title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2811/99 af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen. Arbejdet med lovgivning og gennemførelsesbestemmelser.

eurovoc_concepts:
administrative formalities
decentralisation
drafting of EU law

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/115 Der henvises ligeledes til det vigtige arbejde, som p(cid:229) grundlag af et mandat fra G7-landegruppen i łjeblikket udfłres af Den Finansielle Aktionsgruppe vedrłrende Hvidvaskning af Penge (FATF) (5) med henblik p(cid:229) at identificere de lande og omr(cid:229)der (uanset offshore eller onshore og muligvis deriblandt FATF(cid:146)s egne medlemslande), som udviser »samarbejdsvanskeligheder« i den globale kamp mod hvidvaskning af penge. Dette arbejde vil involvere en verdensomsp(cid:230)ndende undersłgelse af alle vigtige finanscentre p(cid:229) baggrund af en r(cid:230)kke kriterier (bl. a. graden af bankhemmelighed). FATF planl(cid:230)gger at udsende en liste over disse lande og omr(cid:229)der i juni 2000. (1) EFT L 166 af 28. 6. 1991. (2) KOM(95) 54 endelig udg. og KOM(98) 401 endelig udg. (3) KOM(1999) 352 endelig udg. (4) EFT C 251 af 15. 8. 1997. (5) FATF er det fłrende internationale organ til bek(cid:230)mpelse af hvidvaskning af penge. FATF blev oprettet af G7 i 1989 og har nu 28 medlemmer, bl. a. Europa-Kommissionen og samtlige EU-medlemsstater. (2000/C 303 E/112) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2811/99 af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Arbejdet med lovgivning og gennemfłrelsesbestemmelser EU(cid:146)s lovgivningsarbejde błr ikke forveksles med vedtagelsen af gennemfłrelsesbestemmelser. Lovgivnings- arbejdet burde best(cid:229) i vedtagelse af rammelove efter de procedurer, der er fastsat i traktaten. Vedtagelsen af gennemfłrelsesbestemmelser burde derimod dreje sig om fastl(cid:230)ggelse af de n(cid:230)rmere fremgangsm(cid:229)der og mere direkte involvere de nationale myndigheder, hvorved Europa-Parlamentet kunne befris for et alt for omfattende og uhensigtsm(cid:230)ssigt arbejde og i stedet bruge mere tid p(cid:229) drłftelse og lłsning af problemer, der er langt alvorligere end l(cid:230)ngden p(cid:229) asparges, lupinernes duft, kondomers stłrrelse eller boltpistolers mekanik. Kan Kommissionen, idet den erindres om, at Parlamentet er et politisk og ikke et teknisk organ, oplyse fłlgende: 1. Er Kommissionen klar over den miskredit, som institutionerne kommer i hos den almindelige borgere, n(cid:229)r pressen bringer nyheder om de regler, som Bruxelles gennemtvinger, og som involverer tre eller fire institutioner i forbindelse med spłrgsm(cid:229)l som de n(cid:230)vnte? 2. Deler Kommissionen den opfattelse, at trangen til at regulere hver eneste lille detalje ofte skader erhvervslivet og kun gavner de store virksomheder, der er de eneste, der kan klare de investeringer, som de nye regler medfłrer, uden at de dog giver borgerne garanti for produkternes kvalitet? 3. Mener Kommissionen ikke, at mange kategorier borgere i tilf(cid:230)lde som de n(cid:230)vnte fjerner sig mere og mere fra Europa og f(cid:229)r stadig mindre tiltro til EU(cid:146)s p(cid:229)st(cid:229)ede vilje til enhed og stadig oftere fordłmmer bureaukratiet og centraliseringen? 4. Finder Kommissionen ikke, at den błr stille forslag, der kan rette op p(cid:229) denne sk(cid:230)ve udvikling i forbindelse med den forventede institutionelle reform? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Romano Prodi (20. marts 2000) Kommissionen er opm(cid:230)rksom p(cid:229) de problemer, som det (cid:230)rede medlem peger p(cid:229). Problemerne vil blive behandlet i den hvidbog om bedre beslutningsstrukturer, som Kommissionen forel(cid:230)gger i 2001. Det (cid:230)rede medlem henvises til de erkl(cid:230)ringer herom, som Kommissionens formand fremsatte under sine indl(cid:230)g om Kommissionens strategiske m(cid:229)l for de kommende fem (cid:229)r, under Parlamentets samling den 15. februar 2000


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2773/99 di Christos Folias (PPE-DE) e Ioannis Marínos (PPE-DE) alla Commissione. Questioni riguardanti il personale e i servizi della Commissione.

eurovoc_concepts:
European Commission
administration of the Institutions
operation of the Institutions
personnel administration

formats: html pdf print

text: 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/203 (2000/C 225 E/230) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2772/99 di Nuala Ahern (Verts/ALE) alla Commissione (7 gennaio 2000) Oggetto: Scarico di prodotti di scarto contaminati ESB Ho ricevuto notizia che una revisione della proposta di direttiva sui rifiuti animali 90/667 (1) potrebbe consentire lo scarico di prodotti di scarto contaminati ESB in siti di interramento in Irlanda. La legislazione UE autorizza questi interramenti? In caso affermativo si sono espletate ricerche per provare che ci(cid:242) non pone nessun rischio? Esiste una regolamentazione specifica per il trattamento dei rifiuti contaminati ESB (ad esempio la loro classificazione come sostanze pericolose)? (1) GU L 363 del 27. 12. 1990, pag. 51. Risposta del sig. Byrne a nome della Commissione (4 febbraio 2000) La Decisione della Commissione 97/534/CE del 30 luglio 1997 sul divieto di utilizzare materiale a rischio per quanto concerne le encefalopatie spongiformi trasmissibili (TSE) (1) e la Decisione della Commissione 98/272/CE del 23 aprile 1998 relativa alla sorveglianza epidemiologica delle encefalopatie spongiformi trasmissibili e recante modifica della Decisione 94/474/CE (2) consente, tramite deroga alle norme generali, che materie e animali a rischio specifici, morti di TSE, possano essere seppelliti senza pretrattamento, stabilite nell(cid:146)art. 3. 2 della Direttiva 90/667/CEE del condizioni conformemente alle la trasformazione e la quale stabilisce le norme sanitarie per l(cid:146)eliminazione, 27 novembre 1990, l(cid:146)immissione sul mercato dei rifiuti di origine animale e la protezione dagli agenti patogeni degli alimenti per animali di origine animale o a base di pesce e che modifica la Direttiva 90/425/CEE. In particolare, ai sensi del suddetto articolo, le autorit(cid:224) degli Stati membri possono, se del caso, decidere che tali rifiuti animali debbano essere eliminati mediante seppellimento. specifiche In seguito alla conferenza scientifica internazionale sugli alimenti animali e a una consultazione pubblica sulle farine di carne e ossa lanciata dalla Commissione nel 1997 e alla luce dei nuovi pareri scientifici recentemente approvati dal comitato direttivo scientifico, Ł stato elaborato un progetto di proposta che fissa nuove norme per l(cid:146)eliminazione e il trattamento di rifiuti animali sotto forma di documento di lavoro. ivi Detto documento di compresi quelli provenienti da animali affetti o probabilmente affetti da BSE. Sulla base di questo documento di la presentazione di una proposta al Consiglio e al Parlamento Ł prevista per il giugno 2000. lavoro tiene conto delle varie opzioni per l(cid:146)eliminazione dei rifiuti animali, lavoro, (1) GU L 216 dell(cid:146)8. 8. 1997, emendata con Decisione del Consiglio 1999/881/CE, GU L 331 del 23. 12. 1999. (2) GU L 122 del 24. 4. 1998. (2000/C 225 E/231) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2773/99 di Christos Folias (PPE-DE) e Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Questioni riguardanti il personale e i servizi della Commissione (18 gennaio 2000) Da sei mesi Ł vacante presso l(cid:146)Ufficio della Commissione ad Atene un posto A5. Nonostante siano state presentate numerose candidature (piø di 20), nessuno Ł stato selezionato. Pu(cid:242) la Commissione rispondere ai seguenti quesiti: Tutti i candidati sono stati giudicati non idonei a ricoprire un semplice posto A5? Sta forse succedendo qualcosa che i comuni mortali ignorano? Per quale motivo la Commissione persiste a non coprire il posto in questione? C 225 E/204 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 Risposta data dal sig. Prodi in nome della Commissione (14 febbraio 2000) E(cid:146) stato effettivamente pubblicato un posto vacante di funzionario A presso la rappresentanza della Commissione ad Atene, ma la procedura Ł rimasta in sospeso in attesa del completamento della ristrutturazione del servizio stampa e comunicazione, del quale le rappresentanze negli Stati membri fanno parte dal 1o ottobre 1999. Visto che tale ristrutturazione Ł ormai a buon punto, l(cid:146)avviso di posto vacante sar(cid:224) nuovamente pubblicato e si proceder(cid:224) alla designazione quanto prima possibile. (2000/C 225 E/232) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2775/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Riconoscimento della professione di accompagnatore turistico in Grecia A tutt(cid:146)oggi non esiste in Grecia un meccanismo che certifichi la professione di guida turistica e definisca le condizioni per l(cid:146)emissione di una carta speciale che attesti che il titolare Ł accompagnatore turistico. interessate e il governo in merito alla Considerato che recentemente Ł nato un dibattito tra le parti presentazione di un disegno di legge che definisca le condizioni per il riconoscimento della professione in questione, rispondendo ai quesiti in appresso la Commissione potrebbe agevolare il dialogo. 1. Ritiene la Commissione che una semplice conferma da parte del datore di lavoro rappresenti una condizione sufficiente per l(cid:146)emissione di una carta speciale che attesti che il titolare Ł accompagnatore turistico, quando esistono documenti ben piø validi che provano l(cid:146)esercizio della professione, quali la dichiarazione dei redditi dell(cid:146)interessato o i registri dell(cid:146)associazione riconosciuta di coloro che hanno sinora praticato in tale settore? 2. Ritiene la Commissione indispensabile che il disegno di legge tenga conto delle condizioni di cui all(cid:146)articolo 7 della direttiva 75/368/CEE (1), come ad esempio dei due anni di esercizio dell(cid:146)attivit(cid:224)? 3. Per quanto riguarda la formazione professionale, ritiene la Commissione indispensabile che il riconoscimento dei certificati di formazione sia effettuato da un organismo statale o da un(cid:146)associazione professionale, o pu(cid:242) essere sufficiente un semplice certificato di frequenza? (1) GU L 167 del 30. 6. 1975, pag. 22. Risposta del sig. Bolkestein a nome della Commissione (17 febbraio 2000) Soltanto la professione di accompagnatore turistico rientra effettivamente nella direttiva 75/368/CEE del Consiglio del 16 giugno 1975, concernente misure destinate a favorire l(cid:146)esercizio effettivo della libert(cid:224) di stabilimento e della libera prestazione dei servizi per quanto riguarda varie attivit(cid:224) (ex. classe 01 classe 85 CITI) e comprendente segnatamente misure transitorie per tali attivit(cid:224) (1), ad esclusione di quella di guida turistica disciplinata, secondo il livello di formazione richiesto nei vari Stati membri sia dalla direttiva 89/48/CEE del 21 dicembre 1988 relativa ad un sistema generale di riconoscimento dei diplomi di istruzione superiore che sanzionano formazioni professionali di una durata minima di tre anni (2), sia dalla direttiva 92/51/CEE del Consiglio, del 18 giugno 1992, relativa ad un secondo sistema generale di riconoscimento della formazione professionale che integra la direttiva 89/48/CEE (3). Trattandosi delle questioni specifiche sollevate dall(cid:146)onorevole parlamentare in merito alla disposizioni che dovrebbero figurare nel progetto di legge che fissa le condizioni di riconoscimento della professione di accompagnatore turistico in Grecia, la Commissione Ł in grado di fornire le seguenti risposte: In primo luogo, occorre precisare che ogni Stato membro Ł libero di regolamentare o meno una professione sul proprio territorio. Inoltre, le norme applicabili ai cittadini che hanno acquisito la loro qualifica professionale in detto Stato membro sfuggono al diritto comunitario e restano a discrezione dello Stato membro. La direttiva si applica quindi esclusivamente ai cittadini comunitari che hanno acquisito la propria qualifica professionale in uno Stato membro diverso da quello in cui intendono esercitare la professione


title: Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-18 ta' Jannar 2000 li temenda d-Deċiżjoni 96/627/KE li timplimenta Artikolu 2 tad-Direttiva tal-Kunsill 77/311/KEE dwar il-livell ta' ħoss perċepit mis-sewwieqa ta' tratturi fuq ir-roti użati għall-agrikoltura jew għall-foresterija (notifikat fid-dokument numru K (1999) 3546)Test b'relevanza għaż-ŻEE.

