69 41 805,10 50 371,84 L 14/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 20. 1. 2000 Designazione delle merci Livello dei valori unitari/100 kg netto Rubrica Merci, varietà, codici NC 2. 110 Cocomeri 0807 11 00 2. 120 Meloni: 2. 120. 1 — Amarillo, Cuper, Honey Dew (compresi Cantalene), Onteniente, Sapo (compresi Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro ex 0807 19 00 Piel de 2. 120. 2 — altri ex 0807 19 00 2. 140 Pere: 2. 140. 1 Pere — Nashi (Pyrus pyrifolia) ex 0808 20 50 2. 140. 2 altri ex 0808 20 50 2. 150 Albicocche ex 0809 10 00 2. 160 Ciliege 0809 20 05 0809 20 95 2. 170 Pesche 0809 30 90 2. 180 Pesche noci ex 0809 30 10 2. 190 Prugne 0809 40 05 2. 200 Fragole 0810 10 10 0810 10 05 0810 10 80 2. 205 Lamponi 0810 20 10 2. 210 Mirtilli neri (frutti del «Vaccinium myrtillus») 0810 40 30 2. 220 Kiwis (Actinidia chinensis Planch. ) 0810 50 10 0810 50 20 0810 50 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 30,19 179,47 260,29 415,36 198,00 1 217,68 59,04 23,77 18,78 224,73 58 447,28 10 014,04 66,52 5 022,44 6 051,65 80,00 475,69 689,88 122,30 727,16 1 054,59 1 100,89 524,80 3 227,38 1 682,88 802,23 4 933,55 156,48 63,01 49,77 239,20 96,32 76,08 595,63 154 910,70 26 541,56 176,31 13 311,66 16 039,50 910,51 236 804,85 40 572,86 269,51 20 348,92 24 518,85 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 188,55 1 121,05 1 625,85 2 594,47 1 236,79 7 606,00 368,77 148,49 117,30 1 403,72 365 079,45 62 550,73 415,50 31 371,71 37 800,44 579,26 3 444,11 4 994,93 7 970,75 3 799,68 23 367,17 1 132,93 456,20 360,36 214,81 1 277,21 1 852,32 2 955,87 1 409,07 8 665,46 266,96 1 587,26 2 301,98 3 673,42 1 751,13 10 769,05 107,27 637,82 925,02 1 476,12 703,67 4 327,41 465,14 2 765,58 4 010,88 6 400,44 3 051,11 18 763,62 420,13 169,18 133,63 522,12 210. 25 166. 07 209,81 84,48 66,73 909,73 366,33 289,36 4 312,51 192 168,48 96 380,24 1 276,51 116 130,58 1 121 597,76 1 599,25 415 932,29 71 263,58 473,38 35 741,56 43 065,76 1 987,47 516 902,38 88 563,25 588,30 44 418,04 53 520,23 798,64 207 710,85 35 588,05 236,40 17 848,84 21 506,45 3 462,91 154 309,53 1 025,03 900 632,76 77 392,45 93 251,80 1 510,31 8 979,88 13 023,38 20 782,29 9 906,97 60 925,67 2 953,91 1 189,46 939,56 11 244,09 501 044,61 251 294,07 3 328,28 302 789,53 2 924 363,68 1 213,95 7 217,82 10 467,90 16 704,33 7 963,00 48 970,65 2 374,28 956,06 755,20 9 037,74 402 728,18 201 984,42 2 675,20 243 375,28 2 350 536,52 163,06 969,51 1 406,07 2 243,75 1 069,60 6 577,82 318,92 128,42 101,44 1 213,97 315 728,19 54 095,15 359,34 27 130,90 32 690,59 20. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 14/13 Designazione delle merci Livello dei valori unitari/100 kg netto Rubrica Merci, varietà, codici NC 2. 230 Melagrane ex 0810 90 85 2. 240 Kakis (compresi Sharon) ex 0810 90 85 2. 250 Litchi ex 0810 90 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 96,08 571,27 828,50 172,46 1 025,40 1 487,12 163,63 972,89 1 410,97 1 322,09 630,25 3 875,87 2 373,10 1 131,26 6 957,02 2 251,58 1 073,33 6 600,76 187,92 75,67 59,77 337,30 135,82 107,29 320,03 128,87 101,79 715,31 186 037,40 31 874,64 211,73 15 986,42 19 262,37 1 283,95 333 929,12 57 213,61 380,05 28 694,93 34 575,13 1 218,20 316 829,15 54 283,79 360,59 27 225,51 32 804,59


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2785/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie. Aantasting van een door Natura 2000 beschermd gebied als gevolg van door de EU gefinancierd project.

eurovoc_concepts:
Greece
infringement of EU law
protected area
road building

formats: html pdf print

text: 28. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 374 E/15 Verordening (EG) 2027 van 9 oktober 1997 betreffende de aansprakelijkheid van luchtvervoerders 2. bij ongevallen trad pas op 17 oktober 1998 in werking, een jaar na haar bekendmaking in het Publicatie- blad van 17 oktober 1997. Bovendien zijn de voornaamste bepalingen van de Verordening, waaronder de voorschriften voor het betalen van een voorschot op de schadevergoeding en de toepassing van onbeperkte aansprakelijkheid bij overlijden of letsel niet verplicht voor luchtvervoerders buiten de Gemeenschap. Dit specifiek ongeval valt dus niet onder deze Verordening, maar vermoedelijk onder het Verdrag Van Warschau van 1992, welke het bedrag van de schadevergoeding waarvoor de luchtvervoerder aansprakelijk is waarschijnlijk zal beperken. De Commissie ziet geen aanleiding om zich te mengen in voorkomend geval. Gezien de duidelijke 3. conclusie van het onderzoek naar het ongeval is het gebruikelijk dat de luchtvaartmaatschappij een vergelijk met de nabestaanden probeert te treffen. Als echter blijkt dat men onmogelijk tot een vergelijk kan komen, dan zit er niets anders op dan gerechtelijke stappen te ondernemen. Naar verluidt hebben de nabestaanden van sommige slachtoffers dat reeds gedaan. (2000/C 374 E/018) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2785/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Aantasting van een door Natura 2000 beschermd gebied als gevolg van door de EU gefinancierd project Uit berichten blijkt dat het stroomdal van de Aliakmonas, dat met prioriteit (cid:132)A(cid:148) bescherming geniet uit hoofde van richtlijn 92/43 inzake natuurbescherming (Natura 2000) (1), ernstig wordt aangetast door een reeks werkzaamheden in het kader van de aanleg van het gedeelte Veria-Polimilos van de Egnatia-weg. De onderneming die aan dit weggedeelte werkt, stort het uitgegraven materiaal (cid:129) in strijd met de milieu- voorschriften (cid:129) op de berghellingen naast de rivier en bedekt zo een groot areaal, terwijl het bedrijf verplicht is het (cid:132)puin(cid:148) naar speciale stortplaatsen te brengen. Het gaat om een gebied dat door zijn rijke fauna en flora gekenmerkt wordt door een uitzonderlijke schoonheid. Welke maatregelen wil de Commissie nemen om een einde te maken aan de schade die het bouwbedrijf aan het milieu toebrengt? Welke maatregelen wil zij nemen tegen de verantwoordelijken, om hen te dwingen het milieu in de oorspronkelijke toestand terug te brengen? (1) PB L 206 van 22. 7. 1992, blz. 7. Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (20 maart 2000) De Griekse autoriteiten hebben de Commissie laten weten dat zich door een menselijke fout een grond- verschuiving heeft voorgedaan bij de aanleg van een kleine toegangsweg naar de bouwplaats voor het vak Veria-Lefkopetra van de Egnatia-snelweg. Volgens het geldende contract moet de aannemer (consortium van de bouwondernemingen Aktor (cid:129) Mechaniki (cid:129) Olympiaki Techniki (cid:129) Korontzis) de bepalingen naleven van het milieu-effectrapport dat de Griekse autoriteiten voor het betrokken project hebben goedgekeurd, en mag hij geen afgegraven materiaal storten op de hellingen van de rivier de Aliakmon. De Commissie heeft de aandacht van de firma Egnatia Odos NV, die verantwoordelijk is voor het Egnatia- project, gevestigd op de noodzaak erop toe te zien dat alle contractuele bepalingen worden nageleefd


title: Komission asetus (EY) N:o 109/2000, annettu 18 päivänä tammikuuta 2000, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien muuttamisesta

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: L 13/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 1. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 109/2000, annettu 18 päivänä tammikuuta 2000, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellet- tavien tukien muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan, sekä katsoo, että 1) 2) viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavat tuet vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 71/ 2000 (3), ja asetuksessa (EY) N:o 71/2000 tarkoitettujen yksityiskoh- taisten sääntöjen soveltamisesta komission käytettävissä oleviin tietoihin seuraa, että tällä hetkellä voimassa olevat vientituet olisi muutettava tämän asetuksen liit- teen mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden asetuksen (EY) N:o 71/2000 liitteessä vahvistetut vientituet muutetaan tämän asetuksen liitteen mukaisesti siinä esiintyvien tuotteiden osalta. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 19 päivänä tammikuuta 2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 18 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 10, 14. 1. 2000, s. 6. 19. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 13/11 LIITE viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien muuttamisesta 18 päivänä tammikuuta 2000 annettuun komission asetukseen Tuotekoodi Määräpaikka (1) Tuen määrä Tuotekoodi Määräpaikka (1) Tuen määrä (EUR/t) (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — — 0 — 27,50 0 57,50 0 — 21,00 0 — — — 31,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 49,00 45,75 42,25 39,00 36,50 — — 87,00 68,50 — 15,00 (2) 13,40 (2) — 15,00 (2) — (1) Määräpaikat ovat: 01 kaikki kolmannet maat, 02 muut kolmannet maat, 03 Sveitsi, Liechtenstein. (2) Tukea ei myönnetä, jos tuote sisältää puristettua jauhoa. Huom. Alueet määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 2145/92, sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL L 214, 30. 7. 1992, s. 20)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2869/99 af Frédérique Ries (ELDR) til Kommissionen. Posttakster i Belgien.

