title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0158/00 esittäjä(t): Vincenzo Lavarra (PSE) komissiolle. Ruokaöljyjen väärentäminen: laittomat pähkinä- ja oliiviöljysekoitukset.

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
common agricultural policy
fraud
olive oil
vegetable oil

text: C 303 E/152 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/165) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0158/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Vincenzo Lavarra (PSE) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Ruoka(cid:246)ljyjen v(cid:228)(cid:228)rent(cid:228)minen: laittomat p(cid:228)hkin(cid:228)- ja oliivi(cid:246)ljysekoitukset Italian oliivi(cid:246)ljyn tuottajat ovat huolestuneita laittomien p(cid:228)hkin(cid:228)- ja oliivi(cid:246)ljysekoitusten lis(cid:228)(cid:228)ntymisest(cid:228). Koska t(cid:228)m(cid:228) (cid:246)ljy muistuttaa kemialliselta koostumukseltaan ja maultaan oliivi(cid:246)ljy(cid:228) ja se on l(cid:228)hes 50 pro- senttia oliivi(cid:246)ljy(cid:228) halvempaa, se soveltuu erityisen hyvin kuluttajille tarjottavan tuotteen v(cid:228)(cid:228)rent(cid:228)miseen. Yhdistetyss(cid:228) nimikkeist(cid:246)ss(cid:228) (CN) ei s(cid:228)(cid:228)det(cid:228) p(cid:228)hkin(cid:228)(cid:246)ljyn merkinn(cid:228)st(cid:228) ja se sis(cid:228)llytet(cid:228)(cid:228)n ryhm(cid:228)(cid:228)n 15 15 9059, mik(cid:228) antaa tuojille mahdollisuuden myyd(cid:228) sit(cid:228) ja ilmoittaa se tullipapereissa nimikkeell(cid:228) (cid:148)raakasie- men(cid:246)ljy(cid:148) tai (cid:148)crude seed oil(cid:148) tai (cid:148)crude vegetable oil(cid:148). Voisiko komissio, 1. oliivi(cid:246)ljyn v(cid:228)(cid:228)rent(cid:228)misen est(cid:228)miseksi vaatia p(cid:228)hkin(cid:228)(cid:246)ljyn t(cid:228)sm(cid:228)llist(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)mist(cid:228) yhdistetyss(cid:228) nimik- keist(cid:246)ss(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) koodilla, kuten kookos-, palmu- ja muiden (cid:246)ljyjen kohdalla on tehty? 2. joka tapauksessa kielt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n asti yleisluontoisilla nimikkeill(cid:228) ((cid:148)crude vegetable oil(cid:148) tai (cid:148)crude seed oil(cid:148)) merkityn tuotteen myymisen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. helmikuuta 2000) Komissio kiitt(cid:228)(cid:228) arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) p(cid:228)hkin(cid:228)- ja oliivi(cid:246)ljysekoituksia koskevasta kirjallisesta kysymyksest(cid:228). Kyseess(cid:228) on todellakin suuri ja hankalasti ratkaistavissa oleva ongelma, koska p(cid:228)hkin(cid:228)(cid:246)ljy on kemiallisilta ominaisuuksiltaan sellaista, ett(cid:228) sen tunnistaminen nykyisten kemiallisten menetelmien avulla on vaikeaa. P(cid:228)hkin(cid:228)- ja oliivi(cid:246)ljysekoitukset eiv(cid:228)t ole haitallisia kuluttajien terveydelle, mutta ne aiheuttavat vakavia seurauksia oliivi(cid:246)ljyn imagolle ja markkinoille. Kemian alan asiantuntijat kokeilevat parhaillaan uusia m(cid:228)(cid:228)ritysmenetelmi(cid:228), joiden avulla pystyt(cid:228)(cid:228)n havait- semaan varmemmin p(cid:228)hkin(cid:228)(cid:246)ljyn esiintyminen oliivi(cid:246)ljyss(cid:228). Komissio on my(cid:246)s valmis tarkastelemaan kysyj(cid:228)n ehdotusta p(cid:228)hkin(cid:228)(cid:246)ljylle varatun erityisen nimikkeen sis(cid:228)llytt(cid:228)miseksi yhdistettyyn nimikkeist(cid:246)(cid:246)n. Vaikka t(cid:228)llaisella ehdotuksella ei pystyt(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n ratkaisemaan ongelmaa kokonaisuudessaan, sill(cid:228) voidaan kenties osaltaan pienent(cid:228)(cid:228) petosten riski(cid:228). (2000/C 303 E/166) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0160/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Meri- ja maa-aluevarannot Koska ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelu ja etenkin merien kasvi- ja el(cid:228)inlajien suojelu on ensisijainen tavoite, tiedustelisin jonka komissiolta, ovatko kaikki meriemme suojeluun tarkoitetut perusteella ei ryhdyt(cid:228) t(cid:228)ysin tarpeettomiin toimenpiteisiin, jotka saattaisivat haitata matkailun edist(cid:228)mist(cid:228) kansallisella ja alueellisella tasolla? T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) haluan kiinnitt(cid:228)(cid:228) komission erityist(cid:228) huomiota siihen, ett(cid:228) mahdollisilla meri- ja maa-aluevarannoilla (esimerkiksi Ponzan saaristo) on suojeltava ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) ilman, ett(cid:228) ne haittaavat paikallista talousel(cid:228)m(cid:228)(cid:228), ottaen my(cid:246)s huomioon, ett(cid:228) Euroopan unioni rahoittaa matkailu- ja kalastusalan hankkeita asianmukaisten ohjelmien pohjalta. toimet sellaista kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kehityst(cid:228),


title: Parere della Commissione, del 26 gennaio 2000, relativo al piano per l'eliminazione dei residui radioattivi provenienti dalla disattivazione e dallo smantellamento della centrale nucleare RWE-Bayernwerk Block A (KRB A) di Gundremmingen, Baviera (Repubblica federale di Germania) ai sensi dell'articolo 37 del trattato Euratom

eurovoc_concepts:
Bavaria
environmental protection
nuclear power station
nuclear safety
public health
radioactive effluent

formats: html pdf print

text: 9. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 37/9 PARERE DELLA COMMISSIONE del 26 gennaio 2000 relativo al piano per l’eliminazione dei residui radioattivi provenienti dalla disattivazione e dallo smantellamento della centrale nucleare RWE-Bayernwerk Block A (KRB A) di Gundremmingen, Baviera (Repubblica federale di Germania) ai sensi dell’articolo 37 del trattato Euratom (2000/C 37/07) (Il testo in lingua tedesca Ł il solo facente fede) Il 30 luglio 1999, la Commissione europea ha ricevuto dal governo della Repubblica federale di Gemania ai sensi dell’articolo 37 del trattato Euratom, dati generali relativi al progetto per lo smaltimento di residui radioattivi risultanti dalla disattivazione e dallo smantellamento della centrale nucleare sperimentale RWE- Bayernwerk Block A (KRB A) di Gundremmingen, Baviera. Sulla base dei dati ottenuti e dei chiarimenti forniti dal governo tedesco, e dopo aver consultato il gruppo di esperti, la Commissione ha espresso il seguente parere. a) La distanza tra la centrale nucleare e il territorio piø vicino di un altro Stato (nella fattispecie l’Austria) Ł di 100 km. b) In condizioni operative normali, gli scarichi di effluenti liquidi e gassosi non sono tali da provocare un’esposizione significativa dal punto di vista sanitario della popolazione di altri Stati membri. c) I residui radioattivi solidi provenienti dalle operazioni di smantellamento verranno stoccati o eliminati in siti autorizzati in Germania; i residui solidi non radioattivi o i materiali residui e i materiali che sono smaltiti ai sensi della disposizioni tecniche di controllo e in conformit(cid:224) dei livelli di sicurezza verranno rilasciati per smaltimento come scarti convenzionali o per riutilizzo o riciclo, e comunque in confor- mit(cid:224) con i criteri stabiliti dalle Norme fondamentali di sicurezza (direttiva 96/29/Euratom). d) Nel caso di scarichi non programmati di effluenti radioattivi a seguito di eventuali incidenti del tipo e dell’entit(cid:224) considerati nei dati generali, le dosi suscettibili di raggiungere la popolazione di altri Stati membri non sarebbero significative dal punto di vista della salute. In conclusione, la Commissione ritiene che la realizzazione del progetto di smaltimento dei rifiuti radio- attivi provenienti dalla disattivazione e dallo smantellamento della centrale nucleare sperimentale RWE- Bayernwerk Block A (KRB A) di Gundmemmingen, sia nel corso del normale funzionamento, sia nel caso di incidente del tipo e dell’entit(cid:224) considerati dai dati generali non rischia di comportare una contamina- zione radioattiva significativa dal punto di vista sanitario delle acque, del suolo o dell’aria di un altro Stato membro


title: PREGUNTA ESCRITA E-0096/00 de Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) a la Comisión. Plan de saneamiento integral de la Ría de Vigo.