eurovoc_concepts:
agricultural vehicle
drivers
noise level
noise protection
occupational health
tractor

text: 13/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 265 32000D0063 L 22/66 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 27. 1. 2000 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI tat-18 ta’ Jannar 2000 li temenda d-Deċiżjoni 96/627/KE li timplimenta Artikolu 2 tad-Direttiva tal-Kunsill 77/311/KEE dwar il-livell ta’ ħoss perċepit mis-sewwieqa ta’ tratturi fuq ir-roti użati għall-agrikoltura jew għall-foresterija (notifikat fid-dokument numru K (1999) 3546) (Test b’relevanza għaż-ŻEE) (2000/63/KE) IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kkunsidrat it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 77/311/KEE tad-29 ta’ Marzu 1977 dwar l-approssimazzjoni tal-liġijiet ta’ l-Istati Membri relatati mal-livell ta’ ħoss perċepit mis-sewwieqa ta’ tratturi bir-roti użati għall-agrikoltura jew għall-foresterija (1), kif emendata l-aħħar bid-Direttiva 97/54/KE (2) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, u b’mod partikolari Artikolu 2(2) tagħha, Billi: (1) (2) Ġie ppruvat teknikament impossibbli fil-każ kważi tat-tratturi kollha bla gabina biex ilaħħqu sad-data tal- għeluq tal-perjodu transitorju preskritt fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 96/627/KE (3). Huwa neċessarju f’dawk iċ-ċirkostanzi li jkun pospost it-tmiem tal-perjodu transitorju preskritt f’dik id-Deċiżjoni għal dawk il-vetturi. Il-miżuri previsti f’din id-Deċiżjoni jaqblu ma’ l-opinjoni mogħtija mill-Kumitat dwar l-Adattament għal Progress Tekniku tad-Direttivi dwar it-tneħħija ta’ ostakoli tekniċi fin-negozju ta’ tactors agrikoli jew tal- foresterija, ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI: Artikolu 1 tad-Deċiżjoni 96/627/KE huwa mibdul b’dan li ġej: Artikolu 1 “Artikolu 1 Il-perjodu transitorju msemmi f’Artikolu 2(2) tad-Direttiva 77/311/KEE għandu jiskadi fi: — 1 ta’ Ottubru 2001 għat-tipi kollha ta’ tratturi ġodda, — 1 ta’ Ottubru 2003 għat-tratturi ġodda kollha. ” Artikolu 2 L-Istati Membri għandhom jadottaw id-dispożizzjonijiet neċessarji biex jikkonformaw ma’ din id-Deċiżjoni sat-30 ta’ Settembru 2001 l-iktar tard. Għandhom jinfurmaw b’dan lill-Kummissjoni minnufih. Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri. Magħmula fi Brussel, fit-18 ta’ Jannar 2000. Artikolu 3 Għall-Kummissjoni Erkki LIIKANEN Membru tal-Kummissjoni (1) ĠU L 105, 28. 04. 77, p. 1. (2) ĠU L 277, ta’ l-10. 10. 1997, p. 24. (3) ĠU L 282, ta’ l-1. 11. 1996, p. 72


title: WRITTEN QUESTION E-2812/99 by Raffaele Costa (PPE-DE) to the Commission. The Commission's Office in Milan.

eurovoc_concepts:
Italy
access to information
administration of the Institutions
image
personnel administration

text: 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/209 (2000/C 225 E/238) WRITTEN QUESTION E-2812/99 by Raffaele Costa (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: The Commission(cid:146)s Office in Milan Is the Commission aware that its representation office in Milan, located at 59 Corso Magenta, was found to be closed by a member of the general public who wanted to consult an Official Journal on 6 Decmber 1999, and that there was a notice on the door saying (cid:145)closed until 10 December for the long holiday weekend(cid:146)? Can the Commission say what steps it intends to take to ensure that this kind of inconvenience does not occur again?n Answer given by Mr Prodi on behalf of the Commission (11 February 2000) The Commission Office in Milan was closed on 7 December 1999 (Saint Ambrogio, patron of the city) and on 8 December 1999 (Feast of the Immaculate Conception), both of which are official public holidays. The documentation service, open to the public Monday morning, Wednesday afternoon and Friday morning was closed exceptionally on Monday 6 December 1999, owing to a staff shortage. It was open on Friday 10 December 1999. A notice was posted on the outside of the building on 22 November 1999 to inform the public that (cid:145)the Commission Office in Milan will be open to the public until Friday 3 December 1999 and will re-open on Friday 10 December 1999. (cid:146) (2000/C 225 E/239) WRITTEN QUESTION P-2817/99 by Niels Busk (ELDR) to the Commission (7 January 2000) Subject: Customs processing of T5 forms After being stamped at the customs office of departure, T5 forms have to be forwarded to the authorities (Customs Service, Postal Service and/or intervention agency), although the exporters continue to bear full responsibility. Will the Commission take steps so that responsibility for returning T5 forms is also transferred to the authorities and so that the loss of a T5 form in the authorities(cid:146) keeping is automatically deemed to be force majeure? Will it require all intervention agencies to notify exporters of any missing T5 forms no later than three months after the export declarations have been accepted? Will it take steps to require national intervention agencies to establish on-line computer systems so that T5 forms can be tracked down at any given time? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (3 February 2000) Where a control copy T5 is used to check the use or destination of agricultural products for export from the Community, the office of destination checks the use or destination provided for (in this case, exit from the customs territory) and must record, if necessary by keeping a copy, the data on the control copy T5 and the results of the checks carried out. The original is then sent without delay to the address stated on the document (the customs authority or intervention agency), after the necessary formalities have been


title: PERGUNTA ESCRITA E-2778/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à Comissão. Não manutenção dos postos de trabalho existentes numa unidade subsidiada, investimento da Empresa de Massas Alimentícias MISKO, A.E..

eurovoc_concepts:
Community support framework
European Works Council
Greece
fight against unemployment
labour law
reassignment
transfer of businesses
worker consultation
worker information

text: 3. 7. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 187 E/1 I (Comunica(cid:231)ıes) PARLAMENTO EUROPEU PERGUNTAS ESCRITAS COM RESPOSTA (2001/C 187 E/001) PERGUNTA ESCRITA E-2778/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Nªo manuten(cid:231)ªo dos postos de trabalho existentes numa unidade subsidiada, investimento da Empresa de Massas Aliment(cid:237)cias MISKO, A. E. A empresa «Misko, Indœstria de Massas Aliment(cid:237)cias, A. E. » filial da empresa italiana Barilla, foi financiada pela lei de desenvolvimento grega 1892/90 para a cria(cid:231)ªo de uma nova unidade de produ(cid:231)ªo em Thiva com a obriga(cid:231)ªo de manter os 275 postos de trabalho permanentes existentes. Antes da conclusªo da constru(cid:231)ªo da nova unidade, a empresa encerrou a unidade de produ(cid:231)ªo de massas aliment(cid:237)cias em Patras, obrigando o pessoal existente a despedir-se ou a aceitar a transferŒncia para outras unidades da empresa, sem no entanto definir para os trabalhadores que aceitem a transferŒncia o local exacto e a data de in(cid:237)cio do trabalho, o tipo de trabalho e o montante dos seus salÆrios, as despesas de desloca(cid:231)ªo nem mesmo onde trabalharªo entre o encerramento da unidade de Patras que ocorreu a 10 de Setembro de 1999, e ao in(cid:237)cio de funcionamento da nova unidade em Thiva. Uma vez que a decisªo de suspensªo de funcionamento da unidade de Patras viola a obriga(cid:231)ªo assumida de conserva(cid:231)ªo dos postos de trabalho existentes e ter sido tomada sem qualquer negocia(cid:231)ªo prØvia com os trabalhadores como estÆ expressamente previsto pela Directiva 94/45 (1), pergunta-se (cid:224) Comissªo: 1. 2. IrÆ controlar as subven(cid:231)ıes (cid:224) nova unidade relativamente (cid:224) questªo do cumprimento da condi(cid:231)ªo de manuten(cid:231)ªo dos postos de trabalho existentes? IrÆ examinar se foram respeitadas as disposi(cid:231)ıes da Directiva 94/45 relativamente (cid:224) obriga(cid:231)ªo de informa(cid:231)ªo e negocia(cid:231)ªo com os trabalhadores e de participa(cid:231)ªo dos representantes dos trabalhadores da Misko no Conselho Europeu de Trabalhadores da Barilla, empresa-mªe da Misko? (1) JO L 254 de 30. 9. 1994, p. 64. (2001/C 187 E/002) PERGUNTA ESCRITA E-2779/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Ajuda aos trabalhadores Empresa MISKO que se vŒem obrigados a transferir-se para outro local de trabalho A empresa «MISKO, Indœstria de Massas Aliment(cid:237)cias, A. E. » filial da empresa italiana Barilla, foi financiada pela lei de desenvolvimento grega 1892/90 para a cria(cid:231)ªo de uma nova unidade de produ(cid:231)ªo em Thiva com a obriga(cid:231)ªo de manter os 275 postos de trabalho permanentes existentes. Antes da conclusªo da


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2864/99 af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen. Overtrædelse i Spanien af direktivet om?fjernsyn uden grænser?.

eurovoc_concepts:
Spain
advertising
audiovisual communications policy
audiovisual programme
broadcasting
consumer movement
infringement procedure (EU)
national implementing measure
television