eurovoc_concepts:
Belgium
discriminatory price
infringement of EU law
postal charges

text: C 280 E/152 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Ukshin Hoti, der er universitetsl(cid:230)rer og fremtr(cid:230)dende person i Kosovo samt kandidat til EP(cid:146)s Sakharov-pris i 1998, blev i 1994 idłmt 5 (cid:229)rs f(cid:230)ngsel. Selv om hans f(cid:230)ngselsstraf udlłb i maj 1999, har han v(cid:230)ret forsvundet indtil i dag. I henhold til samstemmende vidneudsagn, skulle han den 16. maj 1999 v(cid:230)re blevet lłsladt fra Lipljan-f(cid:230)ngslet. Myndighederne i Beograd har imidlertid ikke fremsendt nogen officiel meddelelse til hans familie. Han kunne v(cid:230)re blevet bortfłrt herefter og overfłrt til Serbien. R(cid:229)der R(cid:229)det over mere fyldige oplysninger om disse sager? Hvilke initiativer har R(cid:229)det taget, is(cid:230)r inden for rammerne af De Forenede Nationer og OSCE, med henblik p(cid:229) at opn(cid:229) hurtig lłsladelse af de ca. to tusinde Kosovo-fanger, som fortsat er tilbageholdt i serbiske f(cid:230)ngsler, og tilvejebringe alle oplysninger om de forsvundne personer? Svar (13. marts 2000) R(cid:229)det deler fuldt ud det (cid:230)rede parlamentsmedlems bekymring over den sk(cid:230)bne, som rammer de Kosovo- fanger, der stadig tilbageholdes i Serbien, navnlig Flora Brovina, Albin Kurti og Ukshin Hoti. I forbindelse med samlingen i R(cid:229)det (almindelige anliggender) den 19. juli 1999 opfordrede ministrene FRJ til at sikre ICRC fri adgang til disse fanger. R(cid:229)det opfordrede ogs(cid:229) til łjeblikkelig frigivelse af fanger, der tilbageholdes uden sigtelser, og til, at fangerne behandles i overensstemmelse med g(cid:230)ldende internationale standarder. Efter samlingen i R(cid:229)det (almindelige anliggender) den 19. juli 1999 har myndighederne i Beograd givet ICRC adgang til serbiske f(cid:230)ngsler. ICRC har forelłbig identificeret 2000 kosovoalbanske fanger og har muligvis ajourfłrte oplysninger om, hvor og under hvilke forhold de fanger, som det (cid:230)rede parlaments- medlem n(cid:230)vner, befinder sig. R(cid:229)det forsikrer det (cid:230)rede parlamentsmedlem om, at det fortsat vil betragte fremskridt med hensyn til de demokratiske frihedsrettigheder og respekten for mindretallenes rettigheder, herunder Kosovo-fangernes sk(cid:230)bne, som det centrale element i forbindelse med en eventuel oph(cid:230)velse af de sanktioner, som er iv(cid:230)rksat over for styret i Beograd. (2000/C 280 E/173) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2869/99 af FrØdØrique Ries (ELDR) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Posttakster i Belgien For nogle m(cid:229)neder siden var prisen for at sende et normalt brev fra Belgien til Frankrig den samme som for at sende et brev inden for Belgien, nemlig 17 franc. Siden da er prisen for at sende et normalt brev til Frankrig steget til 19 franc ved ikke-prioritaire forsendelse og 21 franc ved prioritaire forsendelse. Prisen ved forsendelse inden for Belgien er fortsat 17 franc. Mener Kommissionen ikke, at det rejser et konkurrencem(cid:230)ssigt problem, n(cid:229)r det er dyrere at sende et brev inden for Unionen end inden for en medlemsstat? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frits Bolkestein (25. februar 2000) Siden den 1. indenlandske breve og breve til resten af EU. januar 1999 har det belgiske postv(cid:230)sen ganske rigtigt anvendt forskellige takster for I henhold til postdirektivet (1) skal priserne st(cid:229) i forhold til omkostningerne. Dette princip kan betyde, at postv(cid:230)senet indretter sine takster efter omkostningerne, herunder efter forskellen i omkostningerne ved behandling af indenlandsk post og post til udlandet. Det belgiske postv(cid:230)sen har da ogs(cid:229) p(cid:229) forespłrgsel begrundet (cid:230)ndringen hermed, specielt med de investeringer, der for nylig er foretaget for at forbedre serviceniveauet i forbindelse med post til udlandet. 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/153 At priserne p(cid:229) denne m(cid:229)de afspejler omkostningerne, har til form(cid:229)l at forhindre subsidier, men kan ogs(cid:229) v(cid:230)re et udtryk for de faktiske forhold i det indre marked. I en halv snes medlemsstater er posttaksterne s(cid:229)ledes forskellige, alt efter om der er tale om indenlandsk post eller post til andre EU-lande. Forskellige takster for indenlandsk post og post til resten af EU kan derfor v(cid:230)re begrundet i, at der er tale om forskellige ydelser, og hvis denne forskel kan godtgłres, er den ikke i modstrid med EU(cid:146)s konkurren- ceregler. Dette kan om nłdvendigt afgłres ud fra det omkostningsfordelingssystem, som kr(cid:230)ves i postdirektivet. (1) Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 97/67/EF af 15. december 1997 om f(cid:230)lles regler for udvikling af F(cid:230)lles- skabets indre marked for posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet, EFT L 15 af 21. 1. 1998, s. 12. (2000/C 280 E/174) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0004/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (19. januar 2000) Om: Tandl(cid:230)gernes anvendelse af kobolt og nikkel Ifłlge videnskabelige undersłgelser er overfłlsomheden over for tunge metaller, s(cid:229)som kobolt og nikkel, voksende. Biltrafikken og det industrielle og moderne landbrug er med til at for(cid:229)rsage det stigende antal tunge metaller i maden. Undersłgelser i Frankrig har for nylig vist en sammenh(cid:230)ng mellem tunge metaller i drikkevand (nikkel, kobber, kobolt og aluminium foruden sulfat) og Alzheimer-sygdommens opst(cid:229)en. Eftersom menneskekroppen kun har brug for en meget lille del af disse metaller, oplagres den resterende m(cid:230)ngde, og der opst(cid:229)r allergier. Tandl(cid:230)gerne anvender meget ofte kobolt og nikkel. Overfłlsomme patienter bliver ofre herfor. Af hensyn til folkesundheden synes det s(cid:229)ledes hensigtsm(cid:230)ssigt at bruge »sundere« alternativer, s(cid:229)som bel(cid:230)gning af proteser med et d(cid:230)kkende, korrosionsfast og slidst(cid:230)rkt lag. Alt for mange tandl(cid:230)ger og laboratorier anfłrer, at en s(cid:229)dan bel(cid:230)gning ikke er nłdvendig, fordi der ikke er nogen pligt hertil. Imidlertid indeholder direktiv 92/59/E(cid:216)F (1) et forbud mod anvendelse af produkter, der er farlige for forbrugernes sikkerhed og/eller sundhed. 1. Har Kommissionen allerede f(cid:229)et gennemfłrt videnskabelige undersłgelser af den voksende over- fłlsomhed over for kobolt og nikkel, og n(cid:230)rmere bestemt i tilknytning til tandl(cid:230)gernes anvendelse heraf? a) Hvilke resultater har disse undersłgelser i bekr(cid:230)ftende fald fłrt til? b) Er Kommissionen i ben(cid:230)gtende f(cid:229) s(cid:229)danne videnskabelige undersłgelser gennemfłrt p(cid:229) baggrund af den negative fald rede til at indvirkning p(cid:229) folkesundheden? 2. Er Kommissionen rede til at głre tandl(cid:230)gernes anvendelse af kobolt og nikkel betinget af obligatorisk bel(cid:230)gning af proteser med et d(cid:230)kkende, korrosionsfast og slidst(cid:230)rkt lag i betragtning af den negative indvirkning p(cid:229) folkesundheden og EU-forbuddet mod anvendelse af produkter, der er farlige for forbruger- nes sikkerhed og/eller sundhed (direktiv 92/59/E(cid:216)F)? Hvorledes vil Kommissionen i ben(cid:230)gtende fald argumentere for tandl(cid:230)gernes fortsatte anvendelse af kobolt og nikkel uden bel(cid:230)gning af proteser med et d(cid:230)kkende, korrosionsfast og slidst(cid:230)rkt lag? (1) EFT L 228 af 11. 8. 1992, s. 24. Svar afgivet p(cid:229) vegne af Kommissionen af Erkki Liikanen (16. marts 2000) Kommissionen bestilte i december 1994 en undersłgelse af amalgamtandfyldninger og alternative 1. tandfyldninger. Disse produkter er omfattet af direktiv 93/42/E(cid:216)F (1) om medicinske anordninger. Under- słgelsen blev udfłrt af en ad hoc-arbejdsgruppe, der var sammensat af eksperter fra medlemsstaternes sundhedsministerier, videnskabsm(cid:230)nd fra forskellige europ(cid:230)iske universiteter, repr(cid:230)sentanter for indu- strien, fagfolk p(cid:229) det medicinske omr(cid:229)de, tandl(cid:230)gesammenslutninger og to eksperter fra USA(cid:146)s department of Health and Human Services


title: Energy in Europe : annual energy review 1999.

eurovoc_concepts:
air quality
competitiveness
energy consumption
energy market
energy policy
energy production
gross domestic product
price of energy


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0133/00 af Frank Vanhecke (TDI) til Kommissionen. Støtte fra Kommissionen til politiske arrangementer.

eurovoc_concepts:
EU financing
European Commission
interinstitutional relations (EU)
party financing
political group
politics

text: C 225 E/222 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/255) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0133/00 af Frank Vanhecke (TDI) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Stłtte fra Kommissionen til politiske arrangementer Den 9. december 1999 fandt der i Europa-Parlamentet en debat sted mellem parlamentsmedlemmerne Dirk Sterckx og FrØderique Ries: »De pers: Europa(cid:146)s koele minnaar«. Ifłlge den plakat, der gjorde reklame for debatten, blev arrangementet stłttet af det belgiske udenrigs- ministerium, Europa-Parlamentets informationskontor i Belgien og Kommissionen. 1. 2. Hvori bestod denne stłtte? Hvilke kriterier skal politiske arrangementer opfylde, for at der kan ydes en s(cid:229)dan stłtte? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Romano Prodi (14. februar 2000) Kommissionen har ikke ydet finansiel stłtte til det omtalte arrangement. Debatten var arrangeret af 1. Europa-Parlamentets informationskontor i Belgien og Mouvement EuropØen Belgique asbl. Sidstn(cid:230)vnte f(cid:229)r stłtte fra Kommissionen til afholdelse af offentlige debatter. 2. Kommissionen yder ikke stłtte til politiske organisationer. (2000/C 225 E/256) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0150/00 af Emmanouil Mastorakis (PSE) til Kommissionen (31. januar 2000) Om: F(cid:230)llesskabets Interreg-initiativ P(cid:229) trods af at tilskuddet til Interreg i perioden 2000-2006 er steget i forhold til den foreg(cid:229)ende periode, er bestr(cid:230)belserne klart g(cid:229)et ud p(cid:229) ikke at (cid:230)ndre listen over gruppe A-modtagere med meget f(cid:229) undtagelser, men form(cid:229)let har klart v(cid:230)ret at koncentrere midlerne s(cid:229) effektivt som muligt. Den kendsgerning, at der er gjort undtagelser, viser, at der var behov for at rette op p(cid:229) tidligere urimeligheder og udeladelser. Bem(cid:230)rkelsesv(cid:230)rdige udeladelser fra listen af modtagere i Gr(cid:230)kenland er kommunerne Arta og Ilia. Dette p(cid:229) trods af medtagelsen af nabokommuner i samme kategori. Har Kommissionen forst(cid:229)else for dette problem og overvejer den eventuelt at medtage disse to kommuner, som det er urimeligt at udelade? (2000/C 225 E/257) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0229/00 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen (4. februar 2000) Om: Manglende medtagelse af amtet Arta i f(cid:230)llesskabsinitiativet Interreg Ifłlge de foreliggende oplysninger ser det ud til, at amtet Arta ikke er blevet medtaget i de operationelle programmer, som Kommissionen har offentliggjort for del A i f(cid:230)llesskabsinitiativet Interreg p(cid:229) trods af, at det grundl(cid:230)ggende kriterium for medtagelse under denne del, nemlig at der findes eksterne landegr(cid:230)nser eller gr(cid:230)nser mod havet, opfyldes af amtet Arta, eftersom Ambakiko-bugten udgłr den allersydligste del af amtet og samtidig er en del af Det Ioniske Hav. Kommissionen bedes oplyse, hvilken holdning den indtager til ovenn(cid:230)vnte, og om amtet Arta i sidste instans vil blive medtaget i f(cid:230)llesskabsinitiativet Interreg ligesom hele det łvrige nordvestlige Gr(cid:230)kenland?