eurovoc_concepts:
Galicia
coastal protection
infringement of EU law
operational programme

text: C 374 E/22 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/026) PREGUNTA ESCRITA E-0087/00 de Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (24 de enero de 2000) Asunto: Aprobaci(cid:243)n de un plan de desarrollo territorial de Galicia y la regi(cid:243)n Norte de Portugal en los Marcos Comunitarios de Apoyo 2000-2006 ¿Considera posible y conveniente la Comisi(cid:243)n elaborar un plan de desarrollo de Galicia y la regi(cid:243)n Norte de Portugal para el per(cid:237)odo 2000-2006, habida cuenta de la inclusi(cid:243)n de ambas regiones en el Æmbito del programa Interreg y de los Marcos Comunitarios de Apoyo del Estado Espaæol y de Portugal (cid:129)que deben negociar y aprobar la Comisi(cid:243)n y los Estados miembros en el primer trimestre de este aæo(cid:129), que abarque la totalidad del territorio de esta eurorregi(cid:243)n y todos los aspectos de la pol(cid:237)tica territorial de la Uni(cid:243)n, incluyendo medidas de desarrollo agrario, pesquero y tur(cid:237)stico, de desarrollo industrial y de creaci(cid:243)n de empleo, con especial atenci(cid:243)n a la modernizaci(cid:243)n de puertos y aeropuertos y al enlace con las redes transeuropeas de ferrocarril y de carreteras? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de marzo de 2000) Con arreglo al apartado 1 del art(cid:237)culo 13 del Reglamento (CE) no 1260/1999 del Consejo, de 21 de junio de 1999, por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos Estructurales (1), los planes presentados en virtud del objetivo no 1 deben elaborarse al nivel geogrÆfico que el Estado miembro considere mÆs adecuado, pero deben abarcar, como regla general, una regi(cid:243)n del nivel NUTS 2. No obstante, ello no es impedimento para que las prioridades fijadas para Galicia y para la regi(cid:243)n Norte de Portugal tengan en cuenta los problemas comunes a estas regiones que hubieran podido detectarse en la evaluaci(cid:243)n previa. En cuanto a la iniciativa comunitaria Interreg, el proyecto de orientaciones presentado por la Comisi(cid:243)n el 13 de octubre de 1999 (2), actualmente objeto de examen en el Parlamento, prevØ expresamente la instauraci(cid:243)n de estructuras comunes encargadas de elaborar los programas, animar las actividades, seleccionar las operaciones, gestionar el conjunto, as(cid:237) como coordinar y supervisar la ejecuci(cid:243)n de los programas. Estas orientaciones serÆn adoptadas por la Comisi(cid:243)n a finales de febrero de 2000. (1) DO L 161 de 26. 6. 1999. (2) COM(1999) 479 final. (2000/C 374 E/027) PREGUNTA ESCRITA E-0096/00 de Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Plan de saneamiento integral de la R(cid:237)a de Vigo (26 de enero de 2000) Financiado conjuntamente, en un 80 % por el Fondo de Cohesi(cid:243)n y en un 20 % por la Junta de Galicia, se estÆ llevando a cabo en la R(cid:237)a de Vigo un plan de saneamiento integral. La mala gesti(cid:243)n de la ejecuci(cid:243)n del plan, que origina el deterioro de las instalaciones puestas a disposici(cid:243)n, estÆ causando numerosos problemas que se manifiestan en el vertido de aguas residuales domØsticas y en la presencia de residuos industriales sumamente peligrosos y t(cid:243)xicos que afectan a playas de elevado valor natural y social, segœn declaran los habitantes del Ayuntamiento de Alcabre (Vigo). Los habitantes de Alcabre ya han expuesto esta situaci(cid:243)n a la Comisi(cid:243)n y al Defensor del Pueblo Europeo y han reclamado una inspecci(cid:243)n en el tramo comprendido entre la carretera de la Coruæa y la desemboca- dura del r(cid:237)o Lagares, siempre dentro del municipio de Vigo. En estas circunstancias, ¿piensa la Comisi(cid:243)n realizar una inspecci(cid:243)n de las instalaciones del colector de la margen derecha de la R(cid:237)a y de la estaci(cid:243)n depuradora de aguas residuales del r(cid:237)o Lagares, tal como ha solicitado la poblaci(cid:243)n? 28. 12. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 374 E/23 Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de marzo de 2000) Recientemente la Comisi(cid:243)n tuvo conocimiento de los hechos evocados por Su Seæor(cid:237)a y se dirigi(cid:243) a las autoridades espaæolas para solicitarles informaci(cid:243)n sobre los hechos denunciados con el fin de comprobar el cumplimiento de las disposiciones comunitarias aplicables al proyecto en cuesti(cid:243)n. AdemÆs, en la pr(cid:243)xima reuni(cid:243)n del comitØ de seguimiento prevista para el mes de abril, la Comisi(cid:243)n solicitarÆ un anÆlisis mÆs concreto sobre el contenido de dicho proyecto y mantendrÆ informado a Su Seæor(cid:237)a al respecto. (2000/C 374 E/028) PREGUNTA ESCRITA E-0098/00 de Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (26 de enero de 2000) Asunto: Aplicaci(cid:243)n del principio de cooperaci(cid:243)n en la elaboraci(cid:243)n del PDR 2000-2006 relativo a las Comunidades Aut(cid:243)nomas del Objetivo no 1 En octubre de 1999 presentØ una pregunta escrita a la Comisi(cid:243)n (no P-1798/99) (1) sobre la aplicaci(cid:243)n del principio de cooperaci(cid:243)n en la elaboraci(cid:243)n del PDR 2000-2006 relativo a las Comunidades Aut(cid:243)nomas del Objetivo no 1, puesto que ese documento fundamental, en el que se contemplan las principales inversiones destinadas al desarrollo, a la creaci(cid:243)n de empleo y a las redes de transporte, no fue examinado por el Parlamento de Galicia. En su respuesta, el Comisario Michel Barnier aplaz(cid:243) la respuesta definitiva hasta la llegada del documento del PDR a Bruselas, asegurando, en cualquier caso, que, segœn lo dispuesto en los art(cid:237)culos 15 y 16 del Reglamento (CE) no 1260/1999 (2) del Consejo sobre los Fondos estructurales, los Estados miembros deben efectivamente presentarlo a la Comisi(cid:243)n «previa consulta con sus interlocutores», puesto que el Reglamento seæala que debe incluir «una relaci(cid:243)n de las disposiciones previstas para consultar a los interlocutores». Teniendo en cuenta que el documento ya se encuentra en poder de la Comisi(cid:243)n, ¿quØ medidas tiene intenci(cid:243)n de adoptar esta instituci(cid:243)n para hacer que se respete el principio de cooperaci(cid:243)n y las competencias de las Comunidades Aut(cid:243)nomas y, en concreto, de Galicia, cuyo Parlamento no fue consultado por el Estado espaæol en la elaboraci(cid:243)n de un PDR que la afecta de manera decisiva en sus competencias y como instituci(cid:243)n responsable del desarrollo econ(cid:243)mico y social del pa(cid:237)s? (1) DO C 203 E de 18. 7. 2000, p. 51. (2) DO L 161 de 26. 6. 1999, p. 1. Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de marzo de 2000) El Reglamento (CE) no 1260/1999 del Consejo, de 21 de junio de 1999, por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos Estructurales (1), dispone, en su art(cid:237)culo 8, que las acciones comunitarias se aprobarÆn en estrecha concertaci(cid:243)n, dentro de un proceso denominado de cooperaci(cid:243)n, «entre la Comisi(cid:243)n y el Estado miembro, y con las autoridades y organismos designados por el Estado las autoridades miembro de acuerdo con su normativa nacional y prÆcticas actuales, en particular: regionales y locales y demÆs autoridades pœblicas competentes, los interlocutores econ(cid:243)micos y sociales, cualquier otro organismo adecuado en este marco». Estas autoridades y organismos designados por el Estado miembro reciben el nombre de «interlocutores». En lo que se refiere a los planes de desarrollo regional (PDR), los art(cid:237)culos 15 y 16 del citado Reglamento disponen, respectivamente, que «los planes serÆn presentados por el Estado miembro a la Comisi(cid:243)n previa consulta con los interlocutores» y que incluirÆn «una relaci(cid:243)n de las disposiciones previstas para consultar a los interlocutores». En el PDR correspondiente a las regiones subvencionables en virtud del objectivo 1, presentado por el Gobierno espaæol el 29 de octubre de 1999, se dedica un cap(cid:237)tulo a la aplicaci(cid:243)n del principio de cooperaci(cid:243)n, en el que se explica, concretamente, que las Comunidades Aut(cid:243)nomas han participado desde el principio en la concepci(cid:243)n, elaboraci(cid:243)n y redacci(cid:243)n del mismo y que han tenido la posibilidad, en varias ocasiones, de exponer sus puntos de vista y de introducir modificaciones al proyecto final