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/213 en database, som giver alle aktłrer i słfartsbranchen og myndighederne mulighed for konstant at have et nłjagtigt billede af skibenes tilstand (databasen Equasis, som i łjeblikket er under udvikling i n(cid:230)rt samarbejde mellem Kommissionen og de franske słfartsmyndigheder). (2000/C 225 E/243) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2864/99 af Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) til Kommissionen Om: Overtr(cid:230)delse i Spanien af direktivet om?fjernsyn uden gr(cid:230)nser? (18. januar 2000) Den spanske forbrugersammenslutning (OCU) har for nylig gjort opm(cid:230)rksom p(cid:229), at de fleste spanske tv- stationer under det nuv(cid:230)rende reklamefremstłd op til jul udsender ca. 1. 000 daglige reklamespots i błrnesendetiden, og at 5 % af disse reklameudsendelser desuden ikke overholder g(cid:230)ldende bestemmelser. ˘ndringen af direktivet 30. december 1998, indeholder bl. a. fłlgende forskrifter: »fjernsyn uden gr(cid:230)nser«, hvis gennemfłrelse i medlemsstaterne udlłb den (cid:129) at tv-reklamer og teleshopping skal v(cid:230)re klart adskilt fra de łvrige programmer, (cid:129) at subliminale teknikker og skjult teleshopping er forbudt, (cid:129) at reklameindslag ikke m(cid:229) finde sted i forbindelse med nyheder, sportsudsendelser, dokumentarfilm og andre programmer, hvis der ikke sker en naturlig afbrydelse af disse, (cid:129) at reklamesendetiden ikke m(cid:229) overskride 20 % af en times udsendelse, (cid:129) at reklamespots ikke m(cid:229) v(cid:230)re diskriminerende med hensyn til kłn, race m. v. Under de nuv(cid:230)rende forhold i spansk tv ser det ud til, at ingen af ovenanfłrte forskrifter overholdes, s(cid:229)ledes som det bekr(cid:230)ftes af de af OCU offentliggjorte fakta, og hvis man blot kaster et blik p(cid:229) programl(cid:230)gningen p(cid:229) en hvilken som helst spansk tv-station. P(cid:229) denne baggrund anmodes Kommissionen om at oplyse fłlgende: Har Kommissionen kendskab til denne offentlige afstandtagen fra de spanske forbrugeres side? R(cid:229)der Kommissionen over oplysninger, som muliggłr fastsl(cid:229)else af, om spanske tv-stationer overholder forskifterne i f(cid:230)llesskabsdirektivet? Mener Kommissionen i afventning af den 31. december 2000, hvor den i henhold til direktivet skal forel(cid:230)gge en beretning om medlemsstaternes gennemfłrelse heraf, at det ville v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt at fremrykke undersłgelsen af, i hvilket omfang lovgivningen herom har fundet anvendelse? Er Kommissionen rede til at gribe ind over for de spanske myndigheder og anmode dem om at opfylde f(cid:230)llesskabslovgivningen om radiospredning? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (22. februar 2000) Kommissionen har modtaget flere klager om formodede kr(cid:230)nkelser i visse medlemsstater af de g(cid:230)ldende regler for reklame. Kommissionen er ved at skaffe sig de nłdvendige elementer for at bedłmme, i hvilken udstr(cid:230)kning den manglende overholdelse i givet fald kan v(cid:230)re en overtr(cid:230)delse af de p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstaters forpligtelse til at tr(cid:230)ffe passende foranstaltninger til at korrigere situationen. I Spanien synes problemerne s(cid:230)rligt at vedrłre bestemte TV-stationers praksis. Der er igangsat en overtr(cid:230)delsesprocedure i henhold til artikel 226 (tidligere artikel 169) i EF-traktaten om manglende overholdelse i Spanien af reglerne om reklame i »Fjernsyn uden gr(cid:230)nser«-direktivet (R(cid:229)dets direktiv 89/ 552/E(cid:216)F af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlems- staterne vedrłrende udłvelse af TV- radiospredningsvirksomhed (1), (cid:230)ndret ved R(cid:229)dets og Parlamentets direktiv 97/36/EF af 30. juni 1997 (2)). (1) (2) EFT L 298 af 17. 10. 1989. EFT L 202 af 30. 7. 1997


title: Decisão da Comissão, de 18 de Janeiro de 2000, respeitante aos certificados de importação em relação aos produtos do sector da carne de bovino originários do Botsuana, do Quénia, de Madagáscar, da Suazilândia, do Zimbabué e da Namíbia [notificada com o número C(2000) 117]

eurovoc_concepts:
ACP countries
beef
import licence
originating product

formats: pdf print

text: L 28/54 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3. 2. 2000 DECISÃO DA COMISSÃO de 18 de Janeiro de 2000 respeitante aos certificados de importação em relação aos produtos do sector da carne de bovino originários do Botsuana, do Quénia, de Madagáscar, da Suazilândia, do Zimbabué e da Namíbia [notificada com o número C(2000) 117] (2000/97/CE) A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1706/98 do Conselho, de 20 de Julho de 1998, que fixa o regime aplicável aos produtos agrícolas e às mercadorias resultantes da sua transfor- mação originários dos Estados de África, das Caraíbas e do Pacífico (ACP) e que revoga o Regulamento (CEE) n. o 715/ /90 (1), e, nomeadamente, o seu artigo 30. o, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1918/98 da Comissão, de 9 de Setembro de 1998, que fixa as normas de execução no sector da carne de bovino do Regulamento (CE) n. o 1706/98 do Conselho, relativo ao regime aplicável aos produtos agrí- colas e a certas mercadorias resultantes da transformação de produtos agrícolas originários dos Estados ACP, e revoga o Regulamento (CE) n. o 589/96 (2), e, nomeadamente, o seu artigo 4. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) O artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1918/98 prevê a possibilidade de emitir certificados de importação em relação aos produtos do sector da carne de bovino; todavia, as importações devem realizar-se nos limites das quantidades previstas para cada um destes países terceiros exportadores; Os pedidos de certificados apresentados de 1 a 10 de Janeiro de 2000, expressos em carne desossada, nos termos do Regulamento (CE) n. o 1918/98, no que se refere aos produtos originários do Botsuana, do Quénia, de Madagáscar, da Suazilândia, do Zimbabué e da Namíbia não são superiores às quantidades disponíveis para estes Estados; é, por isso, possível emitir certifi- cados de importação para as quantidades pedidas; É conveniente proceder à fixação das restantes quanti- dades em relação às quais podem ser pedidos certifi- cados a partir de 1 de Fevereiro de 2000, no âmbito da quantidade total de 52 100 toneladas; Afigura-se útil recordar que a presente decisão não prejudica a Directiva 72/462/CEE do Conselho, de 12 de Dezembro de 1972, relativa aos problemas sanitários e de polícia sanitária na importação de animais das espé- cies bovina, suína, ovina e caprina e de carnes frescas ou de produtos à base de carne provenientes de países terceiros (3), com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 97/79/CE (4), Artigo 1. o Os seguintes Estados-Membros emitem, em 21 de Janeiro de 2000, os certificados de importação respeitantes aos produtos do sector da carne de bovino, expressos em carne desossada, originários de determinados Estados de África, das Caraíbas e do Pacífico, em relação às quantidades e aos países de origem a seguir indicados: Alemanha: — 370 toneladas originárias do Botsuana, — 245 toneladas originárias da Namíbia; Reino Unido: — 280 toneladas originárias do Botsuana, — 236 toneladas originárias da Namíbia, — 55 toneladas originárias da Suazilândia, — 780 toneladas originárias do Zimbabué, Artigo 2. o Podem ser apresentados pedidos de certificado, nos termos do disposto no n. o 2 do artigo 3. o do Regulamento (CE) n. o 1918/ /98, no decurso dos 10 primeiros dias do mês de Fevereiro de 2000, em relação às seguintes quantidades de carne de bovino desossada: — Botsuana: — Quénia: — Madagáscar: — Suazilândia: — Zimbabué: — Namíbia: 18 266 toneladas, 142 toneladas, 7 579 toneladas, 3 308 toneladas, 8 320 toneladas, 12 519 toneladas. Os Estados-Membros são os destinatários da presente decisão. Artigo 3. o Feito em Bruxelas, em 18 de Janeiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 215 de 1. 8. 1998, p. 12. (2) JO L 250 de 10. 9. 1998, p. 16. (3) JO L 302 de 31. 12. 1972, p. 28. (4) JO L 24 de 30. 1. 1998, p. 31


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2757/99 von Concepció Ferrer (PPE-DE) an die Kommission. Vereinfachung der Verwaltung.