title: Statistiques en bref. Population et conditions sociales n̊ 18/1999. Mesures dynamiques de l'activité et du chômage : 2. Influence du facteur temps.

eurovoc_concepts:
economic activity
economic analysis
persons in work
population of working age
unemployment


title: PREGUNTA ESCRITA E-2837/99 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisión. Ámbitos de investigación en materia de clima incluidos en programas anteriores y ahora excluidos.

eurovoc_concepts:
EU research policy
climate change

text: C 280 E/144 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/158) PREGUNTA ESCRITA E-2834/99 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Importes aproximados de la financiaci(cid:243)n de la investigaci(cid:243)n relacionada directamente con el cambio climÆtico ¿CuÆles son los importes aproximados de la financiaci(cid:243)n de la investigaci(cid:243)n relacionada directamente con el cambio climÆtico asignados a los programas marco no 1, 2, 3, 4 y 5 sobre Investigaci(cid:243)n y Desarrollo? Respuesta del Sr. Busquin en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) Los importes asignados a la investigaci(cid:243)n sobre el cambio climÆtico ascendieron aproximadamente a 17 millones de ecus en el Primer Programa Marco, 40 millones de ecus en el Segundo Programa Marco, 90 millones de ecus en el Tercer Programa Marco, 150 millones de ecus en el Cuarto Programa Marco y 240 millones de € en el Quinto Programa Marco. (2000/C 280 E/159) PREGUNTA ESCRITA E-2836/99 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Futuro de la investigaci(cid:243)n en materia de cambio climÆtico ¿CuÆndo tiene previsto la Comisi(cid:243)n que la investigaci(cid:243)n en materia de cambio climÆtico dejarÆ de ser necesaria o se podrÆ limitar a unos pocos Æmbitos, y por quØ motivo? (2000/C 280 E/160) PREGUNTA ESCRITA E-2837/99 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: `mbitos de investigaci(cid:243)n en materia de clima incluidos en programas anteriores y ahora excluidos ¿Existen Æmbitos de investigaci(cid:243)n en materia de clima que estuvieran incluidos en programas anteriores y que hayan dejado de estarlo, y, en caso afirmativo, de cuÆles se trata? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-2836/99 y E-2837/99 dada por el Sr. Busquin en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de febrero de 2000) La investigaci(cid:243)n sobre el cambio climÆtico es una empresa a largo plazo, ya que exige una comprensi(cid:243)n fundamental del complejo sistema terrestre, de su evoluci(cid:243)n y transformaci(cid:243)n, as(cid:237) como la predicci(cid:243)n, detecci(cid:243)n y seguimiento o documentaci(cid:243)n de los cambios. Dado que el sistema terrestre no es lineal y que esta cuesti(cid:243)n tiene gran importancia pol(cid:237)tica, conviene mantener el apoyo comunitario por un plazo indeterminado. Es preciso fijar prioridades, como es el caso en la reciente convocatoria


title: Europaparlamentets resolution om den sjätte periodiska rapporten om den sociala och ekonomiska situationen i Europeiska unionens regioner (SEK(1999) 66 - C5-0120/1999 - 1999/2123(COS))

eurovoc_concepts:
European Union
economic development
region
region-EU relationship
social development