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem «Entwurf für eine Mitteilung der Kommission an die Mitgliedstaaten zur Festlegung der Leitlinien für Programme im Rahmen von Gemeinschaftsinitiativen (PGI), für die die Mitgliedstaaten Vorschläge für eine Unterstützung im Zuge der Initiative EQUAL einreichen können»

eurovoc_concepts:
EU aid
EU initiative
EU programme
aid system
cooperation policy
employment policy

text: C 75/16 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 15. 3. 2000 Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem „Entwurf für eine Mitteilung der Kommission an die Mitgliedstaaten zur Festlegung der Leitlinien für Programme im Rahmen von Gemeinschaftsinitiativen (PGI), für die die Mitgliedstaaten Vorschläge für eine Unterstützung im Zuge der Initiative EQUAL einreichen können“ (2000/C 75/07) Die Kommission beschloß am 19. Oktober 1999, den Wirtschafts- und Sozialausschuß gemäß Artikel 262 des EG-Vertrags um Stellungnahme zu dem vorgenannten Entwurf zu ersuchen. Die mit der Vorbereitung der Arbeiten beauftragte Fachgruppe Beschäftigung, Sozialfragen, Unionsbürger- schaft nahm ihre Stellungnahme am 11. Januar 2000 einstimmig an. Berichterstatter war Herr Sharma. Der Ausschuß verabschiedete auf seiner 369. Plenartagung am 26. und 27. Januar 2000 (Sitzung vom 26. Januar) mit 122 Stimmen bei 5 Stimmenthaltungen folgende Stellungnahme. 1. Rechtsgrundlage, Inhalt und Tragweite des Vorschlags 1. 1. Die Rechtsgrundlage für Programme im Rahmen von Gemeinschaftsinitiativen (PGI) leitet sich aus dem Vertrag von Amsterdam ab, der einen neuen Beschäftigungstitel enthält und eine neue koordinierte Beschäftigungsstrategie vorsieht. Die beschäftigungspolitischen Leitlinien — mit den vier Säulen Beschäftigungsfähigkeit, Unternehmergeist, Anpassungsfähig- keit und Chancengleichheit — sowie ihre Umsetzung in natio- nale Aktionspläne für Beschäftigung (NAP) durch die Mitglied- staaten bilden den Rahmen für eine finanzielle Unterstützung auf EU-Ebene. Ziel dieser Gemeinschaftsinitiative mit der Bezeichnung EQUAL ist die Förderung neuer Methoden zur Bekämpfung von Diskriminierungen und Ungleichheiten jegli- cher Art im Zusammenhang mit dem Arbeitsmarkt. Dieser neue Ansatz ergibt sich unmittelbar aus Artikel 13 des Vertrags von Amsterdam, der zum ersten Mal eine Rechtsgrundlage bietet, um Diskriminierungen aus Gründen des Geschlechts, der Rasse, der ethnischen Herkunft, der Religion oder der Weltanschauung, einer Behinderung, des Alters oder der sexuellen Ausrichtung zu bekämpfen, sowie aus Artikel 137 zur Förderung der sozialen Eingliederung. Im Rahmen von EQUAL wird auch der sozialen und beruflichen Eingliederung von Asylbewerbern gebührend Rechnung getragen werden. 1. 2. Das Ziel der europäischen Beschäftigungsstrategie be- steht darin, auf Dauer zu einem wesentlichen Anstieg der Erwerbstätigenquote in Europa zu gelangen. Dazu müssen die Kompetenzen und die Beschäftigungsfähigkeit von Personen, die derzeit nicht in den Arbeitsmarkt integriert sind, entwickelt werden und die Erfordernisse der Beschäftigten in exponierten oder gefährdeten Bereichen beachtet werden, um ihre Fertigkei- ten zu verbessern bzw. zu aktualisieren. Die Kommission betont, daß darüber hinaus die Kapazitäten für unternehmeri- sche Tätigkeit zu erweitern sind und die ausgewogene Beteili- gung von Frauen und Männern am Arbeitsmarkt sicherzustel- len ist. Dies macht selbstverständlich Maßnahmen erforderlich, die Ungleichheiten, Diskriminierungen und Ausgrenzungssi- tuationen sowohl bei Arbeitslosen als auch bei Beschäftigten entgegensteuern. 2. Allgemeine Bemerkungen 2. 1. Der Wirtschafts- und Sozialausschuß begrüßt die geplante Integration von EQUAL in die europäische Beschäfti- gungsstrategie und hält innovative Maßnahmen im Rahmen einer transnationalen Zusammenarbeit für sinnvoll. 2. 2. Der Ausschuß stimmt zu, daß die Gebietskörperschaf- ten und vor allem die Unternehmen stärker einbezogen werden müssen. (Absatz 6). Zwar haben Unternehmen schon an den vorhergehenden Gemeinschaftsinitiativen teilgenommen, doch müssen sie über Informations- und Sensibilisierungskam- pagnen noch besser über den Mehrwert und die Vorteile aufgeklärt werden, die sich aus ihrer Beteiligung ergeben. Häufig werden Unternehmen nämlich durch den erforderli- chen Zeit- und Verwaltungsaufwand von einer Mitwirkung an solchen Initiativen abgeschreckt. Gleichzeitig darf die Bedeutung einer Einbeziehung von Nichtregierungsorganisa- tionen und Sozialpartnern in Projekte und in das Programm nicht vernachlässigt werden. EQUAL wird ein großes Main- streaming-Potential aufweisen, und während die Einbeziehung der Gebietskörperschaften zwar wichtig sein wird, sollte der ebenfalls wertvolle Beitrag der anderen Sektoren nicht heruntergespielt werden. ist zu begrüßen. 2. 3. Die Hinwendung zu stärker strategisch ausgerichteten Projekten (Absatz 6), die sowohl fest in den jeweiligen politi- schen Rahmen als auch in das regionale/lokale Umfeld einge- Jedoch sollte es weiterhin bunden sind, die Möglichkeit geben, kleinere, zielgerichtete Vorhaben zu unterstützen, und es sollten Anstrengungen unternommen werden, um Unternehmen aller Größenordnungen einschl. der KMU, die die Impulsgeber der Entwicklung auf lokaler Ebene sind, einzubeziehen. Kleine Vorhaben können auf jeden Fall wertvolle Informationen liefern, was bei großen Vorhaben, die möglicherweise einen enormen Verwaltungsaufwand mit sich bringen, nicht unbedingt gewährleistet ist. 2. 4. Der WSA heißt die geplante umfassende Integration von EQUAL in andere Gemeinschaftsprogramme (Absatz 8), die den Arbeitsmarkt betreffen und darüber hinausgehen, gut und plädiert dafür, daß EQUAL auf entsprechende Weise in nationale und regionale Maßnahmen einbezogen wird. 2. 5. Bei der Umsetzung von EQUAL muß durchgehend gewährleistet sein, daß sowohl die Förderung der Gleichstel- lung von Frauen und Männern (Absatz 9) als auch andere „horizontale“ Gesichtspunkte der Gleichbehandlung (ethnische Herkunft, Alter, Behinderung usw. ) berücksichtigt werden. Ferner sollten Themenbereiche in Betracht gezogen werden, bei denen bestimmte Aspekte der Diskriminierung im Mittelpunkt stehen (beispielsweise handelt es sich bei der Gleichstellungs- förderung ja auch um ein spezifisches und ein horizontales 15. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 75/17 Thema), insbesondere betreffend Behinderungen. Die Förde- rung von Behinderten wurde durch das HORIZON-Programm merklich vorangetrieben und könnte ins Abseits geraten, wenn sie nur als „Querschnittsaufgabe“ eingestuft wird. 2. 6. Zwar hat die Liste von Themenbereichen nur Hinweis- charakter (Absatz 9). Die bislang unterbreiteten Vorschläge decken jedoch nicht alle notwendigen Themenbereiche ab, insbesondere nicht diejenigen, die derzeit von ADAPT erfaßt werden. Die endgültigen Themenbereiche sollten ausführlicher und besser erklärt werden, zumal unscharfe Definitionen in früheren Programmen Verwirrung gestiftet und zu Ineffizienz geführt haben. Das Verfahren zur regelmäßigen U¨ berprüfung der 2. 