eurovoc_concepts:
EU programme
European undertaking
administrative formalities

text: 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/105 Vorschl(cid:228)ge f(cid:252)r die Bewilligung von Strukturfondsmitteln einzubeziehen, und die Mittel, die im Rahmen des Aktionsprogramms der EU zur Bek(cid:228)mpfung der Drogenabh(cid:228)ngigkeit verf(cid:252)gbar sind, werden offensichtlich f(cid:252)r professionelle EU-weite Gro(cid:223)projekte bewilligt. Welche praktische finanzielle und sonstige Unterst(cid:252)tzung kann die Kommission daher einer Gruppe von Einwohnern bieten, die sich f(cid:252)r die L(cid:246)sung dieses ernsten und zunehmenden Problems einsetzt? Antwort von Herrn Vitorino im Namen der Kommission (15. Februar 2000) Die Kommission r(cid:228)umt ein, da(cid:223) der lokalen Ebene eine wichtige Rolle bei der Drogenbek(cid:228)mpfung zukommt. Am sinnvollsten w(cid:228)re es vielleicht, wenn sich die Einwohner des l(cid:228)ndlichen (cid:246)stlichen Teils der Grafschaft Northamptonshire an eine nationale Organisation wie ADFAM (National Helpline for Families and Friends of Drug Users) wenden w(cid:252)rden. Diese Organisation, die Angeh(cid:246)rige und Freunde von Drogenkonsumenten telefonisch ber(cid:228)t, k(cid:246)nnte ihnen bei der Durchf(cid:252)hrung ihrer Ma(cid:223)nahmen mit Rat und Tat zur Seite stehen. Solche im Drogenbereich t(cid:228)tige Organisationen k(cid:246)nnen ihre Erfahrungen an die Einwohner weitergeben sowie diese (cid:252)ber (cid:228)hnliche Projekte in Europa und die jeweiligen Ansprechpartner informieren. ADFAM geh(cid:246)rt dem Netz der European Drug Helplines (europ(cid:228)ische Telefonberatungsstellen f(cid:252)r Drogen- abh(cid:228)ngige) an, das (cid:252)ber das EG-Programm zur Suchtpr(cid:228)vention finanziert wird. Die Mittel, die die Gemeinschaft f(cid:252)r Suchtpr(cid:228)ventionsma(cid:223)nahmen zwischen 1996 und 2000 vergab, wurden vorwiegend im Rahmen dieses Programms bereitgestellt, mit dem der Aufbau vieler einschl(cid:228)giger europ(cid:228)ischer Netze und deren T(cid:228)tigkeit sowie Pr(cid:228)ventionsprojekte mit europ(cid:228)ischer Ausrichtung finanziert wurden. Viele Netze bieten Rat und Unterst(cid:252)tzung bei Ma(cid:223)nahmen auf lokaler Ebene. Au(cid:223)erdem informieren sie dar(cid:252)ber, wie dem Drogenmi(cid:223)brauch erfahrungsgem(cid:228)(cid:223) am besten vorgebeugt werden kann. Derzeit pr(cid:252)ft die Kommis- sion, ob das Gemeinschaftsprogramm zur Suchtpr(cid:228)vention um zwei Jahre verl(cid:228)ngert werden kann. Informationen (cid:252)ber bereits bewertete europ(cid:228)ische Projekte zur Verringerung der Drogennachfrage k(cid:246)nnen auch (cid:252)ber das Internet (cid:129) (cid:252)ber die Web-Site der Europ(cid:228)ischen Beobachtungsstelle f(cid:252)r Drogen und Drogensucht (http://www. emcdda. org/) (cid:129) abgerufen werden. Damit steht ein wertvolles Instrument zur Verf(cid:252)gung, das es erm(cid:246)glicht, Erkenntnisse aus (cid:228)hnlichen innerhalb der Gemeinschaft durchgef(cid:252)hrten Projekten zu nutzen. Innovative Projekte, an denen die lokale Ebene in hohem Ma(cid:223)e beteiligt ist, werden auch aus Mitteln der Gemeinschaftsinitiative (cid:132)Besch(cid:228)ftigung(cid:147) (zum Beispiel finanziert. Diese Initiative kommt Personen zugute, die Schwierigkeiten haben, eine geeignete Stelle zu finden bzw. zu behalten. Auch wenn es sich hierbei nicht um eine drogenspezifische Initiative handelt, haben die finanzierten Projekte oft eine sehr pr(cid:228)ventive Wirkung. Die meisten Besch(cid:228)ftigungsprojekte enden im Laufe des Jahres 2000. Der pr(cid:228)ventive und innovative Ansatz wird jedoch auch Bestandteil der neuen Gemeinschaftsinitiative EQUAL f(cid:252)r den Zeitraum 2000-2006 sein. Projektinformationen k(cid:246)nnen (cid:252)ber die Web-Site der Initiative (cid:132)Besch(cid:228)ftigung(cid:147) (www. europs. be) abgerufen werden. INTEGRA und YOUTHSTART) (2000/C 303 E/101) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2757/99 von Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Vereinfachung der Verwaltung Am 29. April 1999 legte die Kommission dem Rat einen Aktionsplan vor, der seinerzeit von allen Mitgliedstaaten unterst(cid:252)tzt wurde, um das Verwaltungsumfeld der Unternehmen zu verbessern und die unn(cid:246)tigen Belastungen, die die Wettbewerbsf(cid:228)higkeit der europ(cid:228)ischen Unternehmen einschr(cid:228)nken, zu beseitigen. Kann die Kommission Angaben zu den Reaktionen machen, die ihre Initiative in den einzelnen Mitglied- staaten ausgel(cid:246)st hat? Welche konkreten Ma(cid:223)nahmen haben diese getroffen, um die Wettbewerbsf(cid:228)higkeit der Unternehmen zu verbessern? C 303 E/106 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (25. Februar 2000) Der von den Mitgliedstaaten am 29. April 1999 angenommene Aktionsplan (cid:132)F(cid:246)rderung von unternehme- rischer Initiative und Wettbewerbsf(cid:228)higkeit(cid:147) sieht in der Tat regelm(cid:228)(cid:223)ige Berichte der Kommission (cid:252)ber die erreichten Fortschritte vor. Da sowohl die Kommission als auch die Mitgliedstaaten derzeit mit der Vorbereitung entsprechender Ma(cid:223)nahmen befa(cid:223)t sind, kann die Kommission einen ersten Bericht nicht vor der Ratstagung unter franz(cid:246)sischem Vorsitz gegen Ende 2000 vorlegen. Eine Vorbewertung w(cid:228)re daher zu diesem Zeitpunkt verfr(cid:252)ht. Gleichwohl bem(cid:252)ht sich die Kommission in Zusammenarbeit mit den Mitgliedstaaten um die Entwicklung bilateraler Kontakte, um eine wirkungsvolle Erg(cid:228)nzung beschlossener Ma(cid:223)nahmen zu gew(cid:228)hr- leisten. (2000/C 303 E/102) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2758/99 von Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Beitritt Chinas zur WTO Vor kurzem wurde eine bilaterale Vereinbarung zwischen den Vereinigten Staaten und China (cid:252)ber die Beitrittsbedingungen Chinas zur WTO geschlossen. K(cid:246)nnte die Kommission angesichts der Auswirkungen, die diese Vereinbarung auf den europ(cid:228)ischen Textil- und Bekleidungssektor haben kann, und angesichts der Tatsache, da(cid:223) China bei den Ausfuhren von Bekleidung an erster und bei Textilexporten an zweiter Stelle steht, eine Bewertung dieser Auswirkungen auf den europ(cid:228)ischen Textil-, Bekleidungs- und Ledersektor vornehmen? Wie gedenkt die Kommission, die bilateralen Verhandlungen zwischen der Europ(cid:228)ischen Union und China angesichts des Beitritts Chinas zur WTO in bezug auf diesen Sektor zu f(cid:252)hren? Antwort von Herrn Lamy im Namen der Kommission (9. Februar 2000) Die zwischen den Vereinigten Staaten und China getroffene Vereinbarung (cid:252)ber den Beitritt dieses Landes zur Welthandelsorganisation (WTO) gibt den Standpunkt beider Parteien wieder. Die endg(cid:252)ltigen Bedin- gungen f(cid:252)r den Beitritt Chinas werden innerhalb der WTO, insbesondere im Rahmen der Arbeitsgruppe (cid:252)ber das Protokoll zum Beitritt Chinas, festgelegt. Nach Auffassung der Kommission haben die Vereinigten Staaten China mit dieser Vereinbarung, sofern sie den Textil- und Bekleidungssektor trifft, die Vorteile des WTO-(cid:220)bereinkommens (cid:252)ber Textilwaren und Bekleidung ((cid:220)TB) vom Zeitpunkt des Beitritts bis einschlie(cid:223)lich 1. Januar 2005, dem Enddatum f(cid:252)r die Einbeziehung aller unter das (cid:220)TB fallenden Erzeugnisse, einger(cid:228)umt. Dar(cid:252)ber hinaus wird in der zwischen den Vereinigten Staaten und China geschlossenen Vereinbarung vorgeschlagen, da(cid:223) die Vereinigten Staaten und die anderen WTO-Mitglieder ab 1. Januar 2005 f(cid:252)r einen weiteren Zeitraum von vier Jahren bei der Einfuhr von Textilwaren und Bekleidung aus China eine besondere Schutzklausel anwenden k(cid:246)nnen, die eng an die in dem derzeit geltenden bilateralen Textilabkommen zwischen den Vereinigten Staaten und China vorgesehene Schutzma(cid:223)nahme angelehnt ist. Allgemein gesehen begr(cid:252)(cid:223)t die Kommission die Vereinbarung zwischen den Vereinigten Staaten und China als einen wichtigen Schritt dieses Landes auf dem Weg zum Beitritt zur WTO. Diese Vereinbarung behandelt jedoch den Beitritt Chinas zur WTO aus der Sicht der Vereinigten Staaten und ber(cid:252)cksichtigt nicht alle von der Gemeinschaft gesetzten Priorit(cid:228)ten, so da(cid:223) bestimmte Fragen in diesem Zusammenhang in weiteren bilateralen Verhandlungen zwischen China und der Gemeinschaft zu kl(cid:228)ren sind. F(cid:252)r Textilwaren und Bekleidung ist China der gr(cid:246)(cid:223)te Lieferant der Gemeinschaft, der mengenm(cid:228)(cid:223)igen Beschr(cid:228)nkungen unterliegt; die j(cid:228)hrlichen Einfuhren aus China belaufen sich auf etwa 7 000 Mio. Euro. Die Anwendung des (cid:220)TB auf China w(cid:252)rde nicht nur zu einer verst(cid:228)rkten Konkurrenz zwischen der europ(cid:228)i- schen Industrie, sondern auch zwischen Exporteuren von Textilwaren und Bekleidung vor allem der niedrigeren Preisklasse in die Gemeinschaft f(cid:252)hren. China bildet au(cid:223)erdem einen bedeutenden potentiellen


title: Komisjoni otsus, 18. jaanuar 2000, millega muudetakse otsust 96/627/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 77/311/EMÜ (põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtide poolt tajutava müra taseme kohta) artiklit 2 (teatavaks tehtud numbri K(1999) 3546 all)EMPs kohaldatav tekst.

text: 13/24. kd ET Euroopa Liidu Teataja 265 32000D0063 L 22/66 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 27. 1. 2000 KOMISJONI OTSUS, 18. jaanuar 2000, millega muudetakse otsust 96/627/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 77/311/EMÜ (põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtide poolt tajutava müra taseme kohta) artiklit 2 (teatavaks tehtud numbri K(1999) 3546 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2000/63/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 29. märtsi 1977. aasta direktiivi 77/311/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastrakto- rite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) viimati muudetud Euroopa Parla- mendi ja nõukogu direktiiviga 97/54/EÜ, (2) eriti selle artiklit 2, ning arvestades järgmist: (1) (2) Peaaegu kõikide kabiinita traktorite korral on osutunud tehniliselt võimatuks kinni pidada komisjoni otsu- sega 96/627/EÜ (3) sätestatud üleminekuperioodi lõpukuupäevast. Selle asjaolu tõttu on vajalik nendele sõi- dukitele vastava otsusega sätestatud üleminekuperioodi lõppu edasi lükata. Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandus- või metsatraktorite kaubanduselt teh- niliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Otsuse 96/627/EÜ artikkel 1 asendatakse järgmisega: Artikkel 1 “Artikkel 1 Direktiivi 77/311/EMÜ artikli 2 lõikes 2 nimetatud üleminekuperiood lõpeb: — 1. oktoobril 2001 kõigile uutele traktoritüüpidele, — 1. oktoobril 2003 kõigile uutele traktoritele. ” Liikmesriigid võtavad käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud õigusnormid vastu hiljemalt 30. septembriks 2001. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile. Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 18. jaanuar 2000 Artikkel 3 Komisjoni nimel komisjoni liige Erkki LIIKANEN (1) EÜT L 105, 28. 4. 1977, lk 1. (2) EÜT L 277, 10. 10. 1997, lk 24. (3) EÜT L 282, 1. 11. 1996, lk 72


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2741/99 υποβολή: Bart Staes (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Πρωτοβουλίεςπέρ μιας πολυπολιτισμικότητας ξεκινώντας από την προστασία των περιφερειακών ταυτοτήτων και φτάνοντας στην προστασίας των ταυτοτήτων των μεταναστών που διαμένουν στα κράτη μέλη της Ένωσης.