text: C 304/62 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Tisdag 18 januari 2000 26. förväntar sig att stödet till utbildning av mänskliga resurser rättar sig efter behoven och framtidens tillväxtmarknader; kräver därför intensivare ansträngningar för att utröna framtida efterfrågan på tjänster som kräver särskild kompetens och för att stödja överföring av teknik till de små och medelstora företagen. understryker vikten av att stödja program med specifika åtgärder som främjar återinträde på arbets- 27. marknaden för arbetslösa över 40 år; dessa personer bildar en grupp som har svårigheter att anpassa sig till ny teknik och till företagens nuvarande krav. Industri 28. anser det vara viktigt att man framför allt i sammanhållningsländerna utvidgar forskningsinfrastruk- turen genom att placera högre utbildning och läroanstalter så att de bättre tjänar invånarna i mindre utvecklade regioner och gör det lättare för utbildade personer att stanna kvar i sin hembygd. 29. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fästa större uppmärksamhet vid program för utnyttjande av energikällor med låg energiförbrukning och investering i förnybara energikällor för att uppnå en hållbar regional utveckling. Konkurrenspolitik 30. påpekar på nytt att program som stöds av nationella och regionala myndigheter skall vara fullstän- digt förenliga med Europeiska unionens konkurrenspolitik och bestämmelser, särskilt när det gäller tillämp- ningen av sådan politik och sådana bestämmelser med avseende på statligt stöd. 31. uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. * * * 8. Sjätte periodiska rapporten A5-0107/1999 Europaparlamentets resolution om den sjätte periodiska rapporten om den sociala och ekonomiska situationen i Europeiska unionens regioner (SEK(1999) 66 $ C5-0120/1999 $ 1999/2123(COS)) Europaparlamentet utfärdar denna resolution * med beaktande av den sjätte periodiska rapporten (SEK(1999) 66 * C5-0120/1999). * med beaktande av artikel 8 i förordning (EEG) nr 2083/93 av den 20 juli 1993 om en reform av Europeiska regionala utvecklingsfonden (1). * med beaktande av förordning (EEG) 2082/93 av den 20 juli 1993 om ändring av förordning (EG nr 4253/88 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 om samordningen av de olika strukturfondernas verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finasieringsorgans verksamheter (2). * med beaktande av förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (3). * med beaktande av gemenskapen enligt EG-fördragets artikel 2 och 3. 2 har till uppgift att främja jäm- ställdhet mellan kvinnor och män och undanröja bristande jämställdhet, samt av gemenskapens fjärde handlingsprogram för jämställdhet mellan kvinnor och män (1996-2000) (KOM(1995) 381) och sin resolution i detta ämne av den 17 november 1995 (4). (1) EGT L 193, 31. 7. 1993, s. 34. (2) EGT L 193, 31. 7. 1993, s. 20. (3) EGT L 161, 26. 6. 1999, s. 1. (4) EGT C 323, 4. 12. 1995, s. 167. 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 304/63 Tisdag 18 januari 2000 * med beaktande av kommissionens första rapport om ekonomisk och social sammanhållning (KOM(1996) 542 * C4-0016/1997) och sin resolution av den 19 november 1997 i detta ämne (1). * med beaktande av utvecklingsprogrammet för det europeiska området och sin resolution av den 2 juli 1998 om den fysiska planeringen och utvecklingsprogrammet för det europeiska området (2). * med beaktande av artikel 160 i arbetsordningen. * med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism, yttrandet från fiskeriutskottet (A5-0107/1999), och av följande skäl. A. Enligt artiklarna 2 och 158 i EG-fördraget är det ett huvudmål för Europeiska unionen att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen och att detta skall stödjas genom att det skapas en inre marknad och upprättas en ekonomisk och monetär union. B. C. Strukturpolitiken har reformerats utgående från tanken på koncentration, förenkling och effektivitet och medlemsstaterna och regionerna har fått ökat ansvar. Såväl gemenskapens region- och strukturpolitik som de finansiella ramar som uppdragits för denna politik är av en långsiktig karaktär. D. Enligt artikel 299. 2 i EG-fördraget har unionen, med beaktande av sina mål på den ekonomiska och sociala sammanhållningens område, återigen förpliktar sig att stöda en hållbar utveckling i de yttersta randområdena, stöda framväxten av nyskapande konkurrenskraftiga sektorer inom dessa områden, avhjälpa deras eftersläpning inom utvecklingen och kompensera den sammanlagda och bestående ver- kan av olika utvecklingshämmande faktorer som de lider av. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att den sjätte periodiska rapporten framlagts, en rapport 1. som tillsammans med den femte periodiska rapporten och den första sammanhållningsrapporten av 1996 ger en omfattande och detaljerad beskrivning av den ekonomiska och sociala situationen i unionens regio- ner och av utvecklingstendenserna i dem samt erbjuder en solid grundval för utarbetandet av strukturpoli- tiska prioriteringar på unionsnivå. 2. gläder sig åt att dessa rapporter år för år blivit bättre vad gäller kvaliteten på de utvecklingsfaktorer som beskrivs och analyseras och särskilt att där också fått ingå en analys av mjuka faktorer som är svåra att mäta; hälsar med tillfredsställelse att tidsramarna utvidgats så att effekterna av konjunkturväxlingar kan uppvägas. 3. konstaterar att det på ett flertal ställen i rapporten hänvisats till att de statistiska parametrarna är osäkra och bekräftar sitt intresse av fortsatta stärkta ansträngningar för att fastställa, insamla och analysera representativa indikatorer, framför allt på det regionala planet och med tanke på länderna i Central- och Östeuropa; beklagar att växelverkan mellan enskilda faktorer inte analyserats och föreslår att det i fortsätt- ningen skall tas större hänsyn till denna aspekt, på ett sätt som motsvarar de komplicerade sammanhangen mellan orsak och verkan. 4. hälsar med tillfredsställelse att ett avgörande steg tagits vad gäller kvaliteten av analysen av regionala data, men konstaterar samtidigt att större insikter måste vinnas på detta område; beklagar däremot att det inte gjorts några som helst särskilda analyser av öregionerna och de yttersta randområdena, som alla i olika grad befinner sig i en särställning; anser med tanke på detta att ESDP (programmet för utveckling av det europeiska området) behöver genomföras för att garantera en balanserad territoriell utveckling, särskilt inom öregionerna och de yttersta randområdena inom Europeiska unionen. 5. glädjer sig över kvaliteten på hela den andra delen av den periodiska rapporten om konkurrensfak- torer; denna del öppnar nya perspektiv som är av stort intresse med tanke på det mål som består i ett verkligt balanserat projekt för utveckling av Europeiska unionen med flera olika utvecklingscentra, och sammanfattar på ett anmärkningsvärt sätt dimensionen centrum-periferi i Europa kring begreppet konkur- renskraft. 6. konstaterar med tillfredsställelse att kommissionen i sin sjätte rapport tagit fasta på somliga av de rekommendationer som parlamentet framställt i sin resolution av den 29 juni 1995 (3) om den femte peri- odiska rapporten, särskilt rekommendationen om konkurrenskraft och utvidgning; konstaterar att de ana- lyser om inverkan av statliga stöd samt av nationell politik och gemenskapspolitik som det efterfrågat ingår i den första sammanhållningsrapporten som offentliggjordes 1996. (1) EGT C 371, 8. 12. 1997, s. 89. (2) EGT C 226, 20. 7. 1998, s. 42. (3) EGT C 183, 17. 7. 1995, S. 33. C 304/64 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Tisdag 18 januari 2000 7. yrkar på att ingenting av innehållet får gå förlorat i och med att sammanhållningsrapporten och den periodiska rapporten sammanförs till en enda treårsrapport; uppmanar kommissionen att i sin nästa rapport utvidga analyserna om regionernas konkurrenskraft så att de också kommer att omfatta länderna i Central- och Östeuropa; uppmanar än en gång kommissionen att vid utvärderingarna ta med behovet av att lyfta fram den informella ekonomin och göra den till en del av näringslivet, eftersom den utgör en väsentlig faktor för den ekonomiska situationen i en region. 8. frågar sig vilka följder utvidgningen kommer att få med tanke på fördelningen av strukturfonderna, särskilt för de yttersta randområdena; uppmanar kommissionen att i sin kommande rapport om ekono- misk och social sammanhållning reservera ett särskilt kapitel för en undersökning av vilka effekter på den ekonomiska och sociala utvecklingen i de yttersta randområdena de åtgärder fått som antagits med tillämp- ning av artikel 299. 2 i EG-fördraget. konstaterar med tillfredsställelse de framsteg som under de senaste åren gjorts av många fattiga euro- 9. peiska regioner, då det väsentligen handlat om sådana regioner som haft ett mycket svårt utgångsläge och som under den statistiska period som undersökts blivit delaktiga av de vinster den europeiska integrationen fört med sig; understryker dock att den kraftiga tillväxten av BNP per capita som konstaterats mellan 1991 och 1996 (från 45 till 59 på en skala med 100 som index) också berott på att de tyska delstater som är berättigade till bidrag enligt mål 1 knappat in på övrigas försprång och att tillväxten, frånsett denna utveckling, är mindre (från 56 till 61 på en skala med 100 som index). 10. konstaterar med tillfredsställelse att de fattigaste regionerna gjort stora framsteg de övrigas för- språng, uttryckt i BNP per capita; är oroligt över att denna utveckling över hela Europa i huvudsak beting- ats av produktivitetsökningar, och endast i ringa grad av ökad sysselsättning; uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vid valet av utvecklingsstrategier ägna vederbörlig uppmärksamhet åt de sysselsätt- ningsskapande åtgärder som antagits. inser att tendenserna till en nominell konvergens på det nationella planet ännu inte inom alla sek- 11. torer går hand i hand med en reell konvergens på det regionala planet; påpekar därför att skiljelinjerna numera i allt högre grad löper mellan de olika regionerna och att skillnaderna mellan de fattigaste och de rikaste regionerna nu liksom förr är mycket stora; är oroligt över att ökningen av arbetslösheten drabbat olika regioner i högst olika grad; betonar den oroväckande faktorn att arbetslösheten i de 25 värst drab- bade regionerna i genomsnitt uppgår till 23,7 procent, medan den endast uppgår till 4 procent i de 25 regioner där arbetslösheten är lägst; man kan konstatera att det finns ett samband mellan arbetslöshet och låg inkomst per capita, och arbetslösheten kan därför inte längre kopplas till omstruktureringsprocesser i industriländerna; yrkar på att det skall tas ökad hänsyn till regionala realiteter, inklusive långa avstånd, låg befolkningstäthet och hårt klimat och framför allt sådana regionala realiteter som ligger till grund för arbetslösheten,och kräver att de statliga, interregionala och gränsöverskridande aspekterna av den regionala sammanhållningen i framtiden skall ingå i treårsrapporterna om ekonomisk och social sammanhållning. 12. ser sig föranlåtet understryka att en undersökning av hur utvecklingen av den regionala BNP förlöpt inom olika områden klart utvisar att det råder synnerligen komplicerade skillnader mellan de olika regio- nerna; dessa skillnader hänger samman med tre väsentliga förhållanden som alla kräver en förstärkning av den territoriella sammanhållningen inom Europa. * i den centrala delen av Europa är tillväxten fortsättningsvis mycket hög och detta innebär att de mest dynamiska centerna i Europa stärks i högre grad än genomsnittet för gemenskapen. * vissa regioner på Grekiska halvön, i Irland samt de tyska delstaterna inom mål 1-områdena har snabbt knappat in på det övriga Europas försprång, något som står i bjärt kontrast med den svaga tillväxten inom flertalet regioner i Grekland, största delen av Mezzogiorno (södra Italien), öarna och andra regio- ner på Iberiska halvön. * många avlägsna regioner som inte är berättigade till bidrag enligt mål 1 uppvisar en svag tillväxt som är avsevärt lägre än genomsnittet för Europa; detta är fallet bland annat i de skandinaviska länderna, i Frankrike och i mindre utsträckning i Förenade Kungariket och Italien. 13. erinrar om vad man kommit fram till i rapporten, nämligen att 50 procent av arbetslösheten är att hänföra till kategorin strukturell arbetslöshet; delar kommissionens åsikt om att en bred ekonomisk bas utgör förutsättningen för att en region skall utvecklas positivt och arbetstillfällen skapas och bevaras; vid- håller att främjandet av näringslivets konkurrenskraft och miljömässiga hållbarhet, och av infrastruktur med anknytning till näringslivet, måste stå i centrum för strukturpolitiken. 14. påpekar med eftertryck att sysselsättningssituationen i medlemsstaternas olika regioner är så pass särpräglad för att det är medlemsstaternas myndigheter som är bäst skickade att vidta sysselsättningsfräm- jande åtgärder; önskar att kommissionen skall behandla sitt program såsom ett komplement till den natio- nella politiken. 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 304/65 Tisdag 18 januari 2000 betonar nödvändigheten av integrerade åtgärder för bekämpning av den strukturella arbetslösheten; 15. hänvisar särskilt till att det behövs åtgärder för omskolning och vidareutbildning av arbetskraften. påpekar den positiva effekt som de små och medelstora företagen har på sysselsättningen; påpekar 16. att frågan om hur företagarpotentialen på detta område kan stärkas måste ägnas ökad uppmärksamhet, och att tjänsterna för dessa företag måste vidareutvecklas; påpekar att en effektiv användning av stöden förutsätter att stödåtgärderna avpassas till de diversifierade åtgärderna till förmån för små och medelstora företag och stärkande av nyra företag; anser att områden med eftersläpning inom utvecklingen bör ha möjlighet att använda ekonomiska incitament som inte snedvrider konkurrensen till att skapa likvärdiga förutsättningar för företagen att bedriva sin verksamhet, exempelvis för att lösa problem med långa avstånd; detta kunde vara ett sätt att stöda företagsetableringar i dessa områden. uppmärksammar att en okontrollerad flyttning ökar de regionala skillnaderna mellan många regio- 17. ner och att utflyttningsområdenas näringsliv råkar in i en nedåtgående spiral så att befintlig infrastruktur inte använts till sin fulla kapacitet. betonar att kommissionen och medlemsstaterna måste inrikta de politiska strategierna på företagens 18. ekonomiska krav, framför allt när dessa är kopplade till skapandet av sysselsättning. 19. konstaterar med oro att vissa personer i allt högre grad blir utestängda från arbetsmarknaden och är högre än genomsnittet, särskilt att antalet arbetslösa bland kvinnor och ungdomar; påminner medlems- staterna och kommissionen om att de enligt strukturfondsbestämmelserna är skyldiga att sörja för att alla får lika möjligheter; stöder kommissionens ansträngningar att låta den politik som inriktas på dessa grupper av personer ingå som ett led i andra områden för politiken; anser det nödvändigt att analysen av förutsättningarna för att dessa befolkningsgrupper bättre skall kunna integreras i ökad utsträckning följs upp såsom grundval för framgångsrika handlingsstrategier. 20. är mycket bekymrat över den stora bristen på balans inom områdena forskning och utveckling; påpekar i detta sammanhang betydelse n av överföringen av teknik och kunnande för att inspirera nyska- pandet inom företagen och såsom förutsättning för att resultaten av forskning och utveckling skall omsät- tas i form av innovativa produkter; föreslår kommissionen och medlemsstaterna att de skall förbättra över- förandet av kunnande mellan regionerna för att verkningarna av framstegen inom vetenskap och teknik i högsta möjliga grad skall kunna göra sig gällande och integrationen i produktionsprocessen främjas. påpekar i detta sammanhang framför allt telekommunikationernas möjligheter; betonar att anslut- 21. ningarna måste byggas ut framför allt i avlägsna regioner med eftersläpning i utvecklingen. anser att de ”mjuka” faktorernas inflytande på tillväxt och sysselsättning är mycket viktigt; instäm- 22. mer i kommissionens bedömning att strukturpolitiken ger positiva impulser till effektivitet inom de natio- nella förvaltningarna; anser i detta sammanhang att kommissionens övervakning och tillsyn har en stor betydelse. påpekar än en gång den viktiga roll som de lokala och regionala myndigheterna och aktörerna samt 23. den frivilliga sektorn spelar för att avhjälpa regionala och sociala obalanser; välkomnar att partnerskapet inom ramen för strukturpolitiken förenats med vissa skyldigheter; betonar vikten av institutionella och sociala nätverk för konkurrenskraften; påpekar att strukturpolitiken haft en positiv inverkan på att det skapats en samarbetskultur. uppmanar kommissionen att förbättra de rättsliga grunderna för ett samarbete mellan regioner i 24. medlemsstaterna och i kandidatländerna. 25. bekräftar att gemenskapens finansiella bidrag inom ramen för samfinansieringen endast långsamt kan leda till en utjämning av de ekonomiska och sociala obalanserna; uppmanar kommissionen att noga utvärdera medlemsstaternas ingripanden i regioner för vilka strukturfondsmedel ställts till förfogande och att tillämpa kontrollåtgärderna strikt; uppmanar medlemsstaterna att se till om att finansiella eller politiska ingripanden i bidragsberättigade regioner stärker och stödjer målet ekonomisk och social sammanhållning. 26. påpekar att det särskilt behövs en konsolidering av budgeten såsom förutsättning för att den eko- nomiska och monetära unionen och utvidgningen av unionen österut skall kunna genomföras med fram- gång. C 304/66 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Tisdag 18 januari 2000 27. uppmanar de medlemsstater som ännu inte inlämnat någon tillräcklig stödområdeskarta att omgående göra detta och ber kommissionen att mot bakgrund av resultaten av denna sjätte periodiska rapport skyndsamt göra en bedömning av handlingsprogrammen för regionerna för den nya stödperioden (2000−2006) samt göra allt för att denna stödperiod skall kunna inledas utan dröjsmål. 28. beklagar att kommissionen inte i sin sjätte rapport hänvisar till den regionala betydelse fiskesektorn har i många av EU:s regioner, eftersom fisket är en endogen faktor för den ekonomiska och sociala utveck- lingen, och att man därför måste bibehålla en strukturpolitik som tar hänsyn till dess särdrag för att effek- tivt kunna bidra till den ekonomiska och sociala utvecklingen i unionens regioner. 29. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. 9. Vitbok om modernisering av reglerna om tillämpning av de tidigare artik- larna 85 och 86 i EG-fördraget A5-0069/1999 Europaparlamentets resolution om kommissionens vitbok om modernisering av reglerna om till- lämpning av artiklarna 85 och 86 i EG-fördraget (KOM(1999) 101 $ C5-0105/1999 $ 1999/ 2108(COS)) Europaparlamentet utfärdar denna resolution * med beaktande av kommissionens vitbok om modernisering av reglerna om tillämpning av artiklarna 85 och 86 (1) i EG-fördraget (KOM(1999) 101 * C5-0105/1999). * med beaktande av sin resolution av den 18 juli 1997 om grönboken om vertikala begränsningar i EG:s konkurrenspolitik (2). * med beaktande av sin resolution av den 9 februari 1999 om 27:e rapporten om konkurrens- politiken (3). * med beaktande av sitt yttrande av den 15 april 1999 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning nr 19/65/EEG om tillämpning av fördragets artikel 85. 3 på vissa grupper av avtal och samordnade förfaranden och om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning nr 17, första förordningen om tillämpning av fördragets artiklar 85 och 86 (4). * med beaktande av resultaten av en utfrågning på det här temat i utskottet för ekonomi och valuta- frågor den 22 september 1999. * med beaktande av artikel 160 i arbetsordningen. * med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0069/1999), och av följande skäl. A. Konkurrenspolitiken är en grundläggande del av den sociala marknadsekonomin. B. En effektiv konkurrenspolitik främjar de europeiska företagens konkurrenskraft. C. En fungerande konkurrenspolitik ligger framförallt även i konsumenternas intresse, eftersom konkur- rensen tvingar företagen att ständigt tillhandahålla bättre produkter och tjänster till lägre priser. D. Den nuvarande ordningen för genomförande av konkurrensbestämmelser i Europa har förblivit nästan oförändrad sedan den inrättades under gemenskapens första år, och detta trots att de yttre förutsätt- ningarna för konkurrenspolitiken förändrats avsevärt. (1) Nuvarande artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget. (2) EGT C 286, 22. 9. 1997, s. 347. (3) EGT C 150, 28. 5. 1999, s. 53. (4) EGT C 219, 30. 7. 1999, s. 422 och 424


title: WRITTEN QUESTION P-0063/00 by Michael Cashman (PSE) to the Commission. Reduction of VAT on repairs to historic buildings.