7. Themenbereichsliste (Absatz 11) sollte so konzipiert werden, daß es die Durchführung des Programms nicht behindert bzw. zu Verzögerungen oder Verwirrung führt. Die Entwicklungspartnerschaften (Absatz 12) sollten 2. 8. in allen Mitgliedstaaten durchführbar sein. Es ist von zentraler Bedeutung, daß ihre Pläne strategisch ausgerichtet und auf andere Programme und Maßnahmen abgestimmt sind, was ein anspruchsvolleres Konzept in bezug auf die Informationen für potentielle Interessenten und das Auswahlverfahren an sich voraussetzt. Auch sind ausführliche Informationen über lokale /regionale/nationale Prioritäten nötig, was eine weitere Aufga- be für die technische Unterstützung auf Mitgliedstaatsebene darstellt. 2. 9. Der Ausschuß hat die gemeinsame Maßnahme vom 26. April 1999 zur Kenntnis genommen, in deren Rahmen der Rat die Zweckmäßigkeit anerkannte, Asylbewerbern, die vor der Rückführung stehen, durch Bildungs- und Berufsbil- dungsmaßnahmen Fertigkeiten zu vermitteln, die ihnen in ihrem Herkunftsland von Nutzen sein werden (1), sollten die Mitgliedstaaten von der Kommission dazu angehalten werden, Maßnahmen zugunsten von Asylbewerbern in die Ent- wicklungspartnerschaften unter EQUAL aufzunehmen. 2. 10. Der WSA befürwortet Partnerschaften mit den PHARE-, TACIS- und MEDA-Staaten (Absatz 17). Die Vor- schriften und Regeln bezüglich der Zusammenarbeit zwischen EQUAL-Entwicklungspartnerschaften und ähnlichen Vorha- ben in Drittländern müssen überarbeitet und klargestellt werden, damit alle betroffenen Parteien Bescheid wissen, welche Erwartungen sie daran stellen können und welche Möglichkeiten es gibt. Die Mindestpartnerzahl sollte auf eins herabgesetzt werden, und alle Mitgliedstaaten sollten sich auf einheitliche transnationale Anforderungen einigen. Alle Betroffenen sollten hiervon unmißverständlich in Kenntnis gesetzt werden, was bei den laufenden Initiativen noch nicht der Fall ist. (1) Gemeinsame Maßnahme vom 26. April 1999 — vom Rat aufgrund von Artikel K. 3 des Vertrags über die Europäische Union angenommen — betreffend Projekte und Maßnahmen zur konkreten. Unterstützung der Aufnahme und der freiwilligen Rückführung von Flüchtlingen, Vertriebenen und Asylbewerbern einschließlich Soforthilfemaßnahmen für Personen, die infolge der jüngsten Ereignisse im Kosovo geflüchtet sind: ABl. L 114 vom 1. 5. 1999, S. 2; vgl. Artikel 5. c). 3. Spezifische Bemerkungen und Empfehlungen 3. 1. II. Aktionen im Rahmen von EQUAL-PGI M o d e l l e f ü r A k t i o n s a r t e n 3. 1. 1. Die drei Phasen der EP-Entwicklung in dem in der Kommissionsvorlage unterbreiteten Modell (Absatz 21) sollten möglichst reibungslos und ohne bürokratische Verzögerungen ineinander übergehen. A u f b a u v o n E n t w i c k l u n g s p a r t n e r s c h a f t e n 3. 1. 2. Es ist unbedingt notwendig, während der kurzen Entwicklungsphase (Absatz 25) Informationen über themati- sche Prioritäten, die Arbeitsmarktlage usw. verfügbar zu machen und potentielle Bewerber klar über die genauen Anforderungen zu unterrichten. Ferner sind Verbindungen zu bisherigen Initiativen nötig, was bedeutet, daß die entsprechen- den Ergebnisse und Informationen weiter verbreitet werden müssen. Auch zu anderen Programmen sollten Verbindungen geknüpft werden, insbesondere zu LEONARDO. Allerdings darf dies nicht dazu führen, daß nur (implizit oder explizit) Bewerber in Frage kommen, die über Erfahrungen mit den Programmen ADAPT und BESCHA¨ FTIGUNG verfügen. A u s w a h l l e i t l i n i e n f ü r d i e D u r c h f ü h r u n g d e r P G I 3. 1. 3. Die in Absatz 26 aufgeführten Kriterien müssen noch durch weitere Informationen vor allem in bezug auf Zielorientierung, Bewertung, Verbreitung und Mainstreaming ergänzt werden. Diesen Aspekten kommt eine so ausschlagge- bende Bedeutung für EQUAL zu, daß sich die Partnerschaften von Anfang an eindeutig darauf verpflichten sollten. V e r e i n b a r u n g D i e l u n g s p a r t n e r s c h a f t ü b e r d i e E n t w i c k - 3. 1. 4. Die Vereinbarung über die Entwicklungspartner- schaft ist ein hochwichtiges Dokument. Die Partnerschaften sollten bezüglich des Inhalts und der Verwendung während der Dauer der Partnerschaft umfassend angeleitet werden. T r a n s n a t i o n a l e Z u s a m m e n a r b e i t 3. 1. 5. Die transnationalen Partnerschaften sollten flexibel angelegt sein. Neben vollwertigen Partnerschaften kann es auch Formen geben, bei denen sich die Partner nur für die Dauer eines bestimmten Projekts mit demselben Thema beschäftigen. Es wäre zu überlegen, inwieweit zwischen denje- nigen Mitgliedstaaten, bei denen es bereits transnationale Partnerschaften gibt, Informationen ausgetauscht und even- tuell gemeinsame Entscheidungsverfahren eingeführt werden, bevor die Ausschreibung erfolgt. 3. 1. 6. Alle Mitgliedstaaten sollten die transnationale Zu- sammenarbeit nach ein und demselben Konzept durchführen, damit die Partner nicht widersprüchlichen Vorschriften ausge- setzt sind, was bei den laufenden Programmen Beschäftigung und Adapt zu erheblichen Problemen geführt hat. C 75/18 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 15. 3. 2000 N a c h w e i s d e r r u n g e r f o r d e r l i c h e n K o f i n a n z i e - 3. 2. III. Aktionen auf europäischer Ebene 3. 1. 7. Der vorgeschriebene Nachweis der verfügbaren Kofi- nanzierung (Absatz 33) wäre zu überprüfen. Die geltenden Vorschriften in bezug auf die Kofinanzierungsquelle und die Auditanforderungen für den entsprechenden Nachweis (insbesondere im Zusammenhang mit KMU) haben zahlreiche Projekte ernstlich beeinträchtigt und stehen in unmittelbarem Widerspruch zu den Zielsetzungen der Gemeinschaftsinitiati- ven. A n w e n d u n g d e r E S F - B e s t i m m u n g e n Es wäre zu erwägen, durch den U¨ bergang auf mehr- 3. 1. 8. jährige Vorhaben und eine Vereinfachung der Verwaltungsver- fahren und -sprache den bürokratischen Aufwand zu reduzie- ren, der sich aus der Anwendung der (im allgemeinen auf einjährige Projekte ausgerichteten) ESF-Bestimmungen ergibt. Abgesehen davon, daß der für ein Vorhaben angesetzte Zeitplan verlängert werden können sollte, wären von Anfang an längere Zeiträume in Betracht zu ziehen. Verlängerungen werden meistens erst vereinbart, wenn ein Projekt schon weit vorangeschritten ist, und können einen erheblichen zusätzlichen Verwaltungsaufwand verursachen. Einige Projekte sollten auf 5 bis 6 Jahre anberaumt werden, damit die Ergebnis- se über einen längeren Zeitraum demonstriert werden können. Dies ist notwendig, um dauerhafte Vorteile aus Pilotvorhaben zu ziehen. Die Auswirkungen einer flexiblen Handhabung der ESF- Bestimmungen (Absatz 36) müssen umfassend geprüft und den potentiellen Teilnehmern muß reiner Wein eingeschenkt werden (insbesondere bezüglich der Förderfähigkeit). Auch sollten die Auswirkungen des ESF insgesamt auf die Initiativen untersucht werden, da viele seiner geltenden Bestimmungen nicht auf transnationale Pilotvorhaben anwendbar sind und den Leitgedanken und Zielen des Programms zuwiderlaufen. M e c h a n i s m e n , d i e a u f U n i o n s e b e n e w i r k e n s o l l e n Der WSA befürwortet die vorgeschlagene U¨ berprü- 3. 2. 