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
Friesland
Netherlands
education of foreigners
language teaching
regional language

text: 3. 10. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 280 E/121 (2000/C 280 E/128) GRAPTH ERVTHSH E-2741/99 ypobolh·: Bart Staes (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Πρωτοβουλι΄ες υπε΄ρ µιας πολυπολιτισµικο΄τητας ξεκινω΄ντας απο΄ την προστασι΄α των περιφερειακω΄ν ταυτοτη΄των και φτα΄νοντας στην προστασι΄ας των ταυτοτη΄των των µεταναστω΄ν που διαµε΄νουν στα κρα΄τη µε΄λη της Ένωσης Έχοντας υπο΄ψη ο΄τι σε δια΄φορα κρα΄τη µε΄λη µεταξυ΄ των οποι΄ων και η Ολλανδι΄α πανεπιστη΄µια, καθω΄ς και ιδιωτικα΄ και δηµο΄σια σχολει΄α πειραµατι΄ζονται σε νε΄ες εκπαιδευτικε΄ς µεθο΄δους για τους µετανα΄στες, κοινοτικου΄ς και µη, που προβλε΄πουν τη διδασκαλι΄α των γλωσσω΄ν της χω΄ρας διαµονη΄ς στους αντι΄στοιχους πολιτισµου΄ς και µητρικε΄ς γλω΄σσες• ο΄τι οι µε΄θοδοι αυτοι΄ αποδεικνυ΄ονται πολυ΄ αποτελεσµατικε΄ς και εφαρµο΄ζονται µε επιτυχι΄α ακο΄µη και στο πλαι΄σιο περιφερειακω΄ν πραγµατικοτη΄των ο΄πως η Φρισσι΄α ο΄που διδα΄σκεται στους µετανα΄στες ακο΄µη και η αποκαλου΄µενη περιφερειακη΄ η΄ µειονοτικη΄ γλω΄σσα, γεγονο΄ς που αποτελει΄ γι(cid:146) αυτου΄ς ε΄να περαιτε΄ρω βη΄µα προς την πλη΄ρη ενσωµα΄τωση΄ τους• ο΄τι η αξιοποι΄ηση της κα΄θε ταυτο΄τητας σε κα΄θε επι΄πεδο επιτρε΄πει µεταξυ΄ α΄λλων την καλυ΄τερη και αποτελεσµατικο΄τερη καταπολε΄µηση φαινοµε΄νων ο΄πως η ξενοφοβι΄α, ο ρατσισµο΄ς και η εµφα΄νιση πολιτικου΄ και πολιτιστικου΄ εξτρεµισµου΄, µπορει΄ να αναφε΄ρει η Επιτροπη΄ πω΄ς αξιολογει΄ την ιδε΄α να µελετηθου΄ν πρωτοβουλι΄ες και να προβλεφθου΄ν χρηµατοδοτη΄σεις σε ευρωπαι¤κο΄ επι΄πεδο υπε΄ρ πολυπολιτισµικω΄ν µεθο΄δων διδασκαλι΄ας που θα προβλε΄πουν το σεβασµο΄ κα΄θε βαθµου΄ ταυτο΄τητας για ο΄λους τους πολι΄τες, απο΄ την τοπικη΄ και περιφερειακη΄ ταυτο΄τητα για να φθα΄σουµε βαθµηδο΄ν σε εκει΄νη των µεταναστω΄ν που διαµε΄νουν νο΄µιµα στο ε΄δαφος των κρατω΄ν µελω΄ν της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης; Apa·nthsh thw k. Reding ej ono·matow thw Epitroph·w (1 Marti·oy 2000) Η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ ε΄χει µακρα΄ παρα΄δοση στην υποστη΄ριξη πρωτοβουλιω΄ν που αποσκοπου΄ν στην προαγωγη΄ της πολυπολιτισµικο΄τητας και στην ε΄νταξη των µεταναστω΄ν που κατοικου΄ν στα κρα΄τη µε΄λη. Η παρα΄δοση αυτη΄ χρονολογει΄ται απο΄ την ε΄κδοση της οδηγι΄ας του Συµβουλι΄ου 77/486/ΕΟΚ της 25. 07. 1977 περι΄ της σχολικη΄ς φοιτη΄σεως των τε΄κνων των διακινουµε΄νων εργαζοµε΄νων (1). Απο΄ το 1977, η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ περιε΄λαβε πα΄ντοτε στο προ΄γραµµα εργασι΄ας της τη «διαπολιτιστικη΄ εκπαι΄δευση» ως µε΄σο για τη θετικη΄ και δραστη΄ρια αντιµετω΄πιση της κοινωνικη΄ς και πολιτιστικη΄ς ποικιλοµορφι΄ας. Το πνευ΄µα αυτο΄ ενε΄πνευσε ολο΄κληρο το προ΄γραµµα ΣΩΚΡΑΤΗΣ, στο πλαι΄σιο του οποι΄ου διεξα΄χθηκε ειδικη΄ δρα΄ση µε΄σω του Comenius που αφορου΄σε ειδικα΄ τη διαπολιτιστικη΄ εκπαι΄δευση και τα παιδια΄ των διακινουµε΄νων. Οι πρωτοβουλι΄ες που καλυ΄φτηκαν απο΄ αυτη΄ τη δρα΄ση ενθαρρυ΄νονται και θα ενθαρρυ΄νονται και χρηµατοδοτου΄ν- ται κατα΄ τη δευ΄τερη φα΄ση του προγρα΄µµατος ΣΩΚΡΑΤΗΣ καθο΄σον η διαπολιτιστικη΄ εκπαι΄δευση προετοιµα΄ζει τις µε΄λλουσες γενεε΄ς να ζη΄σουν µαζι΄ σε µια δηµοκρατικη΄, πλουραλιστικη΄ κοινωνι΄α και συµβα΄λλει στην ισο΄τητα ευκαιριω΄ν για ο΄λους τους πολι΄τες. Όπως θα διαπιστω΄σει το αξιο΄τιµο µε΄λος, εκτο΄ς απο΄ τις δραστηριο΄τητες του προγρα΄µµατος ΣΩΚΡΑΤΗΣ, η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ προβλε΄πει οικονοµικη΄ υποστη΄ριξη για µε΄τρα που αποβλε΄πουν στην προαγωγη΄ και τη διασφα΄λιση περιφερειακω΄ν γλωσσω΄ν η΄ γλωσσω΄ν µειονοτη΄των και πολιτισµω΄ν. Τοµει΄ς προτεραιο΄τητας περιλαµβα΄- νουν εκπαιδευτικα΄ σχε΄δια και διδακτικο΄ υλικο΄. Οι γλω΄σσες που προ΄κειται να επωφεληθου΄ν απο΄ αυτη΄ τη δρα΄ση ει΄ναι οι γλω΄σσες αυτοχθο΄νων πληθυσµω΄ν που οµιλου΄νται κατα΄ παρα΄δοση απο΄ σε ορισµε΄νες περιοχε΄ς των κρατω΄ν µελω΄ν η΄ του Ευρωπαι¤κου΄ Οικονοµικου΄ Χω΄ρου (ΕΟΧ). Η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ ση΄µερα εξετα΄ζει την εφικτο΄τητα της προ΄τασης ενο΄ς πολυετου΄ς προγρα΄µµατος δρα΄σης σ&pos; αυτο΄ τον τοµε΄α. (1) ΕΕ L 199 της 6. 8. 1977


title: Europaparlamentets resolution om kommissionens vitbok om modernisering av reglerna om tillämpning av artiklarna 85 och 86 i EG-fördraget (KOM(1999) 101 - C5-0105/1999 - 1999/2108(COS))

eurovoc_concepts:
competition policy
revision of the Treaty (EU)