eurovoc_concepts:
EU policy
VAT rate
heritage protection
urban renewal

text: 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/167 was that British Airways had reduced the basic commission paid to travel agents in the United Kingdom, and introduced a new scheme by which travel agents could earn extra commission by meeting certain targets. The decision found that these supplementary commission schemes were abuses of British Airways(cid:146) dominant position on the United Kingdom market for travel agents services. These commission schemes secured the loyalty of travel agents rather than being given in return for extra services from the travel agents or cost savings realised by British Airways. Several complaints have been received of similar behaviour by other Community airlines. The Commission is taking all measures necessary to ensure that the principles in the British Airways decision are applied to other Community airlines in equivalent situations. However the Commission does not currently have evidence that airlines have colluded to lower their basic commissions simultaneously. Also it does not have any indication that the majority of travel agents are introducing the (cid:145)transaction levy(cid:146) described in a concerted fashion. As a result it is not clear that the (cid:145)increase in air fares(cid:146) described is taking place. The Commission(cid:146)s efforts have been focussed on the new supplementary commission schemes introduced by some airlines which allow travel agents to compensate for the reduction in basic commission. The Commission has no view on the relative merits of direct purchases of air tickets by consumers and purchase through travel agents. The Commission shares the Honourable Member(cid:146)s concern that the relationship between some airlines and travel agents could have serious negative effects on other airlines, travel agents and ultimately on consumers. Current actions are designed to ensure that the relevant principles of European law are respected, protecting against these negative effects. (1) Commission Decision 1999/1973/EC British Airways, not yet published. (2000/C 280 E/190) WRITTEN QUESTION P-0063/00 by Michael Cashman (PSE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Reduction of VAT on repairs to historic buildings Could the Commission clarify whether the Directive 1999/85/EC (1), providing for an experimental reduced rate of VAT for selected labour-intensive services, has in any way affected the Commission(cid:146)s position regarding the reduction of VAT on repairs to historic buildings? Could the Commission also clarify the position regarding the reduction of VAT on repairs to historic buildings? (1) OJ L 277, 28. 10. 1999, p. 34. Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (17 February 2000) In principle, current Community legislation does not allow Member States to apply reduced rates of VAT to services consisting of repairs to historic buildings as such. Council Directive 1999/85/EC of 22 October 1999 amending Directive 77/388/EEC as regards the possibility of applying on an experimental basis a reduced VAT rate on labour-intensive services (1) allows Member States that have submitted an appropriate request to apply reduced rates to labour-intensive services on an experimental basis from 1 January 2000 to 31 December 2002, on condition, of course, C 280 E/168 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 that they satisfy the conditions laid down (cid:129) in particular that they are provided direct to final consumers and are covered by the list of eligible sectors. The Council changed the Commission(cid:146)s proposal (2) by introducing an exhaustive list which in the building sector covers only services consisting of the renovation and repairing of private dwellings, excluding materials which form a significant part of the value of the service supplied. Following the Council(cid:146)s decision, work to repair historic buildings will qualify for VAT reductions, but only where the buildings contain private dwellings and the Member State has made a request. The Member States that have made requests are Belgium, Spain (for masonry work only), France, Italy, the Netherlands (for painting and plastering only), Portugal and the United Kingdom (for the Isle of Man only). (1) OJ C 102, 13. 4. 1999. (2) COM(99) 705 final. (2000/C 280 E/191) WRITTEN QUESTION P-0064/00 by Peter Skinner (PSE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Definition of fundamental change in pharmaceutical products Commission Regulation (EC) No 541/95 (1) states that certain changes to the terms of a pharmaceutical product marketing authorisation are fundamental and as such require that a new, complete scientific evaluation be conducted (such as in the case of replacement of the active substance by a different salt/ester. Can the Commission confirm that: 1. The rationale for defining fundamental changes and requiring them to be the subject of new applications rather than variation applications was that special scrutiny of the research data relating to that change would be required by the competent authorities before it could properly be concluded that the public health criteria of quality, safety and efficacy were still met for the production in question, and In principle the same cautious approach should apply if the same fundamental differences exist 2. between two products where it is claimed that one is a generic copy of the other and that that copy can be authorised on the basis of the research data generated for the first product? (1) OJ L 55, 11. 3. 1995, p. 7. Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (11 February 2000) Commission Regulation (EC) No 541/95 of 10 March 1995 concerning the examination of variations to the terms of a marketing authorisation granted by a competent authority of a Member State, and Commission Regulation (EC) No 542/95 of 10 March 1995 concerning the examination of variations to the terms of a marketing authorisation falling within the scope of Council Regulation (EEC) No 2309/ 93 (1), as amended (2), lay down rules governing the examination of variations to a marketing authorisation granted for a medicinal product by either of the following Community procedures: the mutual recognition procedure or the centralised procedure. The Regulations provide for three types of variation to the terms of a marketing authorisation, depending on their importance and the time allowed for their assessment: minor variations (type I), listed in Annex I, major variations (type II) and changes which fundamentally alter the terms of the authorisation. The latter


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2815/99 υποβολή: Jan Wiersma (PSE) προς την Επιτροπή. Προβλήματα των αθίγγανων Ρόμα.

eurovoc_concepts:
European social policy
Roma
accession to the European Union
ethnic discrimination