1. fung der Themen auf Unionsebene und die regelmäßige Bewertung des Nutzens von EQUAL in bezug auf den nationa- len Aktionsplan für Beschäftigung, doch hält er die Einrichtung von neuen Diskussionsforen zusätzlich zu den bereits existie- renden für überflüssige Doppelarbeit. Es geht darum, die wesentlichen Informationen den relevanten Empfängern zu übermitteln, und es kann dabei leicht passieren, daß das Mittel den Zweck überlagert. Die Aufgaben und Zuständigkeiten des Büros für 3. 2. 2. technische Unterstützung (Absatz 47) sollten klar abgesteckt und allen betroffenen Parteien rechtzeitig mitgeteilt werden; die Beziehungen zwischen diesem Büro und den einzelstaatlichen Stellen für technische Unterstützung sollten geklärt werden. 3. 3. IV. Erarbeitung der Programme V o r g e s c h l a g e n e r I n h a l t v o n P G I 3. 3. 1. Eine PGI sollte zusätzlich zu den in Absatz 49 erläuterten Elementen eine ausführliche U¨ berprüfung des Ver- hältnisses zwischen EQUAL und der Durchführung anderer EU- und nationaler Programme enthalten und darüber hinaus Maßnahmen aufzeigen, durch die eine harmonische Zusam- menarbeit gewährleistet werden kann. Die Mitgliedstaaten sollten überlegen, wie U¨ berschneidungen und widersprüchli- che Zielsetzungen vermieden und größtmögliche Synergien erzielt werden können. V o r g e s c h l a g e n e r F i n a n z i e r u n g s r a h m e n f ü r P G I V e r b r e i t u n g v o n b e i s p i e l h a f t e n V e r f a h r e n u n d M a i n s t r e a m i n g d e r T ä t i g k e i t e n 3. 3. 2. Der Finanzierungsrahmen (Absatz 50) sollte einfa- cher sein als bisher, um zeitaufwendige, kontraproduktive nachträgliche Programmänderungen zu vermeiden. 3. 1. 9. Die Konzentration auf die Verbreitung (Absatz 37) und die Verlagerung des Schwerpunkts auf das Mainstreaming in europäischen und einzelstaatlichen Programmen ist zu begrüßen. Verbindungen zu einzelstaatlichen Maßnahmen sollten besonders stark gefördert werden, wozu jedoch geeigne- te Durchführungs- und U¨ berwachungsstrukturen zu ent- wickeln wären. Die Bereitstellung von Mitteln für konsequente Verbreitung und Mainstreaming (Absatz 38) ist positiv zu bewerten, doch sollte das damit verbundene Entscheidungsver- fahren gestrafft und effizient gemacht werden. T e c h n i s c h e H i l f e 3. 1. 10. Technische Hilfe ist für die praktische und effiziente Durchführung des Programms unabdingbar (Absätze 40-42). Sie sollte zu 100 % finanziert werden (entsprechend dem EU-Büro für technische Unterstützung). 3. 3. 3. Die Interventionssätze für Entwicklungspartnerschaf- ten (EP) sollten überprüft werden, um sehr experimentellen Vorhaben eventuell höhere Sätze zu gewähren. Alternativ dazu könnten gleitende Sätze in Betracht gezogen werden, so daß Vorhaben mit ESF-Mitteln auf den Weg gebracht werden und später der U¨ bergang auf die vorgeschriebene Kofinanzierung erfolgt. Damit könnte auch die Nachhaltigkeit sowie das Mainstreaming-Potential der jeweiligen Projekte genauer ein- geschätzt werden. 3. 3. 4. Die Begleitungs- und Bewertungsmodalitäten sollten untersucht werden (Absatz 50). In die Statistiken betreffend den ESF sollten auch qualitative Daten bezüglich Innovationen und Pilottätigkeiten einfließen. Ferner sollten die EP wesentlich genauer in bezug auf die von ihnen selbst durchzuführenden Bewertungen angeleitet werden, wobei einheitliche Bewer- tungselemente vorzusehen sind, um Vergleiche zu ermögli- chen. 15. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 75/19 3. 3. 5. Auch das Auditverfahren wäre zu überprüfen, wobei von Anfang an der Schwerpunkt auf genaue und relevante Informationen sowie auf die Verwendung gemeinsamer Syste- me — anstatt der bisher üblichen Einzelfall-Ansätze — gelegt werden sollte. Z e i t p l ä n e f ü r d i e U¨ b e r m i t t l u n g u n d G e n e h - m i g u n g d e r P G I Die Zeitpläne für die U¨ bermittlung und Genehmi- 3. 3. 6. gung der Pläne (Absatz 53) (im übrigen gilt dies für alle Phasen) sollten in Abhängigkeit von der voraussichtlichen Entwicklung überprüft werden, und dies sollte im Programm berücksichtigt werden. Derzeit werden für Programme häufig fiktive Zeitpläne aufgestellt, von denen alle Betroffenen wissen, daß sie un- realistisch sind. Damit wird die Wirksamkeit von Programmen und ihr Ruf unterminiert. B e g l e i t u n g u n d B e w e r t u n g d e r n a t i o n a l e n P r o g r a m m e Die Rolle der Begleitausschüsse sollte aufgewertet 3. 3. 7. werden (Absatz 55), wobei durch entsprechende Strukturen für eine qualitativ hochwertige Arbeit und für wirksame Verbindungen zu anderen wichtigen Gremien zu sorgen wäre. 3. 3. 8. Wie bereits erwähnt sollte die Ermittlung des Ent- wicklungsstands der Programme dahingehend abgeändert wer- den, daß nicht nur einfach die Ergebnisse erfaßt werden, sondern auch die innovativen und transnationalen Aspekte des Programms sowie Spin-off-Ergebnisse und neugewonnene Erkenntnisse berücksichtigt werden. 3. 3. 9. Der Zeitplan für die Programmbewertung (auf Mitgliedstaats- und auf EU-Ebene) sollte sicherstellen, daß Informationen rechtzeitig — und weder zu früh noch zu spät — bereitstehen, um weitere Entwicklungen beeinflussen zu können. Brüssel, den 26. Januar 2000. Die Präsidentin des Wirtschafts- und Sozialausschusses Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem „Vorschlag für eine Verordnung des Europäischen Parlaments und des Rates zur Klarstellung der Verordnung (EG) Nr. 2223/96 des Rates im Hinblick auf die Grundsätze für die Verbuchung von Steuern und Sozialbeiträgen“ (2000/C 75/08) Der Rat beschloß am 14. Januar 2000, den Wirtschafts- und Sozialausschuß gemäß Artikel 262 des EG-Vertrags um Stellungnahme zu dem vorgenannten Vorschlag zu ersuchen. Der Wirtschafts- und Sozialausschuß beschloß, für die Erarbeitung dieser Stellungnahme Herrn Cal als Hauptberichterstatter zu bestellen. Der Ausschuß verabschiedete auf seiner 369. Plenartagung am 26. und 27. Januar 2000 (Sitzung vom 26. Januar) mit 79 Ja-Stimmen und 3 Stimmenthaltungen folgende Stellungnahme. 1. Einleitung Im Europäischen System Volkswirtschaftlicher Ge- 1. 1. samtrechnungen (ESVG) ist u. a. der Finanzierungsbedarf der öffentlichen Verwaltungen der Mitgliedstaaten bzw. das öffentliche Defizit definiert. Dieser Begriff ist im Rahmen des Protokolls über das Verfahren bei einem übermäßigen Defizit von wesentlicher Bedeutung, das wiederum für den Stabilitäts- und Wachstumspakt maßgeblich ist. Für die Zwecke des Protokolls muß das öffentliche Defizit jedes Mitgliedstaats rasch berechnet werden können, und die Daten müssen vergleichbar und transparent sein. 1. 2. Einige Mitgliedstaaten geben in diesem Zusammen- hang die (gemäß den Veranlagungen und Erklärungen) tatsäch- lich geschuldeten Abgaben und Beiträge an, andere weisen die tatsächlich vereinnahmten Beträge aus. Im letztgenannten Fall treten häufig Verspätungen auf, während im erstgenannten Beträge enthalten sind, die niemals eingehen, da sie Steuern entsprechen, die wegen Zahlungsunfähigkeit, Konkurs etc. nicht abgeführt wurden. 1. 3. Die Kommission schlägt daher vor, „daß die in dem System verbuchten Steuern und Sozialbeiträge keine Beträge enthalten sollen, deren Einziehung unwahrscheinlich ist und daß infolgedessen Steuern und Sozialbeiträge, die auf der