text: C 304/66 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Tisdag 18 januari 2000 27. uppmanar de medlemsstater som ännu inte inlämnat någon tillräcklig stödområdeskarta att omgående göra detta och ber kommissionen att mot bakgrund av resultaten av denna sjätte periodiska rapport skyndsamt göra en bedömning av handlingsprogrammen för regionerna för den nya stödperioden (2000−2006) samt göra allt för att denna stödperiod skall kunna inledas utan dröjsmål. 28. beklagar att kommissionen inte i sin sjätte rapport hänvisar till den regionala betydelse fiskesektorn har i många av EU:s regioner, eftersom fisket är en endogen faktor för den ekonomiska och sociala utveck- lingen, och att man därför måste bibehålla en strukturpolitik som tar hänsyn till dess särdrag för att effek- tivt kunna bidra till den ekonomiska och sociala utvecklingen i unionens regioner. 29. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. 9. Vitbok om modernisering av reglerna om tillämpning av de tidigare artik- larna 85 och 86 i EG-fördraget A5-0069/1999 Europaparlamentets resolution om kommissionens vitbok om modernisering av reglerna om till- lämpning av artiklarna 85 och 86 i EG-fördraget (KOM(1999) 101 ) C5-0105/1999 ) 1999/ 2108(COS)) Europaparlamentet utfärdar denna resolution ) med beaktande av kommissionens vitbok om modernisering av reglerna om tillämpning av artiklarna 85 och 86 (1) i EG-fördraget (KOM(1999) 101 ) C5-0105/1999). ) med beaktande av sin resolution av den 18 juli 1997 om grönboken om vertikala begränsningar i EG:s konkurrenspolitik (2). ) med beaktande av sin resolution av den 9 februari 1999 om 27:e rapporten om konkurrens- politiken (3). ) med beaktande av sitt yttrande av den 15 april 1999 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning nr 19/65/EEG om tillämpning av fördragets artikel 85. 3 på vissa grupper av avtal och samordnade förfaranden och om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning nr 17, första förordningen om tillämpning av fördragets artiklar 85 och 86 (4). ) med beaktande av resultaten av en utfrågning på det här temat i utskottet för ekonomi och valuta- frågor den 22 september 1999. ) med beaktande av artikel 160 i arbetsordningen. ) med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0069/1999), och av följande skäl. A. Konkurrenspolitiken är en grundläggande del av den sociala marknadsekonomin. B. En effektiv konkurrenspolitik främjar de europeiska företagens konkurrenskraft. C. En fungerande konkurrenspolitik ligger framförallt även i konsumenternas intresse, eftersom konkur- rensen tvingar företagen att ständigt tillhandahålla bättre produkter och tjänster till lägre priser. D. Den nuvarande ordningen för genomförande av konkurrensbestämmelser i Europa har förblivit nästan oförändrad sedan den inrättades under gemenskapens första år, och detta trots att de yttre förutsätt- ningarna för konkurrenspolitiken förändrats avsevärt. (1) Nuvarande artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget. (2) EGT C 286, 22. 9. 1997, s. 347. (3) EGT C 150, 28. 5. 1999, s. 53. (4) EGT C 219, 30. 7. 1999, s. 422 och 424. 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 304/67 Tisdag 18 januari 2000 E. Den nuvarande ordningen var tidigare helt berättigad, och har lämnat ett viktigt bidrag till uppkoms- ten av en europeisk konkurrenskultur. F. Den nuvarande ordningen för godkännande och anmälan är långsam och tungrodd. Bland de hundra- tals anmälningar som varje år strömmar in har kommissionen, alltsedan förordning nr 17 utfärdades 1962, endast fattat beslut om förbud i nio fall. G. Att domstolar ges möjlighet att tillämpa gemenskapens konkurrensregler innebär att företagen får till- gång till adekvata instrument för att snabbt lösa interna konflikter medan kommissionen och natio- nella konkurrensmyndigheter kan koncentrera sin verksamhet på i allmänhetens intresse viktigare fall. H. Liberaliserings- och privatiseringsprocessen inom sektorn för offentliga tjänster har inte rubbat den dominerande ställning som vissa numera privatiserade företag innehar. Dessa företag besitter en bety- dande makt som gör att de kan handla som om de inte hade några konkurrenter, till förfång för konkurrerande företag, deras leverantörer och deras kunder samt för alla konsumenter. 1. Parlamentet anser en modernisering av de europeiska konkurrensreglerna vara absolut nödvändig mot bakgrund av de brister den nuvarande ordningen uppvisar i avgörande frågor samt med tanke på de viktiga förändringar som skett i den ekonomiska verkligheten. välkomnar kommissionens förslag som ett bra, om än otillräckligt, diskussionsunderlag inför de stun- 2. dande reformerna. påpekar att förslagen endast omfattar bestämmelserna om avtal mellan företag som begränsar kon- 3. kurrensen inom den gemensamma marknaden och betonar att systemet med anmälan enligt kommis- sionens uppfattning bör bibehållas på områdena för statligt stöd och företagssammanslutningar. stöder i princip de väsentliga punkterna i vitboken, det vill säga avskaffandet av systemet med god- 4. kännande och anmälan i artikel 81 (tidigare artikel 85) i EG-fördraget samt den decentraliserade tillämp- ningen av konkurrensreglerna genom att den roll som myndigheter och domstolar i medlemsstaterna spe- lar förstärks, eftersom detta skulle kunna lämna ett viktigt bidrag till att befästa den europeiska konkurrenskulturen. 5. anmodar kommissionen att hålla en konferens om konkurrensfrågor inom EU. betonar att moderniseringen av den nuvarande ordningen inte får ske på bekostnad av rättssäker- 6. heten eller enhetligheten i tillämpningen av gemenskapens konkurrensbestämmelser och påminner i detta sammanhang om sina ovannämnda resolutioner av den 18 juli 1997 och den 15 april 1999. anser det därför vara nödvändigt att kommissionen bistår nationella myndigheter och domstolar med 7. gruppundantagsförordningar, riktlinjer och meddelanden. uppmanar kommissionen att övervaka kvaliteten på konkurrenslagstiftningen i medlemsstaterna i 8. syfte att skapa likartade förhållanden på den inre marknaden. 9. konstaterar att vitboken inte innehåller några betydelsefulla åtgärder för att modernisera tillämp- ningen av artikel 82 och uppmanar kommissionen att lägga tonvikten på att förebygga missbruk av en dominerande ställning. 10. uppmanar kommissionen att fastställa kriterier för att modernisera tillämpningen av artikel 82 genom att införa ekonomiska analysmetoder och genom att ta fasta på marknadsstyrkan vid fastställande av en dominerande ställning; insisterar också på att åtal väcks mot exploaterande missbruk eftersom detta är en lagöverträdelse som riktas mot leverantörer, kunder och konsumenter. 11. anser det nödvändigt att förtydliga villkoren för fall som skall utredas av en specifik nationell myn- dighet i syfte att undvika att parterna väljer att underställa sig den myndighet som kan tänkas vara dem mest förmånlig. C 304/68 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Tisdag 18 januari 2000 12. anser att företagen även fortsättningsvis, i de fall det finns ett allmänt intresse av förtydligande, måste kunna erhålla förhandsgodkännanden från kommissionen, bland annat genom motiverade yttranden, för att undvika att anmälningarna åter anhopas, vilket tidigare gjort det aktuella förfarandet ineffektivt, måste man emellertid förbehålla dessa förfaranden sådana undantagsfall där frågor måste redas ut. 13. anser att det är nödvändigt att kommissionen mer exakt än i vitboken visar att reformförslagen inte leder till en ren kontroll av konkurrensen i efterhand och att det säkerställs att kommissionen deltar i lika stor utsträckning i alla medlemsstater. 14. betonar att insyn och rättssäkerhet för samtliga parter måste garanteras och anser att man bör företa en djupgående revidering av hela förordning 17/62 eftersom den inte svarar mot nuvarande behov, och uppmanar rådet att anta en ny förordning för förfarande som omfattar rätten till skydd för de svarande, en uppdelning av förfarandets olika faser och fastställande av tidsfrister för officiella förfaran- den ) som även skall gälla för kommissionen ) samt rätt att vidta rättsliga åtgärder och rätt till tillgång till ärendets handlingar för berörda parter. 15. stöder kommissionen kriterium som syftar till att ge klagomål större betydelse i det nya systemet och anser att de klagandes roll borde stärkas i själva förordningen; man bör också göra det lättare för konsumentorganisationer att inge klagomål. understryker att de föreslagna reformerna inte får leda till att konkurrenspolitiken åter blir en natio- 16. nell fråga och att EG-rättens företräde framför annan lagstiftning inte får ifrågasättas. uppmanar de medlemsstater som hittills inte uppdragit åt sina konkurrensmyndigheter och dom- 17. stolar att tillämpa gemenskapsrätten att snarast göra det. kräver, i syfte att göra rättstillämpningen i konkurrensrättsliga förfaranden enhetlig, att det skall 18. finnas specialiserade domstolar i alla EU:s medlemsstater så att rättssäkerheten upprätthålls. 19. anser det vara nödvändigt att tillämpningen av subsidiaritetsprincipen ses över på nytt i samband med den förestående reformen av de europeiska konkurrensreglerna och anser det i synnerhet vara av avgörande betydelse att det inrättas entydiga kriterier för fördelning av fall inom nätverket av konkurren- smyndigheter och medlemsstaternas domstolar. 20. uppmanar medlemsstaterna att upprätta ett nätverk av konkurrensmyndigheter och, om detta ännu inte gjorts, skapa de nationella förutsättningarna för en decentraliserad omedelbar tillämpning av artikel 81 och 82 i EG-fördraget och för inrättandet av oberoende konkurrensmyndigheter. 21. påpekar att kommissionens centrala roll som fördragens väktare inte får ifrågasättas. 22. anser det vara nödvändigt att samarbetet mellan kommissionen och de nationella övervakningsmyn- digheterna samt mellan de olika nationella övervakningsmyndigheterna intensifieras; föreslår i detta sam- manhang att utbyte av tjänstemän mellan organisationerna främjas, och att det anordnas gemensamma sammankomster i form av seminarier eller liknande under vilka man kan utbyta åsikter och erfarenheter; föreslår vidare att de nationella konkurrensmyndigheter som vill upphäva fördelarna med gruppundantag inom gemenskapen skall åläggas att informera kommissionen och de övriga nationella konkurrensmyndig- heterna om detta. 23. uppmanar kommissionen att undersöka orsakerna till att det blivit svårare för medlemsstaternas domstolar att tillämpa gemenskapens konkurrenslagstiftning, samt anmodar kommissionen att vidta lämp- liga åtgärder för att undanskaffa existerande hinder. 24. anser det vara av vikt att besluten inom konkurrenspolitiken även fortsättningsvis grundas på öppenhet och insyn i politiken och på deras nytta för konsumenterna, för att det skall stå klart i vilken utsträckning hänsyn tagits i beslut till att ”konsumenterna tillförsäkras en skälig andel av den vinst som […] uppnås”. 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 304/69 Tisdag 18 januari 2000 25. anser det vara nödvändigt att bestämmelserna för små och medelstora företag preciseras ytterligare, och att dessa företag på så sätt särskilt skyddas från eventuellt tvivelaktiga bötesförfaranden, samt att bara uppsåtliga och grovt oaktsamma överträdelser av kartellförbudet skall leda till böter; anser att man skall utöka antalet fall då samarbete mellan små och medelstora företag inte är att betrakta som ett brott mot bestämmelserna i artikel 81, i synnerhet då samarbetet syftar till att kunna konkurrera med företag med stor marknadsstyrka, eller till förhandla fram enhetliga villkor med leverantörer eller kunder som besitter betydande marknadsstyrka. anser att en utvidgning av kommissionen befogenheter att genomföra undersökningar inte får inne- 26. bära att de berörda parternas rättsskydd försämras. 27. konstaterar inför den förestående utvidgningen av Europeiska unionen att kandidatländerna, som alla präglas av att ha gått igenom en lång fas av planekonomi, står inför speciella utmaningar när de skall etablera en fungerande konkurrens. uppmanar därför kommissionen att i utökad omfattning bistå dessa länder genom information och 28. samarbete i syfte att garantera att nödvändiga institutioner inrättas och bemannas i god tid. 29. anser att kommissionens tillämpning av konkurrensrätten, som en del av moderniseringen, skulle kunna bli effektivare och mer enhetlig om konkurrensfrågor, oavsett vilken sektor de berör, behandlades inom ett enda generaldirektorat, och begär därför att även konkurrensärenden som berör sektorerna jord- bruk, fiske, transport, kol och energi skall föras över till generaldirektorat för konkurrens. 30. understryker att kommissionens årliga konkurrensrapport måste förbli det centrala dokumentet för gemenskapens konkurrenspolitik också efter reformen av det europeiska konkurrenssystemet, och att denna rapport måste innehålla alla utvecklingar och beslut som är viktiga för gemenskapen och som kommer att äga rum i medlemsstaterna efter decentraliseringen. anser att moderniseringen av det europeiska konkurrenssystemet såsom den förslås i vitboken är 31. möjlig inom ramen för de nuvarande bestämmelserna i EG-fördraget. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och EG-domstolen 32. samt medlemsstaternas regeringar och parlament och de nationella konkurrensmyndigheterna. 10. Konkurrenspolitiken (rapport 1998) A5-0078/1999 Europaparlamentets resolution från kommissionen om den XXVIII:e rapporten om konkurrens- politiken ) 1998 (SEK(1999) 743 ) C5-0121/1999 ) 1999/2124(COS)) Europaparlamentet utfärdar denna resolution ) med beaktande av den XXVIII:e rapporten om konkurrenspolitiken ) 1998 (SEK(1999) 743 ) C5-0121/1999). ) med beaktande av den sjunde översikten över statligt stöd i Europeiska unionen inom tillverknings- industrin och vissa andra sektorer (KOM(1999) 148). ) med beaktande av sitt yttrande av den 1 april 1998 om förslaget till rådets förordning om tillämp- ningen av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget på vissa slag av övergripande statligt stöd (KOM(1997) 396) (1). (1) EGT C 138, 4. 5. 1998, s. 97


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2775/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie. Erkenning van het beroep reisbegeleider in Griekenland.