text: 3. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 280 E/137 na protei·nei mi·a shmantikh· allagh· politikh·w me thn opoi·a ua antikatastauei· h metafora· makra·w 4. aposta·sevw zv·ntvn zv·vn ektrofh·w me to empo·rio krea·tvn kai sfagi·vn; Me thn eykairi·a ayth· pre·pei na shmeivuei· o·ti to prvto·kollo xarakthri·zei ta zv·a vw o·nta me aisuhtiko·thta anti· gia emporey·mata. Ei·nai, vw ek toy·toy, profane·w o·ti ta zv·nta zv·a den ua pre·pei ple·on na ypo·keintai stoyw koinotikoy·w kano·new poy die·poyn thn eley·uerh antallagh· emporeyma·tvn. (1) EE L 340 thw 11. 12. 1991, sel. 33. Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (23 Febroyari·oy 2000) To prvto·kollo sto opoi·o gi·netai anafora· anagnv·rise ta zv·a vw o·nta me aisuhtiko·thta. Apo· thn e·gkrish· toy kai meta· h Eyrvpai¤kh· Epitroph· fronti·zei o·lo kai perisso·tero na lamba·nei ypo·ch ayto· to ai·thma kata· th xa·rajh tvn politikv·n thw. To 2000 sxedia·zei na ypoba·lei shmantike·w prota·seiw gia thn kalh· diabi·vsh tvn zv·vn, oi opoi·ew aforoy·n thn ektrofh· tvn xoi·rvn kai th metafora· tvn zv·vn. Metajy· a·llvn h Epitroph· ua ypoba·lei pro·tash gia thn prostasi·a tvn xoi·rvn kata· thn ektrofh· me skopo· thn tropopoi·hsh thw odhgi·aw 91/630/EOK toy Symboyli·oy thw 19hw Noembri·oy 1991 sxetika· me toyw stoixei- v·deiw kano·new gia thn prostasi·a tvn xoi·rvn. idi·vw apaith·seiw me skopo· na katastei· ypoxrevtikh· h To sxe·dio thw Epitroph·w aname·netai na perilamba·nei omadikh· ektrofh· tvn uhlykv·n xoi·rvn, kauv·w kai h dhmioyrgi·a xvristv·n xv·rvn prokeime·noy na mporoy·n na ekdhlv·noyn th fysikh· symperifora· toyw. H Epitroph· ske·ptetai na protei·nei na efarmosuoy·n ta ne·a ayta· me·tra to syntomo·tero dynato·n stiw mellontike·w ekmetalley·seiw. H prouesmi·a gia th ue·sh se efarmogh· aytv·n tvn diata·jevn stiw yfista·menew ekmetalley·seiw ua syzhthuei· metajy· empeirognvmo·nvn, oi opoi·oi pre·pei na la·boyn ypo·ch idi·vw tiw koinvnikooikonomike·w syne·peiew. H koinotikh· nomouesi·a gia thn prostasi·a tvn zv·vn kata· th metafora· diamorfv·netai me ba·sh ta apotele·smata thw episthmonikh·w e·reynaw kai thw praktikh·w empeiri·aw oi opoi·ew dei·xnoyn o·ti, efo·son throy·ntai orisme·new diata·jeiw prostasi·aw, ei·nai efikth· h metafora· tvn zv·vn. Vsto·so ei·nai anagkai·o na ajiologhuoy·n kai pa·li, ba·sei tvn pio pro·sfatvn plhroforiv·n, oi apaith·seiw poy ue·tei h odhgi·a toy Symboyli·oy 91/628/EOK, o·pvw tropopoih·uhke me thn odhgi·a 95/29/EOK thw 29hw Ioyni·oy 1995 gia thn prostasi·a tvn zv·vn kata· th metafora· (1). Systa·uhke pro·sfata oma·da ergasi·aw thw mo·nimhw kthniatrikh·w epitroph·w, prokeime·noy na meleth·sei orisme·new dyskoli·ew efarmogh·w thw en lo·gv odhgi·aw. H Eyrvpai¤kh· Epitroph· den apoklei·ei to endexo·meno na ypoba·lei me·sa sto 2000 pro·tash tropopoi·hshw thw isxy·oysaw koinotikh·w nomouesi·aw ba·sei tvn symperasma·tvn ayth·w thw oma·daw ergasi·aw. Epi·shw h Epitroph· katarti·zei sxe·dio me ba·sh th gnv·mh thw episthmonikh·w epitroph·w gia thn kalh· diabi·vsh tvn zv·vn, to opoi·o uespi·zei kano·new gia ton mhxaniko· aerismo· tvn oxhma·tvn poy metafe·royn zv·a. H pro·tash ayth· proble·petai gia to prv·to eja·mhno toy 2000. (1) EE L 148 thw 30. 6. 1995. (2000/C 280 E/149) GRAPTH ERVTHSH E-2815/99 ypobolh·: Jan Wiersma (PSE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Problh·mata tvn aui·gganvn Ro·ma Sto plai·sio thw diey·rynshw, h Epitroph· e·xei, svsta·, dv·sei proteraio·thta sthn kaly·terh metaxei·rish tvn 1. aui·gganvn Ro·ma se orisme·na ypoch·fia kra·th me·lh. Mporei· h Epitroph· na prosdiori·sei poia akribv·w problh·mata pre·pei na antimetvpisuoy·n; C 280 E/138 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 10. 2000 (cid:201)xei h Epitroph· probei· se episko·phsh tvn me·trvn poy e·xoyn lhfuei· stiw xv·rew ayte·w gia thn belti·vsh 2. thw ue·shw thw en lo·gv meiono·thtaw; Me poio tro·po emple·ketai sto ue·ma kai h EE; Se sxe·sh me to anvte·rv ue·ma, epishmai·nv o·ti den xreia·zetai mo·no kaly·terh nomouesi·a ston tome·a ayto· 3. alla· kai epiba·llontai kai me·tra gia mia oloklhrvme·nh antimetv·pish, p. x. stoyw tomei·w thw paidei·aw, thw plhrofo·rhshw kai thw kata·rtishw gia perisso·terh eyaisuhtopoi·hsh klp. Ske·ptetai h Epitroph· th lh·ch sxetikv·n me·trvn; Gi·netai lo·gow gia antallagh· metajy· tvn endiaferome·nvn xvrv·n; Ypa·rxoyn sxe·dia synergasi·aw metajy· 4. aytv·n tvn xvrv·n; Xrhsimopoiei·tai h prosfora· empeirognvmo·nvn apo· ta kra·th me·lh thw EE ston en lo·gv tome·a; Ypa·rxei katagrafh· tvn problhma·tvn gy·rv apo· to ue·ma tvn aui·gganvn Ro·ma poy diame·noyn sh·mera sta 5. kra·th me·lh thw EE; (cid:201)xei diatypv·sei h Epitroph· epakribei·w sto·xoyw oi opoi·oi pre·pei na thrhuoy·n apo· ta ypoch·fia kra·th 6. me·lh; Ei·nai h Epitroph· diateueime·nh na ependy·sei kai h i·dia se sxe·dia gia th belti·vsh thw kata·stashw tvn 7. aui·gganvn Ro·ma; 8. 9. Synerga·zetai h Epitroph· me to Symboy·lio thw Eyrv·phw; Diadramati·zoyn ka·poio ro·lo oi Ro·ma, o·son afora· tiw sxe·seiw me thn Oykrani·a kai th Moldabi·a; Apa·nthsh toy k. Verheugen ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Febroyari·oy 2000) Metajy· tvn ypochfi·vn xvrv·n poy diapragmatey·ontai prow to paro·n thn prosxv·rhsh· toyw, ypa·rxoyn 1. meiono·thtew aui·gganvn Ro·ma sthn Tsexikh· Dhmokrati·a, th Boylgari·a, thn Oyggari·a, thn Polvni·a, th Roymani·a, th Slobaki·a kai th Slobeni·a. Ta shmantiko·tera problh·mata poy antimetvpi·zoyn oi aui·gganoi Ro·ma ei·nai oi diakri·seiw, h ste·gash kai h ygeionomikh· peri·ualch xamhloy· epipe·doy, to ychlo· epi·pedo anergi·aw, to xamhlo· epi·pedo ekpai·deyshw kai h apomo·nvsh tvn paidiv·n Ro·ma sto plai·sio toy sxolikoy· systh·matow. Sto sy·nueto e·ggrafo· thw toy Oktvbri·oy 1999 (1), sxetika· me thn pro·odo en o·cei thw prosxv·rhshw 2. -3. tvn ypochfi·vn xvrv·n, h Epitroph· diatypv·nei o·ti «env· shmeiv·uhkan enuarryntike·w ejeli·jeiw se orisme·new ypoch·fiew xv·rew me th ue·spish eidikv·n programma·tvn me sto·xo th belti·vsh tvn o·rvn diabi·vshw tvn Ro·ma, xreia·zetai ako·ma syntonisme·nh prospa·ueia gia na ejasfalistei· h efarmogh· tvn en lo·gv programma·tvn sthn pra·jh». H Epitroph· parakoloyuei· apo· konta· tiw prvtoboyli·ew tvn ypochfi·vn xvrv·n gia th belti·vsh thw kata·stashw tvn Ro·ma kai ejeta·zei stiw taktike·w ekue·seiw thw thn pragmatikh· pro·odo thw ka·ue ypoch·fiaw xv·raw sto ue·ma ayto·. Oi ypoch·fiew xv·rew kai ta kra·th me·lh symmete·xoyn afeno·w sthn oma·da empeirognvmo·nvn gia ue·mata 4. Ro·ma toy Symboyli·oy thw Eyrv·phw kai antalla·ssoyn empeiri·ew epi· toy ue·matow kai afete·roy se a·lla dieunh· fo·roym poy endiafe·rontai stoyw aui·gganoyw Ro·ma. H Epitroph· den gnvri·zei ta tre·xonta sxe·dia synergasi·aw metajy· tvn ypochfi·vn xvrv·n se ue·mata aui·gganvn Ro·ma. To Symboy·lio thw Eyrv·phw parakoloyuei· thn kata·stash tvn meionoth·tvn Ro·ma poy diame·noyn sta kra·th 5. me·lh. Ta krith·ria thw Kopegxa·ghw diatypv·noyn o·ti «h idio·thta me·loyw synepa·getai gia thn ypoch·fia xv·ra o·ti 6. e·xei epity·xei staueroy·w uesmoy·w poy eggyv·ntai [metajy· a·llvn] ta anurv·pina dikaiv·mata kai to sebasmo· kai thn prostasi·a tvn meionoth·tvn [(cid:133)]». H kata·stash tvn aui·gganvn Ro·ma lamba·netai synepv·w ypo·ch sthn ajiolo·ghsh thw ikano·thtaw tvn ypochfi·vn xvrv·n na gi·noyn me·lh thw (cid:201)nvshw. Stiw etairike·w sxe·seiw prosxv·rhshw me th Boylgari·a, thn Tsexikh· Dhmokrati·a, thn Oyggari·a, th Roymani·a kai th Slobaki·a, poy eje·dvse to Symboy·lio to Deke·mbrio toy 1999 (2), diatypv·nontai sygkekrime·na me·tra gia peraite·rv ensvma·tvsh tvn Ro·ma, vw braxypro·uesmh proteraio·thta. To pro·gramma Phare apotelei· to ky·rio kana·li thw koinotikh·w sth·rijhw ston plhuysmo· Ro·ma stiw 7. ypoch·fiew xv·rew. To 1998, kateblh·uhsan peri·poy 3 ekat. € sto plai·sio toy progra·mmatow Phare gia e·rga sth·rijhw tvn koinoth·tvn Ro·ma stiw pe·nte ple·on endiafero·menew xv·rew thw Kentrikh·w kai Anatolikh·w Eyrv·phw. To poso· ayto· anh·lue se 10 Ioyni·oy 1999. Epiple·on, h eyrvpai¤kh· prvtoboyli·a gia ta anurv·pina dikaiv·mata, thn opoi·a diaxeiri·zetai epi·shw h Epitroph·, pare·xei sth·rijh stoyw Ro·ma tvn ypochfi·vn xvrv·n, idi·vw me·sv e·rgvn 3. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 280 E/139 poy protei·noyn mh kybernhtikoi· organismoi·. Ta e·rga gia toyw Ro·ma sthri·zontai epi·shw sto plai·sio tvn programma·tvn Socrates kai Neolai·a gia thn Eyrv·ph. To fylla·dio «Sth·rijh thw EE stiw koino·thtew Ro·ma sthn Kentrikh· kai Anatolikh· Eyrv·ph» aposte·lletai apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. Peraite·rv leptome·reiew pare·xontai sth ue·sh web: http://europa. eu. int/comm/dgs/enlargement/ index. htm. H Epitroph· symmete·xei sthn oma·da empeirognvmo·nvn toy Symboyli·oy thw Eyrv·phw gia ue·mata aui·gganvn 8. Ro·ma, h opoi·a synedria·zei dy·o fore·w ethsi·vw. To 1999 ypegra·fh symfvni·a me to Symboy·lio thw Eyrv·phw me sto·xo thn prov·uhsh stenh·w synergasi·aw metajy· toy eyrvpai¤koy· ke·ntroy parakoloy·uhshw toy ratsismoy· kai thw jenofobi·aw kai thw epitroph·w kata· toy ratsismoy· kai thw misallodoji·aw (ECRI) toy Symboyli·oy thw Eyrv·phw. Sto plai·sio ayto· e·xoyn protauei· apo· koinoy· progra·mmata sxetika· me thn kata·stash tvn Ro·ma sthn Eyrv·ph. H kata·stash thw meiono·thtaw Ro·ma lamba·netai ypo·ch stiw sxe·seiw me thn Oykrani·a kai th Moldabi·a kai 9. h Epitroph· e·xei sthri·jei progra·mmata gia th belti·vsh tvn o·rvn diabi·vshw thw meino·thtaw Ro·ma stiw xv·rew ayte·w. (1) COM(1999)500 final. (2) COM(1999)531 final, COM(1999)530 final, COM(1999)525 final, COM(1999)521 final. (2000/C 280 E/150) GRAPTH ERVTHSH E-2824/99 ypobolh·: Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: H metafora· mega·lvn posoth·tvn epiki·ndynvn apoblh·tvn apo· thn Oyggari·a stiw xv·rew thw EE Apo· thn topouesi·a Garé thw Oyggari·aw pro·keitai na metaferuoy·n gia kay·sh tiw epo·menew hme·rew perisso·teroi apo· 14. 000 to·noi apoblh·tvn kai xvma·tvn poy perie·xoyn polyxlvrodifainy·lio (PCB) stiw xv·rew thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw, par(cid:146) o·lo poy h Oyggari·a diaue·tei eparkh· ypodomh· gia thn kay·sh kai thn tafh· aytv·n tvn apoblh·tvn. Gnvri·zei h Epitroph· ea·n kai se poio baumo· e·xei h·dh yiouethuei· kai metaferuei· sto esvteriko· di·kaio tvn 1. ypoch·fivn gia e·ntajh xvrv·n o·pvw ei·nai h Oyggari·a kauv·w kai h Slobaki·a kai h Tsexi·a (oi teleytai·ew vw xv·rew diametako·mishw) o kanonismo·w 259/93/EOK (1) sxetika· me thn parakoloy·uhsh kai ton e·legxo tvn diasynoriakv·n metaforv·n apoblh·tvn; Gnvri·zei h Epitroph· ea·n se o·,ti afora· tiw synuh·kew metafora·w, tiw epixeirh·seiw metafora·w kai tiw arxe·w 2. poy ei·nai armo·diew gia th xorh·ghsh adeiv·n gia te·toiew epiki·ndynew metafore·w apoblh·tvn throy·ntai o·ntvw oi o·roi toy kanonismoy· 259/93/EOK gia thn prolhptikoy· xarakth·ra prostasi·a toy periba·llontow kai gia th diafy·lajh thw dhmo·siaw asfa·leiaw kai ta·jhw kauv·w kai gia thn prostasi·a thw ygei·aw; 3. (cid:201)xei askh·sei h Epitroph· thn armodio·thta· thw vw elegktiko· o·rgano kai, an nai, poio h·tan to apote·lesma; Uevrei· h Epitroph· o·ti me th metafora· tvn apoblh·tvn ychloy· kindy·noy apo· thn topouesi·a Garé se 4. apomakrysme·na kra·th me·lh thw EE e·xei douei· proteraio·thta sthn arxh· thw eggy·thtaw gia thn epilogh· toy xv·roy kay·shw; (cid:129) An nai, pv·w dikaiologei· ayth· thn a·poch; (cid:129) An o·xi, ti proti·uetai na pra·jei, prokeime·noy na aposobh·sei ton ki·ndyno poy diatre·xoyn oi ka·toikoi kai to periba·llon; (1) EE L 30 thw 6. 2. 1993, sel. 1. Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (11 Febroyari·oy 2000) O kanonismo·w (EOK) ariu. 259/93 toy Symboyli·oy, thw 1hw Febroyari·oy 1993, gia thn parakoloy·uhsh kai ton e·legxo tvn metaforv·n apoblh·tvn sto esvteriko· thw Koino·thtaw, kauv·w kai kata· thn ei·sodo kai e·jodo· toyw