title: QUESTION ÉCRITE E-0111/00 posée par Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) à la Commission. Pollution du fleuve Tea, en Galice.

eurovoc_concepts:
EU law
Galicia
environmental impact
environmental protection
impact study
pollution of waterways
reparcelling

text: 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/85 intitulØ «Options et limites de l(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)impact socio-Øconomique des programmes groupe, europØens de RDT», est envoyØ directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au secrØtariat du Parlement. Les recommandations du groupe d(cid:146)experts sont actuellement prises en compte dans le cadre du contr(cid:244)le et de l(cid:146)Øvaluation du programme-cadre. (2000/C 330 E/093) QUESTION (cid:201)CRITE E-0110/00 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: DØcentralisation des liaisons aØriennes (26 janvier 2000) Dans le cadre des prØvisions dont le commissaire compØtent pour les transports a fait part au sujet de l(cid:146)europØanisation de l(cid:146)espace aØrien communautaire aprŁs la situation chaotique de ces derniŁres annØes, la Commission entend-elle favoriser la dØcentralisation des liaisons aØriennes en dØveloppant de nouveaux aØroports internationaux, comme celui de Santiago de Compostelle, en Galice (Espagne), pour Øviter les encombrements dus (cid:224) une concentration irrationnelle des vols (cid:224) Madrid, oø le gouvernement espagnol entend axer les investissements aØroportuaires sur l(cid:146)amØnagement de nouvelles pistes et mŒme d(cid:146)un nouvel aØroport? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (8 mars 2000) En vertu de la lØgislation communautaire existante en matiŁre de transport aØrien intracommunautaire, les transporteurs aØriens prennent les dØcisions nØcessaires concernant la structure de leur rØseau, notamment la frØquence des vols et la localisation des points de connexion, sur la base de leurs propres considØrations la disponibilitØ de commerciales, en tenant compte de facteurs tels que les redevances aØroportuaires, crØneaux horaires et la taille des marchØs (cid:224) desservir. Cependant, en ce qui concerne les vols depuis et vers les pays tiers, la plupart des accords bilatØraux sur les services aØriens conclus individuellement par les (cid:201)tats membres comprennent des rŁgles qui restreignent la capacitØ des aØroports rØgionaux (cid:224) attirer du trafic supplØmentaire. La Commission est d(cid:146)avis que les interventions publiques directes dans les dØcisions commerciales des transporteurs aØriens quant (cid:224) la localisation des opØrations devraient Œtre limitØes (cid:224) des situations particuliŁres, telles que la sauvegarde des opØrations de service public ou la rØpartition du trafic au sein d(cid:146)un systŁme aØroportuaire sur la base des rŁgles spØcifiques Øtablies par la lØgislation communautaire. Des interventions plus gØnØrales visant (cid:224) orienter le trafic d(cid:146)un aØroport vers un autre sont incompatibles avec les rŁgles et les objectifs de la libØralisation du transport aØrien. la Commission Øtudie actuellement Nonobstant ces principes gØnØraux, la concentration croissante des opØrations de transport aØrien vers quelques aØroports de premiŁre catØgorie pourrait Œtre attØnuØe par des mesures de soutien adØquates destinØes (cid:224) renforcer le r(cid:244)le des aØroports rØgionaux (secondaires) dans l(cid:146)ensemble du systŁme aØroportuaire. Elle a l(cid:146)intention de prØsenter les rØsultats de cet examen en 2001. En outre, la Commission poursuivra et renforcera ses efforts en vue de conclure, au nom de l(cid:146)ensemble de la CommunautØ, des accords de transport aØrien avec des pays tiers afin d(cid:146)amØliorer la possibilitØ pour les aØroports rØgionaux d(cid:146)attirer davantage de trafic. la question de savoir si (2000/C 330 E/094) QUESTION (cid:201)CRITE E-0111/00 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Pollution du fleuve Tea, en Galice (26 janvier 2000) Selon des organisations Øcologistes, le fleuve Tea qui traverse les terres de Condado, en Galice, et se jette dans le Minho, subit actuellement de graves dommages, dßs (cid:224) des travaux de remembrement dans la C 330 E/86 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 municipalitØ de Covelo, qui n(cid:146)ont fait l(cid:146)objet d(cid:146)aucune Øvaluation environnementale. Le gouvernement de la CommunautØ autonome de Galice, responsable des travaux, a lui-mŒme proposØ que le fleuve Tea soit inclus dans le rØseau Natura 2000. Compte tenu du fait que les travaux de remembrement sont financØs par le FEOGA, la Commission est-elle disposØe (cid:224) mener une enquŒte afin d(cid:146)Øtablir les responsabilitØs pour les dØg(cid:226)ts Øcologiques causØs? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (7 mars 2000) L(cid:146)Espagne a proposØ que le site «R(cid:237)o Tea», d(cid:146)une superficie de 88 hectares, les sites d(cid:146)importance communautaire (SIC) du rØseau Natura 2000, en vertu de la directive 92/43/CEE du Conseil du 21 mai 1992 concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages (1). figure parmi En rØponse (cid:224) la question Øcrite de l(cid:146)Honorable Parlementaire et (cid:224) une pØtition adressØe (cid:224) la Commission des pØtitions du Parlement europØen (2), la Commission mŁne une enquŒte afin d(cid:146)Øvaluer si la lØgislation communautaire pertinente en matiŁre d(cid:146)environnement a ØtØ respectØe dans ce cas. Des informations complØmentaires Øtant la Commission a envoyØ une lettre demandant aux autoritØs espagnoles de faire part de leurs observations (cid:224) ce sujet. indispensables, La Commission n(cid:146)hØsitera pas (cid:224) engager toutes les mesures nØcessaires, y compris un recours (cid:224) la procØdure visØe (cid:224) l(cid:146)article 226 (ex-article 169) du traitØ CE, afin d(cid:146)assurer le respect total de la lØgislation. JO L 206 du 22. 7. 