eurovoc_concepts: recognition of vocational training qualifications

text: C 225 E/204 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 8. 2000 Antwoord van de heer Prodi namens de Commissie (14 februari 2000) Er is inderdaad een post voor een A-ambtenaar, tewerk te stellen bij de vertegenwoordiging van de Commissie te Athene, gepubliceerd. Deze publicatie is opgeschort in afwachting van de voltooiing van de herstructurering van de Dienst Pers en communicatie, waaronder de vertegenwoordigingen in de lidstaten sedert 1 oktober 1999 ressorteren. Daar deze herstructurering thans goed op weg is zal deze post zeer binnenkort opnieuw worden gepubliceerd en zo spoedig mogelijk worden bezet. (2000/C 225 E/232) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2775/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Erkenning van het beroep reisbegeleider in Griekenland (18 januari 2000) Tot nu toe is er in Griekenland geen instantie voor reisbegeleiders, die de voorwaarden vaststelt voor de uitgifte van een speciale kaart die staaft dat de bezitter reisbegeleider is. Aangezien de laatste tijd gesprekken zijn begonnen tussen de belanghebbenden en de regering over de indiening van een wetsontwerp tot vaststelling van de voorwaarden voor de erkenning van dit beroep zou het voor de dialoog nuttig zijn wanneer de Commissie de volgende vragen zou beantwoorden: 1. Lijkt haar voor de afgifte van de speciale kaart die het beroep van de reisbegeleider staaft een eenvoudige verklaring van de werkgever voldoende wanneer er ook krachtiger bewijsmiddelen zijn voor de uitoefening van het beroep, zoals een belastingverklaring van de betrokkene of de registers van de erkende organisatie van de huidige beroepsbeoefenaren? 2. Is het volgens haar noodzakelijk dat het wetsontwerp de voorwaarden in aanmerking neemt zoals die zijn vermeld in artikel 7 van richtlijn 75/368/EEG (1), zoals twee jaar voorafgaande ervaring? 3. Acht zij voor de erkenning van de beroepsopleiding de erkenning noodzakelijk van bewijsstukken van een regeringsinstantie of een beroepsorganisatie, of is een verklaring dat een dergelijke opleiding is gevolgd voldoende? (1) PB L 167 van 30. 6. 1975, blz. 22. Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (17 februari 2000) Alleen het beroep reisbegeleider valt daadwerkelijk onder Richtlijn 75/368/EEG van de Raad van 16 juni 1975 houdende maatregelen ter bevordering van de daadwerkelijke uitoefening van het recht van vestiging en het vrij verrichten van diensten voor diverse werkzaamheden (ex. klasse 01 tot en met klasse 85 CITI) en houdende met name overgangsmaatregelen voor deze activiteiten (1), met uitzondering van reisbege- leider, die naar gelang van het in de verschillende lidstaten vereiste opleidingsniveau ofwel valt onder de werkingssfeer van Richtlijn 89/48/EEG van de Raad van 21 december 1988 betreffende een algemeen stelsel van erkenning van hoger-onderwijsdiploma(cid:146)s waarmee beroepsopleidingen van ten minste drie jaar worden afgesloten (2), ofwel onder de werkingssfeer van Richtlijn 92/51/EEG van de Raad van 18 juni 1992 betreffende een tweede algemeen stelsel van erkenning van beroepsopleidingen, ter aanvulling van Richtlijn 89/48/EEG (3). Met betrekking tot de door de geachte afgevaardigde gestelde specifieke vragen inzake de bepalingen die zouden moeten worden opgenomen in het wetsontwerp tot vaststelling van de voorwaarden voor de erkenning van het beroep reisbegeleider in Griekenland, kan de Commissie de onderstaande antwoorden geven: In de eerste plaats moet worden gepreciseerd dat iedere lidstaat vrij is al dan niet een beroep op zijn grondgebied te reglementeren. De voorschriften die van toepassing zijn op ingezetenen die hun beroeps- kwalificatie in deze lidstaat hebben verworven vallen bovendien niet onder het Gemeenschapsrecht en vallen nog steeds onder de bevoegdheid van de lidstaat. De richtlijn is derhalve slechts van toepassing op communautaire ingezetenen die hun beroepskwalificatie in een andere lidstaat dan die waarin zij hun beroep uitoefenen hebben verworven. 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/205 Artikel 9 van Richtlijn 75/368/EEG bepaalt dat het bewijs dat aan de in artikel 5 en 7, lid 1, vermelde voorwaarden is voldaan (deze voorwaarden betreffen de aard en de duur van de door de aanvrager in zijn lidstaat van oorsprong uitgeoefende activiteit) wordt geleverd door een door de bevoegde autoriteiten of instanties van de lidstaat van oorsprong of van herkomst afgegeven bewijsstuk. De Commissie is de mening toegedaan dat met (cid:132)bevoegde autoriteiten of instanties van de lidstaat van oorsprong(cid:148) een staatsorgaan of een orgaan dat bevoegdheden van dit staatsorgaan heeft ontvangen worden bedoeld. Volgens de lidstaten gaat het hier met name om ministeries, prefecten of kamers van koophandel. Volgens de Commissie is een eenvoudige verklaring van de werkgever niet voldoende, hetzij dat deze werkgever het orgaan is dat van het overheidsorgaan bevoegdheden heeft ontvangen. Eveneens is een belastingverklaring van de betrokkene geen bewijs in de zin van Richtlijn 75/368/EEG, aangezien het hier om een zuiver unilaterale verklaring van de zijde van de migrant gaat. Volgens de laatste aan de Commissie medegedeelde informatie zijn de momenteel in Griekenland bevoegde autoriteiten om deze bewijzen te verstrekken de prefect, krachtens het presidentieel decreet 33/1993. De Commissie acht het noodzakelijk dat de nationale wet die Richtlijn 75/368/EEG in nationaal recht omzet voor de migrerende werknemers de criteria opneemt als bedoeld in artikel 7, door de burgers van de andere lidstaten de mogelijkheid te bieden het beroep van reisbegeleider uit te oefenen. Naar aanleiding van de goedkeuring van Richtlijn 1999/42/EG van het Europees Parlement en de Raad van 7 juni 1999 betreffende de invoering van een regeling voor de erkenning van diploma(cid:146)s betreffende beroepswerkzaam- heden die binnen de werkingssfeer van de liberaliseringsrichtlijnen en van de richtlijnen houdende overgangsmaatregelen vallen en tot aanvulling van het algemene stelsel van erkenning van diploma(cid:146)s (4) kunnen ingezetenen van andere lidstaten eveneens de diploma(cid:146)s en andere opleidingstitels doen gelden die zij in hun lidstaat van oorsprong of van herkomst hebben verworven, volgens de beginselen die het algemene stelsel van erkenning van beroepskwalificaties regelen (artikel 3 van Richtlijn 1999/42/EG). Deze mogelijkheid voor de migranten moet eveneens in de nationale omzettingswet worden opgenomen. Wat het certificaat als bedoeld in artikel 7, lid 1, sub b), van Richtlijn 75/368/EEG als bewijs van de door de migrant gevolgde beroepsopleiding betreft, moet dit getuigschrift (cid:132)van overheidswege worden gestaafd of als volwaardig worden erkend door een bevoegde beroeps- of bedrijfsorganisatie(cid:148). In Richtlijn 75/368/ EEG wordt geen nauwkeurige definitie gegeven van de term (cid:132)getuigschrift(cid:148) en niets wijst erop dat de door de migrant genoten opleiding geºvalueerd moet worden. Aangezien de organisatie van de opleidings- cursussen onder de bevoegdheid van de lidstaten valt, is de Commissie derhalve van mening dat de vraag of een eenvoudig bewijs dat de cursussen met regelmaat zijn gevolgd voldoende is moet worden beoordeeld door de bevoegde beroepsorganisatie van de lidstaat van oorsprong. (1) (2) (3) (4) PB L 167 van 30. 6. 1975. PB L 19 van 24. 1. 1989. PB L 209 van 24. 7. 1992. PB L 201 van 31. 7. 1999. (2000/C 225 E/233) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2778/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Verlies van bestaande arbeidsplaatsen in een gesubsidieerd bedrijf, een investering van het deegwarenbedrijf MISKO N. V. De onderneming (cid:132)MISKO deegwarenbedrijf NV(cid:148), een dochter van de Italiaanse onderneming (cid:132)Barilla(cid:148) heeft door middel van de Griekse wet nr. 1892/90 voor de ontwikkeling van de economie steun ontvangen voor het opstarten van een nieuw productiebedrijf in Thebe en daaraan was de verplichting verbonden om de bestaande 275 vaste arbeidsplaatsen te behouden. Nog voor de bouw van de nieuwe fabriek was afgerond, is de onderneming overgegaan tot sluiting van het deegwarenbedrijf in Patras, en daarbij werd het bestaande personeel gedwongen hetzij ontslag te nemen, hetzij een overplaatsing naar andere eenheden van het bedrijf te aanvaarden, zonder dat de werknemers die hun overplaatsing hadden aanvaard, uitsluitsel kregen over de precieze plaats en het tijdstip waarop ze weer aan de slag konden, de aard van hun werk, het loon dat ze zouden krijgen, en de kosten van hun overplaatsing. Ze kregen evenmin te weten waar ze zouden worden tewerkgesteld in de periode tussen de stopzetting van de fabriek in Patras (10. 9. 1999) en de opstarting van de nieuwe fabriek in Thebe


title: QUESTION ÉCRITE E-2800/99 posée par Ingo Friedrich (PPE-DE) à la Commission. Publication commerciale du Journal officiel des Communautés européennes.