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-0117/00 di Mathieu Grosch (PPE-DE) alla Commissione. Divieto di voli notturni all'aeroporto nazionale di Zaventem (B).

eurovoc_concepts:
Belgium
air transport
airline
carrier
degree of pollution
night work
noise pollution
transport regulations

text: C 330 E/86 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 nel comune di Covelo che non sono sottoposti a nessun tipo di valutazione ambientale. La stessa giunta della Galizia, responsabile dei lavori, ha proposto di inserire il fiume Tea nella rete Natura 2000. Visto che i la Commissione Ł disposta a effettuare un(cid:146)indagine sulle responsabilit(cid:224) per i danni provocati all(cid:146)ambiente? lottizzazione sono finanziati dal Fondo strutturale FEAOG, lavori di Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m a nome della Commissione (7 marzo 2000) L(cid:146)inserimento del fiume Tea, che occupa un(cid:146)area pari a 88 ettari, quale sito di importanza comunitaria (SIC) nella rete NATURA 2000 Ł stato proposto dalla Spagna secondo quanto previsto dalla direttiva 92/ 43/CEE del Consiglio, del 21 maggio 1992, relativa alla conservazione degli habitat naturali e seminaturali e della flora e della fauna selvatiche (1). In seguito all(cid:146)interrogazione scritta dell(cid:146)onorevole parlamentare e ad una petizione inoltrata alla commis- sione per le petizioni del Parlamento (2), la Commissione ha aperto un(cid:146)inchiesta per verificare che in questo caso la legislazione comunitaria in materia ambientale sia stata rispettata. PoichØ a tale scopo sono necessarie ulteriori informazioni, la Commissione ha richiesto le osservazioni delle autorit(cid:224) spagnole. La Commissione non esiter(cid:224) ad adottare tutte le misure necessarie, incluso il ricorso alla procedura prevista all(cid:146)articolo 226 (ex articolo 169) del trattato CE, al fine di garantire il rispetto della legislazione in oggetto. (1) GU L 206 del 22. 7. 1992. (2) 365/99. (2000/C 330 E/095) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0117/00 di Mathieu Grosch (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Divieto di voli notturni all(cid:146)aeroporto nazionale di Zaventem (B) Il vice Primo ministro e il ministro della Mobilit(cid:224) e dei Trasporti del governo belga ha presentato il 31 dicembre 1999 un progetto di decreto ministeriale che Ł stato ritirato il 12 gennaio 2000 in considerazione di una concertazione piø ampia. Con tale progetto di decreto, il ministro belga intendeva fissare quote di rumore istituendo un sistema di massimali sonori. Tuttavia, tale decreto stipulava altres(cid:236) che a partire dall(cid:146)estate 2003 non sarebbe piø stato autorizzato alcun volo commerciale tra l(cid:146)1 e le 5 del mattino. Tale progetto di decreto ministeriale si basa segnatamente sull(cid:146)articolo 9 del regolamento europeo 2408/ 92 (1) del Consiglio del 23 luglio 1992 concernente l(cid:146)accesso dei vettori aerei della Comunit(cid:224) alle rotte intracomunitarie il quale prevede in caso di «problemi gravi di congestione e/o di carattere ambientale» la possibilit(cid:224) per lo Stato membro responsabile di «imporre condizioni, limitare o negare l(cid:146)esercizio dei diritti di traffico». In qual modo l(cid:146)obbligo di informare «almeno tre mesi prima dell(cid:146)entrata in vigore di detti 1. provvedimenti, gli Stati membri e la Commissione» previsto nel regolamento 2408/92 dall(cid:146)articolo 9, terzo paragrafo, avrebbe dovuto essere rispettato dal ministro belga della Mobilit(cid:224) e dei Trasporti? In mancanza di una legislazione europea relativa al divieto di voli notturni non costituisce tale 2. misura prevista nel progetto di decreto ministeriale concernente il divieto di voli notturni unicamente all(cid:146)aeroporto nazionale di Zaventem una distorsione della concorrenza tra i vettori aerei belgi e europei illustrata all(cid:146)articolo 9, paragrafo 2, quarto trattino? (1) GU L 240 del 24. 8. 1992, pag. 8. 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/87 Risposta data sig. ra de Palacio in nome della Commissione (17 marzo 2000) La Commissione ha preso nota che il progetto di decreto ministeriale per l(cid:146)introduzione di un divieto dei voli notturni all(cid:146)aeroporto Zaventem non Ł stato mai pubblicato nel «Moniteur Belge» ed Ł stato ritirato il 12 gennaio 2000, come indicato dall(cid:146)onorevole. PoichØ la legislazione belga per vietare i voli notturni a Zaventem Ł stata ritirata prima della sua entrata in vigore, la questione non Ł piø di attualit(cid:224). A conoscenza della Commissione le autorit(cid:224) belghe stanno preparando in sostituzione del decreto ministeriale di cui sopra una serie esaustiva di disposizioni concernenti i problemi causati di notte dal rumore a Zaventem. La Commissione infine intende trattare la questione delle restrizioni operative negli aeroporti nell(cid:146)ambito di un quadro comunitario concernente le restrizioni operative e la diffusione delle migliori pratiche, come indicato nella sua recente comunicazione «Trasporti aerei e ambiente. Raccogliere la sfida di uno sviluppo sostenibile» (1). (1) COM(1999) 640 def. (2000/C 330 E/096) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0123/00 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (27 gennaio 2000) Oggetto: Riciclaggio informatico Al ritmo con cui si sviluppa la tecnologia molti Stati, societ(cid:224) o universit(cid:224) avanzati, come pure semplici cittadini, rinnovano spesso i loro computer PC perchØ risultano inutilizzabili per le loro nuove specifiche esigenze, mentre si va formando una nuova generazione di popolazioni «elettronicamente analfabete» che potrebbero avvalersene. Al recente congresso mediterraneo-balcanico «medi-terra» svoltosi ad Atene col sostegno del Consiglio d(cid:146)Europa e del Ministero della cultura Ł stato proposto di creare un sistema per riciclare i vecchi elaboratori al fine di raccoglierli e utilizzarli, una volta apportati gli opportuni cambiamenti, in paesi che ne hanno bisogno fornendo la necessaria assistenza formativa e tecnica. Stante l(cid:146)interesse dell(cid:146)Unione europea, nell(cid:146)ambito della societ(cid:224) dell(cid:146)informazione, a diffondere l(cid:146)informatica e la tecnologia tra il maggior numero possibile di fasce di popolazione, pu(cid:242) la Commissione riferire: 1. 2. 3. se Ł d(cid:146)accordo con la proposta in questione; attraverso quali programmi comunitari si potrebbe finanziare tale iniziativa; quali problemi giuridici potrebbero venirsi a creare in relazione alla cessione gratuita degli elaboratori e dei programmi informatici; 4. se sono in corso analoghe iniziative in altri Stati membri? Risposta data dal sig. Prodi in nome della Commissione (7 aprile 2000) 1. e 2. La Commissione concorda con l(cid:146)onorevole parlamentare nel ritenere che il riciclaggio dei vecchi computer sia, in generale, opportuno dal punto di vista economico ed ambientale. Essa Ł favorevole alla promozione delle tecnologie informatiche nei paesi in via di sviluppo; le organizzazioni non governative (ONG) hanno d(cid:146)altronde la possibilit(cid:224) di includere iniziative per il riciclaggio dei computer nei progetti cofinanziati


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2732/99 di Luisa Morgantini (GUE/NGL) alla Commissione. Nicaragua: corruzione e aiuti europei.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
Nicaragua
corruption
fraud against the EU
political prisoner

text: C 280 E/118 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/124) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2732/99 di Luisa Morgantini (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Nicaragua: corruzione e aiuti europei (18 gennaio 2000) In considerazione dell(cid:146)arresto del Presidente della Corte dei conti del Nicaragua, Austin Jarquin, che aveva denunciato gravi storni finanziari da parte del governo attuale, intende l(cid:146)Unione europea riorientare urgentemente i suoi aiuti al Nicaragua specie per il tramite delle organizzazioni non governative e delle agenzie internazionali, fintantochØ non sar(cid:224) liberato il sig. Jarquin, non saranno ripristinati i meccanismi istituzionali di controllo sul potere esecutivo e non sar(cid:224) fatta tutta la luce sui fatti denunciati? Risposta data dal sig. Patten in nome della Commissione (1o febbraio 2000) Anche se i fenomeni di corruzione denunciati dal presidente della Corte dei conti del Nicaragua non riguardano specificatamente i fondi della comunit(cid:224) internazionale, la Commissione condivide la pre- occupazione dell(cid:146)onorevole parlamentare a proposito degli avvenimenti che hanno portato al suo arresto. La Commissione ritiene infatti che le istituzioni democratiche quali l(cid:146)ufficio del Controllore generale costituiscano la base dello Stato di diritto e della possibilit(cid:224) di sviluppo di ogni paese e che debbano quindi poter funzionare senza interferenze politiche. Per questa ragione, la Commissione ha espresso pieno appoggio alla domanda inoltrata il 18 novembre 1999 dalla troika dell(cid:146)Unione al Ministro degli Affari esteri del Nicaragua, nella quale si ribadiva l(cid:146)inquietudine dell(cid:146)Unione per tale situazione. La Commissione si compiace del fatto che le considerazioni presentate dall(cid:146)Unione e da altri membri della comunit(cid:224) internazionale abbiano probabilmente contribuito alla liberazione del sig. Jarquin, avvenuta il 24 dicembre 1999, un evento che ha restituito a tale importante istituzione tutta l(cid:146)autorit(cid:224) necessaria a garantire il controllo e la corretta utilizzazione dei fondi dell(cid:146)amministrazione pubblica del Nicaragua nonchØ della comunit(cid:224) internazionale. la Per potenziare il controllo e verificare l(cid:146)uso corretto dei Commissione utilizza un sistema che prevede, all(cid:146)interno dell(cid:146)unit(cid:224) di gestione, la presenza di esperti europei il cui compito Ł quello di accertare l(cid:146)adeguatezza e la trasparenza dell(cid:146)utilizzo dei fondi comunitari, conformemente a quanto stabilito nelle convenzioni di finanziamento. Per verificare il buon funziona- mento dei progetti e l(cid:146)uso corretto delle risorse finanziarie, la Commissione organizza inoltre missioni di valutazione e di controllo. Infine, la presenza a Managua della delegazione della Commissione permette di potenziare i controlli sul posto e svolge quindi un ruolo essenziale nella fase di monitoraggio e verifica dei progetti. i progetti piø importanti fondi, per (2000/C 280 E/125) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2734/99 di Carlo Fatuzzo (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Legge italiana discriminatoria verso gli invalidi ultrasessantacinquenni L(cid:146)articolo 13 del trattato di Amsterdam statuisce che l(cid:146)Unione lotta contro tutte le discriminazioni fondate sull(cid:146)et(cid:224). E(cid:146) la Commissione a conoscenza del fatto che la legislazione italiana (cid:129) articolo 19 della legge n. 118 del 30. 3. 1971 e successive modificazioni (cid:129) prevede la concessione di un sussidio economico per tutta la vita ai cittadini totalmente inabili che presentino domanda prima di compiere 65 anni, ma esclude da questo sussidio coloro che, a parit(cid:224) di tutte le altre condizioni richieste, presentino domanda dopo i 65 anni? Inoltre, Ł a conoscenza del fatto che in questo modo gli anziani italiani, in possesso dei medesimi requisiti di invalidit(cid:224) richiesti dalla legge, sono discriminati sulla base dell(cid:146)et(cid:224) che hanno al momento della presentazione della domanda di sussidio, fatto che condiziona a vita la futura riscossione o meno di quest(cid:146)ultimo? Infine, intende la Commissione invitare l(cid:146)Italia ad abrogare con urgenza questa legge?