eurovoc_concepts:
EU Official Journal
access to EU information
free service

text: C 303 E/112 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 par des organisations non gouvernementales (ONG). Il soutient plus particuliŁrement une sØrie de projets destinØs (cid:224) aider les femmes et les enfants victimes de la traite des Œtres humains. Le programme DaphnØ est ouvert aux organisations des pays candidats, ce qui accro(cid:238)tra son efficacitØ dans la lutte contre le flØau que constitue la traite des Œtres humains. En outre, la Commission continuera (cid:224) participer aux travaux menØs dans le domaine de la lutte contre la traite des Œtres humains au sein de diverses instances internationales telles que les Nations unies (projet de convention contre la criminalitØ transnationale organisØe et protocoles additionnels, dont un contre le trafic de femmes et d(cid:146)enfants), le groupe des huit pays les plus industrialisØs (G8) et l(cid:146)organisation pour la sØcuritØ et la coopØration en Europe (OSCE). (1) COM(96) 567 final et COM(98) 726 final. (2) (3) (4) JO L 63 du 4. 3. 1997. JO L 322 du 12. 12. 1996. JO L 34 du 9. 2. 2000. (2000/C 303 E/109) QUESTION (cid:201)CRITE E-2800/99 posØe par Ingo Friedrich (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Publication commerciale du Journal officiel des CommunautØs europØennes La Commission europØenne publie le Journal officiel de l(cid:146)Union europØenne sous forme Ølectronique par le biais des archives Eur-Lex, permettant ainsi un accŁs gratuit au JO dans le cadre de son engagement en faveur de la proximitØ du citoyen et de la transparence. Toutefois, l(cid:146)accŁs ne peut Œtre gratuit que 45 jours aprŁs celui de la publication. La Commission peut-elle avoir intØrŒt (cid:224) publier sur un serveur commercial des documents juridiques 1. concernant le public (cid:224) une date qui dØpasse de plus de 45 jours le jour de la publication? 2. Les citoyens ne peuvent pas comprendre pourquoi il faut payer un prix relativement ØlevØ pour prendre connaissance des lØgislations et des informations europØennes. Par exemple l(cid:146)achat de 28 pages par le serveur commercial EUDOR coßte 8,40 euros. Comment peut-on justifier cette contribution financiŁre ØlevØe que les citoyens doivent payer? Quelles possibilitØs de disposer gratuitement ou (cid:224) moindre frais des journaux officiels pendant une 3. plus longue durØe par voie Ølectronique la Commission entrevoit-elle? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (24 mars 2000) Dans sa question, l(cid:146)Honorable Parlementaire fait Øtat de la publication du Journal officiel des CE (JOCE) par la seule Commission. La Commission rappelle que les dØcisions relatives aux modalitØs de publication du JOCE relŁvent de la compØtence du ComitØ de direction de l(cid:146)Office des publications officielles des CommunautØs europØennes (OPOCE), qui rØunit les reprØsentants du Parlement europØen, du Conseil, de la Commission, de la Cour de justice, de la Cour des comptes, du ComitØ Øconomique et social et du ComitØ des rØgions. Ce ComitØ fixe (cid:224) l(cid:146)unanimitØ les lignes directrices de la politique gØnØrale de vente et de diffusion gratuite des institutions, dont font partie les modalitØs de diffusion Ølectronique du Journal officiel auquel se rØfŁre l(cid:146)Honorable Parlementaire. Les aspects commerciaux appliquØs par les institutions pour ce qui est de la diffusion vers l(cid:146)extØrieur du JOCE sont essentiellement basØs sur les considØrations suivantes: a) b) Les textes lØgislatifs susceptibles d(cid:146)imposer au citoyen une obligation juridique sont mis (cid:224) disposition du public gratuitement, l(cid:146)utilisateur final ne prenant en charge que les coßts du support de diffusion (Internet, CD-ROM, papier). Les produits et services qui reprØsentent une valeur ajoutØe par rapport aux documents de base sont gØnØralement payants. La valeur ajoutØe (cid:224) un produit ou (cid:224) un service donnØ peut prendre diverses formes, par exemple compilation de bases de donnØes sophistiquØes, mØcanismes de recherche 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/113 dØtaillØs et puissants, indexation thØmatique, etc. La valeur ajoutØe peut Øgalement Œtre fournie par les intermØdiaires travaillant pour le compte de l(cid:146)OPOCE, par exemple travaux d(cid:146)identification et fourniture de documents par les agents de «document delivery». 1. L(cid:146)ensemble de la lØgislation en vigueur est accessible gratuitement et sans limite dans le temps pour tout citoyen par le biais du service EUR-Lex, sous le chapitre «LØgislation». L(cid:146)accŁs aux archives contenant les textes des Journaux officiels plus anciens en format «image» (plus de 10 millions de pages) aprŁs leur mise (cid:224) disposition gratuite pendant 45 jours est par contre payant. Les recettes de base gØnØrØes par ces archives permettent d(cid:146)une part de garder un rØseau de «document delivery» plus proche du citoyen (cid:129) mŒme de ceux qui ne disposent pas d(cid:146)accŁs (cid:224) Internet (cid:129) et d(cid:146)autre part de contribuer au financement des coßts de production, de gestion et de maintenance des archives elles-mŒmes. Voir aussi point 1. Les prix d(cid:146)accŁs (cid:224) ces bases sont tout (cid:224) fait comparables (cid:224) d(cid:146)autres systŁmes 2. similaires dans les (cid:201)tats membres. 3. Depuis 1998, le citoyen peut obtenir l(cid:146)ensemble des versions linguistiques du Journal officiel L et C (ce dernier depuis le 31 aoßt 1999) d(cid:146)une annØe donnØe (quelques 500 000 pages) sur CD-ROM au prix de 144 euros. La mise (cid:224) disposition dans EUR-Lex des Journaux officiels L&C pendant une pØriode de 45 jours aprŁs leur publication vise (cid:224) couvrir le temps de diffusion du CD-ROM mensuel. Tous les ans, le ComitØ de direction de l(cid:146)OPOCE rØØtudie la politique de prix (cid:224) appliquer sur l(cid:146)ensemble des modes de diffusion du Journal officiel. (2000/C 303 E/110) QUESTION (cid:201)CRITE E-2803/99 posØe par Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: MarchØ intØrieur mØditerranØen (18 janvier 2000) Les pays du Sud de la MØditerranØe ont demandØ (cid:224) l(cid:146)Union europØenne de s(cid:146)impliquer politiquement dans la MØditerranØe, ainsi que dans les problŁmes liØs (cid:224) la paix et (cid:224) la stabilitØ. L(cid:146)Europe a modelØ la gØographie et l(cid:146)histoire de nombre de ces pays. Elle est donc coresponsable de leur stabilitØ. Il est indispensable d(cid:146)engager une rØflexion commune aux deux rives de la Mare nostrum et d(cid:146)envisager son avenir. Il convient de crØer des habitudes d(cid:146)investissement dans la rØgion. Il y a lieu aussi d(cid:146)Øtablir un partenariat liant la technologie europØenne et les possibilitØ d(cid:146)investissement dans les pays du Sud de la rØgion concernØe. Selon des sources gouvernementales des pays prØcitØs, l(cid:146)espoir existe de voir la Commission, sous l(cid:146)Øgide de sa nouvelle prØsidence, Œtre davantage «mØditerranØenne». La Commission peut-elle indiquer si elle a rØagi aux souhaits de certains gouvernements des pays de la rØgion du Sud de la MØditerranØe avec l(cid:146)enthousiasme et l(cid:146)espØrance dont il conviendrait d(cid:146)espØrer que les nouvelles initiatives de l(cid:146)Union europØenne fassent montre dans les relations futures et immØdiates de cette derniŁre avec les pays riverains de la MØditerranØe qui aspirent (cid:224) la crØation d(cid:146)un marchØ intØrieur mØditerranØen avec l(cid:146)Union europØenne? RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (21 fØvrier 2000) L(cid:146)une des prioritØs du programme MEDA est de prŒter son assistance (cid:224) la crØation d(cid:146)une zone de libre- Øchange entre la CommunautØ et les pays mØditerranØens. Dans ce cadre global, la Commission a lancØ rØcemment plusieurs initiatives de taille pour souligner l(cid:146)importance qu(cid:146)elle accorde aux relations Øconomiques avec ses partenaires mØditerranØens et (cid:224) l(cid:146)Øtablisse- ment d(cid:146)une zone de libre-Øchange. Dans le domaine de l(cid:146)investissement, la Commission a dØcidØ en dØcembre 1999 de financer, dans le cadre du programme MEDA, un programme rØgional pour la crØation d(cid:146)un rØseau entre les agences europØennes et mØditerranØennes de promotion de l(cid:146)investissement. Ce programme vise (cid:224) accro(cid:238)tre l(cid:146)investissement direct Øtranger dans la rØgion mØditerranØenne gr(cid:226)ce (cid:224) une coopØration accrue entre les institutions


title: Reform af kommissionen - Handlingsplan

eurovoc_concepts:
European Commission
action programme
administration of the Institutions
financial management
institutional reform


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0102/00 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (ELDR) komissiolle. Amatööriurheilun erityislaadun tunnustaminen.

eurovoc_concepts:
EU law
EU policy
leisure
professional sport
social role
sport
sports body

text: 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/219 Yhteis(cid:246)n tuen osalta komissio aikoo tehd(cid:228) arviointik(cid:228)ynnin Kroatiaan vuoden 2000 helmikuun aikana maan tarpeiden ja ensisijaisten tavoitteiden yksil(cid:246)imiseksi. Phare-ohjelmasta annettavaa tukea, jota muu- tenkin muutetaan huomattavasti alueen maiden osalta vuonna 2000, koskeva toimintalinjan muutos sek(cid:228) sopimussuhteet riippuvat yksinomaan Kroatian uuden hallituksen asenteesta ja konkreettisesta edistyksest(cid:228) viel(cid:228) ratkaisematta olevissa poliittisissa kysymyksiss(cid:228). Komissio on valmis tekem(cid:228)(cid:228)n tarvittavat ehdotukset aikanaan. (2000/C 225 E/251) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0102/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Pietro-Paolo Mennea (ELDR) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Amat(cid:246)(cid:246)riurheilun erityislaadun tunnustaminen Urheilulla on suuri sosiaalinen merkitys ja rooli. Se on t(cid:228)n(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228) osa yhteis(cid:246)n j(cid:228)senvaltioiden kulttuuria. Urheilulla on kasvatuksellista, sosiaalista, kulttuurista ja kilpailullista merkityst(cid:228), mik(cid:228) tunnuste- taan my(cid:246)s Amsterdamin sopimuksessa. Kun otetaan huomioon millaisia ovat Euroopan urheilun organi- satorinen rakenne, sen erityispiirteet ja sen viimeaikainen kehitys, ett(cid:228) ammattiurheilu (yritysten tukemaa) ja amat(cid:246)(cid:246)riurheilu (voittoatavoittelemattomien yhdistysten toiminta) erotetaan toisistaan j(cid:228)senvaltioissa, ett(cid:228) kansallisten urheiluj(cid:228)rjest(cid:246)jen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja kansallisten olympiakomiteoiden vahvistamien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaan j(cid:228)senvaltiossa harjoitettava urheilu voidaan luokitella amat(cid:246)(cid:246)riurheiluksi vasta useiden kansallisilta urheiluj(cid:228)rjest(cid:246)ilt(cid:228) saatujen lausuntojen perusteella ja ett(cid:228) ammatti- ja amat(cid:246)(cid:246)riurheilu erotetaan toisistaan j(cid:228)senvaltioiden monenlaisten kansallisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja eri urheiluj(cid:228)rjest(cid:246)jen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen perusteella, haluaisin kysy(cid:228), onko mahdollista tarkistaa Amsterdamin sopimusta siten, ett(cid:228) siin(cid:228) tunnustettaisiin t(cid:228)m(cid:228)n (cid:129) j(cid:228)senvaltioiden kansallisessa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ja urhei- luj(cid:228)rjest(cid:246)jen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) amat(cid:246)(cid:246)riurheiluksi kutsutun (cid:129) urheilun osa-alueen erityislaatu? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (18. helmikuuta 2000) Komissio on todennut, ett(cid:228) urheilu on olennainen yhteiskunnallisen integraation ja kasvatuksen v(cid:228)line (1) eurooppalaisessa yhteiskunnassa. Komissio suosittelee urheilumaailman eri toimijoiden (cid:129) urheiluj(cid:228)rjest(cid:246)- jen, kansallisten viranomaisten ja yhteis(cid:246)n toimielinten (cid:129) v(cid:228)list(cid:228) uutta yhteisty(cid:246)kumppanuutta liikunta- ja urheilutoiminnan yhteiskunnallisten arvojen s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi ja vahvistamiseksi. Komissio korostaa, ett(cid:228) urheilun organisoimisessa on suuria eroja j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228). Kaikissa j(cid:228)senval- tioissa ei ole urheilua koskevaa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Lis(cid:228)ksi ammattilais- ja amat(cid:246)(cid:246)riurheilun eroja ei aina ole m(cid:228)(cid:228)ritelty selke(cid:228)sti ja tarkasti. Julkisasiamies Cosmas korosti asiassa DeliŁge antamissaan p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228) (2), ett(cid:228) urheilijan toiminnan kaupallisuutta tai ei-kaupallisuutta on tarkasteltava toimintaa m(cid:228)(cid:228)rittelevien konkreettisten elementtien perusteella eik(cid:228) urheiluliittojen julistusten perusteella. On siis tuomioistuinten (cid:129) ei urheiluliittojen (cid:129) asia m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228), onko tietyll(cid:228) urheilutoiminnalla kaupallinen ulottuvuus. Lis(cid:228)ksi komissio arvioi, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) otetaan jo nyt huomioon tietyt urheilulle (esimerkiksi amat(cid:246)(cid:246)riurheilulle) ominaiset erityispiirteet. Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) esimerkiksi tunnustetaan, ett(cid:228) on olemassa tiettyj(cid:228) juuri urheiluun liittyvi(cid:228) toimintoja, joihin urheilun s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ja urheiluj(cid:228)rjest(cid:246)jen itses(cid:228)(cid:228)ntelymah- dollisuudet vaikuttavat mutta joihin ei voida soveltaa kilpailulains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio ei pid(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa tarpeellisena muuttaa perustamissopimuksia amat(cid:246)(cid:246)riurheilun erityisluonteen tunnustami- seksi. (1) (2) Komission selvitys Eurooppa-neuvostolle nykyisten urheiluun liittyvien rakenteiden turvaamisesta ja urheilun yhteiskunnallisen teht(cid:228)v(cid:228)n s(cid:228)ilytt(cid:228)misest(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)ss(cid:228) (cid:129) Urheilua koskeva selvitys Helsingiss(cid:228) kokoon- tuvalle Eurooppa-neuvostolle, KOM(1999) 644 lopullinen. Julkisasiamies Cosmasin p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t yhdistetyiss(cid:228) asioissa C-51/96 ja C-191/97


title: Hervorming van de Commissie - Actieplan