title: PERGUNTA ESCRITA E-2832/99 apresentada por Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) à Comissão. Lacunas da investigação sobre as alterações climáticas.

text: 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/143 (2000/C 280 E/155) PERGUNTA ESCRITA E-2832/99 apresentada por Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Lacunas da investiga(cid:231)ªo sobre as altera(cid:231)ıes climÆticas (18 de Janeiro de 2000) No dom(cid:237)nio da investiga(cid:231)ªo sobre as altera(cid:231)ıes climÆticas, que lacunas foram identificadas pela Comissªo Europeia, por consultores especializados ou pelo ComitØ Consultivo institu(cid:237)do para monitorizar o trabalho realizado no (cid:226)mbito do programa de investiga(cid:231)ªo «Energia, Ambiente e Desenvolvimento SustentÆvel»? (2000/C 280 E/156) PERGUNTA ESCRITA E-2842/99 apresentada por Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Inclusªo da ac(cid:231)ªo de investiga(cid:231)ªo 2. 1. 3, «Previsªo e cenÆrios das altera(cid:231)ıes climÆticas», no segundo convite para a apresenta(cid:231)ªo de propostas PoderÆ a Comissªo confirmar que nªo tem planos imediatos no sentido de incluir a ac(cid:231)ªo de investiga(cid:231)ªo 2. 1. 3, «Previsªo e cenÆrios das altera(cid:231)ıes climÆticas», no segundo convite para a apresenta(cid:231)ªo de propostas ao abrigo do programa de investiga(cid:231)ªo «Energia, Ambiente e Desenvolvimento SustentÆvel»? Em caso afirmativo, poderÆ a Comissªo explicar se tal posi(cid:231)ªo se deve a razıes administrativas, or(cid:231)amentais ou ao facto de considerar que toda a investiga(cid:231)ªo necessÆria neste campo estÆ actualmente a ser realizada? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-2832/99 e E-2842/99 dada pelo ComissÆrio Busquin em nome da Comissªo (14 de Fevereiro de 2000) O programa de trabalho dos primeiros dois convites foi meticulosamente concebido e formulado em consulta com o grupo de peritos consultores e o comitØ de gestªo do programa. Prosseguirªo os debates com estas duas inst(cid:226)ncias (cid:224) luz dos convites. Principalmente por razıes or(cid:231)amentais, mas tambØm seguindo os conselhos das inst(cid:226)ncias acima referidas, o sub-tema 2. 1. 3 «Previsªo das altera(cid:231)ıes climÆticas e cenÆrios respectivos» foi aberto no primeiro convite e nªo estÆ inclu(cid:237)do no segundo, mas estarÆ inclu(cid:237)do no convite de 2001. (2000/C 280 E/157) PERGUNTA ESCRITA E-2833/99 apresentada por Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Razıes estratØgicas para a realiza(cid:231)ªo de actividades de investiga(cid:231)ªo sobre as altera(cid:231)ıes climÆticas Em que dom(cid:237)nios considera a Comissªo Europeia que serÆ importante, por «razıes estratØgicas», empreen- der actividades de investiga(cid:231)ªo relacionadas com as altera(cid:231)ıes climÆticas (cid:129) no que se refere, por exemplo, (cid:224) coopera(cid:231)ªo com os Estados Unidos ou ao cumprimento de requisitos acordados por grupos internacio- nais de investiga(cid:231)ªo criados ao abrigo dos programas das Na(cid:231)ıes Unidas? Resposta dada pelo ComissÆrio Busquin em nome da Comissªo (14 de Fevereiro de 2000) Estrategicamente, e no contexto da coopera(cid:231)ªo com os Estados Unidos e o Japªo, foram identificados vÆrios temas de investiga(cid:231)ªo prioritÆrios, entre os quais a previsªo do clima, o ciclo do carbono e o impacto do clima. Do mesmo modo, estÆ a ser dada prioridade aos temas de investiga(cid:231)ªo p(cid:243)s-Quioto


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2807/99 af Jean-Claude Fruteau (PSE) til Kommissionen. Den fælles markedsordning for bananer.

eurovoc_concepts:
ACP countries
Canary Islands
French overseas department and region
Latin America
World Trade Organisation
common commercial policy
common organisation of markets
competition
reform of the CAP
tariff quota
tropical fruit

text: 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/53 En negativ indvirkning p(cid:229) f(cid:230)llesskabsproduktionen er s(cid:229) meget desto mindre sandsynlig, som at den mexicanske produktion p(cid:229) den ene side er pr(cid:230)get af en vis uregelm(cid:230)ssighed, og at den relativt hłje efterspłrgsel p(cid:229) det nationale marked p(cid:229) den anden side indvirker p(cid:229) prisniveauet for de mexicanske avokadoer og dermed ogs(cid:229) p(cid:229) deres konkurrenceevne. Desuden er der siden 1997 sket en gradvis fjernelse af de plantesundhedsm(cid:230)ssige hindringer for import af mexicanske avokadoer til USA, hvilket lidt efter lidt skulle give sig udslag i, at eksporten af mexicanske avokadoer fokuserer p(cid:229) dette marked. Hvis det imidlertid skulle vise sig at v(cid:230)re nłdvendigt, kan Kommissionen iv(cid:230)rks(cid:230)tte de beskyttelsesforan- staltninger, der er omhandlet i bestemmelserne i artikel 15 i frihandelsaftalen med Mexico. (2000/C 330 E/057) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2807/99 af Jean-Claude Fruteau (PSE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Den f(cid:230)lles markedsordning for bananer Den 10. november 1999 fremlagde Kommissionen et forslag om en reform af den f(cid:230)lles markedsordning for bananer for at bringe den i overensstemmelse med WTO-bestemmelserne. Den nye ordning skal gennemfłres i to etaper, hvor man i fłrste r(cid:230)kke opretholder en ordning med toldkontingenter, men fra den 1. januar 2006 automatisk g(cid:229)r over til en ordning, som udelukkende bygger p(cid:229) told. Dette forslag indeb(cid:230)rer uacceptable indrłmmelser over for producenterne i Latinamerika, uden at der reelt tages hensyn til EF-producenternes interesser og de lłfter, som F(cid:230)llesskabet har givet sine samarbejds- partnere i Afrika, Vestindien og Stillehavet. Desuden st(cid:229)r R(cid:229)det tilsyneladende meget splittet i spłrgsm(cid:229)let. Frankrig, Spanien og Portugal mener ikke, at en toldordning er et gyldigt forhandlingsgrundlag. Der st(cid:229)r nemlig tusindvis af arbejdspladser p(cid:229) spil (30. 000 i de oversłiske departementer og 35. 000 p(cid:229) De Kanariske (cid:216)er). Hvordan har Kommissionen til hensigt at varetage EF- og AVS-producenternes interesser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. februar 2000) februar 1993 om den f(cid:230)lles Forslaget om (cid:230)ndring af R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 404/93 af 13. markedsordning for bananer (1) blev faktisk vedtaget af Kommissionen den 10. november 1999 (2). Der er i den medfłlgende begrundelse indg(cid:229)ende redegjort for, hvorfor Kommissionen har fremlagt forslaget, og for forslagets indhold. Kommissionen mener, at forslaget bevarer balancen mellem de forskellige forpligtelser, F(cid:230)llesskabet skal opfylde p(cid:229) dette omr(cid:229)de. For AVS-staternes vedkommende indeholder forslaget en betydelig toldpr(cid:230)ference, som skulle głre det muligt at opretholde den traditionelle handel med bananer fra disse lande. Det anfłres ogs(cid:229) i begrundelsen, at der om nłdvendigt vil kunne tr(cid:230)ffes supplerende foranstaltninger, s(cid:230)rlig for de mest s(cid:229)rbare og mest bananafh(cid:230)ngige AVS-lande. C 330 E/54 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 Med hensyn til produktionen i F(cid:230)llesskabet m(cid:229) det siges, at de eksisterende bestemmelser ikke er blevet (cid:230)ndret, og at bananproducenterne stadig fuldt ud vil kunne nyde godt af udligningsstłtteordningen. I łvrigt skal dette forslag om tilpasning af forordning (E(cid:216)F) nr. 404/93 drłftes n(cid:230)rmere i R(cid:229)det og Parlamentet. (1) EFT L 47 af 25. 2. 1993. (2) KOM(1999) 582 endelig udg. (2000/C 330 E/058) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2813/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Forvaltningen af udbudsbekendtgłrelser i forbindelse med stłtte gennem den f(cid:230)lles landbrugspolitik For at kunne foretage udbetalingen af stłtte gennem den f(cid:230)lles landbrugspolitik, navnlig fra budgetpost B2-5122, offentliggjorte Kommissionen en udbudsbekendtgłrelse vedrłrende finansiering af projekter, som var indgivet af aktłrer inden for sektoren. Fristen for indgivelse af projekter var fastsat til den 15. november 1999. Blandt de enheder, som deltog i proceduren, var et skovbrugskonsortium »Terra dei Santi e Colline del Po«, som anmodede om stłtte til oprettelse af et center for landbrug i og b(cid:230)redygtig udvikling af det p(cid:229)g(cid:230)ldende bakkeomr(cid:229)de. Al dokumentation vedrłrende projektet blev indgivet den 13. november 1999 til enhed VI. AII. 1 i Kommissionens Landbrugsgeneraldirektorat, som befinder sig i nr. 200 rue de la Loi, B-1049 Bruxelles. Kommissionen afviste imidlertid ansłgningen med den begrundelse, at sidste frist for indgivelse af ansłgninger var blevet rykket frem fra den 15. november til den 31. oktober 1999, og at ansłgningen derfor var indgivet efter ansłgningsfristens udlłb. Kommissionen bedes oplyse, om den anser det for korrekt at fremrykke en fastsat tidsfrist til skade for ansłgerne, idet de forhindres i at modtage stłtte. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. februar 2000) Konto B2-5122 var bestemt til at d(cid:230)kke udgifter til at informere offentligheden om den f(cid:230)lles landbrugs- i den anledning. En politik. vejledning for mulige stłtteansłgere blev derimod offentliggjort p(cid:229) den Internet-adresse, der anvendes af Generaldirektoratet for Landbrug. Ingen udbudsbekendtgłrelse eller indkaldelse af bud blev offentliggjort I vejledningen var det oprindeligt anfłrt, at ansłgninger kunne sendes til Kommissionen indtil 15. novem- ber 1999. Datoen blev faktisk rykket frem til 31. oktober 1999 for at give Kommissionen mere tid til at behandle ansłgningerne, inden budgetprocedurerne i 1999 udlłb. ˘ndringen blev offentliggjort p(cid:229) samme m(cid:229)de som vejledningen, dvs. over Internettet. Hvad det af det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vnte s(cid:230)rlige tilf(cid:230)lde ang(cid:229)r, blev ansłgningen fra Consorzio forestale terra dei Santi et Colline del Po modtaget den 13. november 1999. Efter en grundig gennemgang af ansłgningen blev det vurderet, at den planlagte foranstaltning ikke var stłtteberettiget under konto B2-5122