1992. (1) (2) 365/99. (2000/C 330 E/095) QUESTION (cid:201)CRITE P-0117/00 posØe par Mathieu Grosch (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Interdiction des vols de nuit (cid:224) l(cid:146)aØroport national de Zaventem (B) La vice-PremiŁre ministre et ministre de la MobilitØ et des Transports du gouvernement belge a soumis un projet d(cid:146)arrŒtØ ministØriel le 31 dØcembre 1999, qui fut retirØ le 12 janvier 2000 dans la perspective d(cid:146)une concertation plus large. Par ce projet d(cid:146)arrŒtØ, la ministre belge voulait fixer des quotas de bruit en instaurant un systŁme de plafonds sonores, mais cet arrŒtØ stipulait aussi qu(cid:146)(cid:224) partir de l(cid:146)ØtØ 2003, plus aucun vol commercial ne serait autorisØ entre 1 heure et 5 heures du matin. Ce projet d(cid:146)arrŒtØ ministØriel se base notamment sur l(cid:146)article 9 du rŁglement europØen 2408/92 (1) du Conseil du 23 juillet 1992, concernant l(cid:146)accŁs des transporteurs aØriens communautaires aux liaisons aØriennes intracommunautaires, qui prØvoit en cas de «problŁmes graves de congestion et/ou en matiŁre d(cid:146)environnement» la possibilitØ pour l(cid:146)(cid:201)tat responsable «d(cid:146)imposer des conditions, de limiter ou refuser l(cid:146)exercice des droits de trafic». De quelle maniŁre l(cid:146)«obligation d(cid:146)informer, au moins trois mois avant l(cid:146)application de la mesure, les 1. autres (cid:201)tats membres et la Commission», prØvue dans le rŁglement 2408/92 (cid:224) l(cid:146)article 9, alinØa 3, aurait- elle dß Œtre suivie par la ministre belge de la MobilitØ et des Transports? En l(cid:146)absence d(cid:146)une lØgislation europØenne relative (cid:224) l(cid:146)interdiction de vols de nuit, cette mesure prØvue 2. dans le projet d(cid:146)arrŒtØ ministØriel d(cid:146)interdire des vols de nuit uniquement (cid:224) l(cid:146)aØroport national de Zaventem ne constitue-t-elle pas une distorsion de la concurrence entre les transporteurs aØriens belges et europØens dØcrite dans l(cid:146)article 9, alinØa 2, quatriŁme tiret? (1) JO L 240 du 24. 8. 1992, p. 8


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0106/00 från Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) till kommissionen. Finansiellt stöd till infrastrukturerna i de öst- och centraleuropeiska kandidatländerna ‐ projektens kvalitet.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
accession to the European Union
eligibility criteria
energy grid
telecommunications
transport infrastructure

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/25 (2000/C 374 E/030) SKRIFTLIG FR¯GA E-0106/00 fr(cid:229)n Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) till kommissionen (26 januari 2000) ˜mne: Finansiellt st(cid:246)d till infrastrukturerna i de (cid:246)st- och centraleuropeiska kandidatl(cid:228)nderna (cid:129) projektens kvalitet Europeiska unionen har beslutat att ge ekonomiskt st(cid:246)d till de (cid:246)st- och centraleuropeiska kandidatl(cid:228)nderna s(cid:229) att de kan anpassa niv(cid:229)n och kvaliteten p(cid:229) sina respektive infrastrukturer inf(cid:246)r den utvidgade gemensamma marknaden (Phare-programmet, strukturpolitiskt f(cid:246)ranslutningsinstrument). T(cid:228)nker kommis- sionen utarbeta n(cid:229)gra tekniska rekommendationer som skall beaktas vid genomf(cid:246)randet av de infrastruk- turprojekt som man beviljar st(cid:246)d till, f(cid:246)r att uppn(cid:229) en viss kvalitetsniv(cid:229) som garanterar driftskompatibi- liteten mellan dessa n(cid:228)t och EU:s n(cid:228)t? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 mars 2000) St(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r det strukturpolitiska f(cid:246)ranslutningsinstrumentet (ISPA) kan erh(cid:229)llas dels f(cid:246)r trans- portinfrastrukturprojekt, som (cid:228)ven gynnar h(cid:229)llbar r(cid:246)rlighet, dels f(cid:246)r milj(cid:246)(cid:229)tg(cid:228)rder. Energi- och telekom- munikationsprojekt kan finansieras genom Phare. Transportprojekt som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till ISPA-st(cid:246)d g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r mottagarl(cid:228)nderna att anpassa sig till regelverket f(cid:246)r denna sektor. ISPA bidrar (cid:228)ven till att uppn(cid:229) m(cid:229)len f(cid:246)r anslutningspartnerskapen och till samtrafik, driftskompatibilitet hos nationella transportn(cid:228)t och byggandet av transeuropeiska transportn(cid:228)t liksom tillg(cid:229)ngen till dessa n(cid:228)t. Kommissionen har uppr(cid:228)ttat referensramar f(cid:246)r finansieringen av transportinfrastruktur inom ramen f(cid:246)r ISPA. I det dokumentet, som granskades av ISPA:s f(cid:246)rvaltningskommittØ i december 1999, fastst(cid:228)lls de villkor som skall vara uppfyllda f(cid:246)r att projekt skall beviljas ISPA-st(cid:246)d. Alla transports(cid:228)tt (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade, (cid:228)ven om j(cid:228)rnv(cid:228)gstransport kommer att gynnas med h(cid:228)nvisning till fr(cid:228)mjandet av h(cid:229)llbar r(cid:246)rlighet. Projekt som leder till (cid:246)kad samtrafik och driftskompabilitet kommer att prioriteras. I ett f(cid:246)rs(cid:246)k att h(cid:246)ja kvaliteten finns (cid:228)ven en m(cid:246)jlighet att erh(cid:229)lla st(cid:246)d f(cid:246)r tekniska f(cid:246)rberedelser av st(cid:246)dprojekt. Inom telekommunikationssektorn m(cid:229)ste kandidatl(cid:228)nderna anta gemenskapens regelverk, som innefattar relevanta europeiska och internationella standarder. Genom de flernationella Phare-programmen tillhanda- h(cid:229)lls utbildning inom detta omr(cid:229)de. Gemenskapens strategi i detta sammanhang (cid:228)r att fr(cid:228)mja deltagande av privat kapital i utvecklingen av sektorn, till exempel genom internationella finansiella institutioner och aff(cid:228)rsbanker. Investerarnas risk minskas genom kravet p(cid:229) att de stabila regelramar, som gemenskapens regelverk tillhandah(cid:229)ller, skall antas. Driftskompabilitet med och mellan kandidatl(cid:228)nderna har uppn(cid:229)tts i stor utstr(cid:228)ckning. (2000/C 374 E/031) SKRIFTLIG FR¯GA E-0119/00 fr(cid:229)n Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen (27 januari 2000) ˜mne: Oms(cid:228)ttningsskatt p(cid:229) personbefordran (cid:129) EU-direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 Direktiv 77/388/EEG (1) av den 17 maj 1977 behandlar oms(cid:228)ttningsskatt p(cid:229) personbefordran. Hittills har endast tre av de femton medlemsstaterna ((cid:214)sterrike, Tyskland och Belgien) genomf(cid:246)rt detta direktiv och b(cid:228)r upp oms(cid:228)ttningsskatt p(cid:229) personbefordan p(cid:229) sina territorier. Denna best(cid:228)mmelse orsakar ytterligare byr(cid:229)kratiska p(cid:229)frestningar och en extra kostnadsbelastning f(cid:246)r de persontransportf(cid:246)retag som tillhanda- h(cid:229)ller persontransporttj(cid:228)nster p(cid:229) dessa tre territorier. Detta f(cid:246)rh(cid:229)llande st(cid:229)r helt i strid med principen om fri r(cid:246)rlighet och fr(cid:228)mjandet av gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verksamhet. Mot denna bakgrund uppmanas kommis- sionen l(cid:228)gga fram f(cid:246)ljande information:


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt - övergångsbestämmelser för Republiken Österrike och Republiken Portugal"

eurovoc_concepts:
Austria
Portugal
VAT
VAT rate
derogation from EU law
property leasing

text: 15. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/21 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt — övergångsbestämmel- ser för Republiken O¨ sterrike och Republiken Portugal” (2000/C 75/09) Den 13 januari 2000 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Ekonomiska och sociala kommittén beslutade att utnämna Mario Sepi till huvudföredragande med ansvar för att bereda ärendet. Vid sin 369:e plenarsession den 26–27 januari 2000 (sammanträdet den 26 januari 2000) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 84 röster för, 1 emot och 3 nedlagda röster. 1. Kommittén godkänner kommissionens förslag att för- länga O¨ sterrikes tillstånd att avvika från artikel 28. 2 i sjätte momsdirektivet 77/388/EEG och att till och med den 31 de- cember 1998 tillämpa en reducerad skattesats för uthyrning av fast egendom avsedd som bostad. 2. Kommittén godkänner också kommissionens förslag att förlänga även Portugals tillstånd att avvika från artikel 28. 2 i ovannämnda sjätte momsdirektiv och att till och med den 31 december 1991 tillämpa en reducerad skattesats för restaurangtjänster. Kommitté noterar de skäl som O¨ sterrike framfört vid 1. 1. begäran om denna förlängning (begränsad till den övergångs- period som anges i artikel 28 l i sjätte momsdirektivet) och delar kommissionens uppfattning att eftersom det rör sig om uthyrning av fast egendom avsedd för bostäder bör risken för snedvridning av konkurrensen anses vara obefintlig. A¨ ven i detta fall anser kommittén att de skäl Portugal 2. 1. ger för återinförandet av en reducerad skattesats (begränsat till den övergångsperiod som fastställs i artikel 28 l i ovannämnda momsdirektiv) är giltiga, och anser — som kommissionen — att det inte finns någon risk för någon snedvridning av konkurrensen, eftersom det rör sig om restaurangtjänster och en åtgärd som är begränsad till en enskild medlemsstat. Bryssel den 26 januari 2000. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Initiativ från Förbundsrepubliken Tyskland och Republiken Finland inför antagandet av rådets förordning om insolvensförfaranden, förelagt rådet den 26 maj 1999"

eurovoc_concepts:
EU Member State
Finland
Germany
bankruptcy
financial solvency
multinational enterprise

text: 15. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/1 II (Förberedande rättsakter) EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTE´ N Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Initiativ från Förbundsrepubliken Tyskland och Republiken Finland inför antagandet av rådets förordning om insolvensförfaranden, förelagt rådet den 26 maj 1999” (1) (2000/C 75/01) Den 22 juli 1999 beslutade rådet i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda initiativ. Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som ansvarat för beredningen av ärendet, antog sitt yttrande den 14 december 1999. Föredragande var Guido Ravoet. Vid sin 369:e plenarsession den 26–27 januari 2000 (sammanträdet den 26 januari) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 97 röster för och 2 röster emot. 1. Inledning 1. 1. I förslaget till förordning upprepas ordagrant bestäm- melserna i Brysselkonventionen av den 23 november 1995 om insolvensförfaranden, med undantag för kapitel V om EG-domstolens tolkning. 1. 2. Initiativets målsättning är att påskynda genomförandet av nämnda konvention och att göra den direkt tillämplig i medlemsstaterna för att förbättra insolvensförfaranden med gränsöverskridande inverkan. 2. 1. 2. Förordningen skall inte tillämpas på försäkringsföre- tag, kreditinstitut, investmentföretag som tillhandahåller tjänst- er som innebär hantering av medel eller värdepapper för tredje mans räkning eller kollektiva investmentföretag, eftersom särskilda bestämmelser redan gäller för dessa. 2. 2. Förslag till system 2. Allmänna kommentarer 2. 1. Tillämpningsområde 2. 1. 1. Föreslagna förordning skall tillämpas på kollektiva insolvensförfaranden som innebär att gäldenären — oavsett om det är en fysisk eller juridisk person — helt eller delvis berövas rådigheten över sina tillgångar och att en förvaltare utses. De förfaranden som avses anges för varje medlemsstat i en bilaga. (1) EGT C 221, 3. 8. 1999, s. 8. 2. 2. 1. promiss mellan Det system som föreslås i förordningen är en kom- — å ena sidan principen om att en konkurs är unik och allmängiltig, vilket i konkurs blir föremål för ett enda förfarande som har samma verkan i alla andra medlemsstater, innebär att ett företag som gått — å andra sidan territorialprincipen och principen om paral- lella konkurser, som innebär att ett förfarande kan inledas i varje medlemsstat där gäldenären har tillgångar och att dess verkan begränsas till detta land. C 75/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 3. 2000 2. 2. 2. I förordningen införs principen med ett huvudförfar- ande som inleds i den medlemsstat där gäldenärens huvudsak- liga intressen finns, och som erkänns och har verkan i de andra medlemsstaterna utan formaliteter. För bolag skall sätet anses vara platsen för de huvudsakliga intressena, om inte annat visas. 2. 2. 3. Domstolarna i en annan medlemsstat än den där gäldenärens huvudsakliga intressen finns har behörighet att inleda ett insolvensförfarande endast om gäldenären har ett driftställe i denna medlemsstat. Verkan av detta förfarande får enbart omfatta gäldenären tillhörig egendom inom denna medlemsstat. När ett sådant förfarande inleds, efter det att ett huvudförfarande inletts, talar man om sekundärförfarande, vilket måste vara ett likvidationsförfarande. 2. 2. 4. Rätt att begära att ett sekundärförfarande inleds har förvaltaren i huvudförfarandet samt varje annan person eller myndighet som enligt lagen i den medlemsstat där nämnda begäran framställs har rätt att begära att ett insolvensförfarande inleds. 2. 4. 2. En förvaltare av ett huvudförfarande har behörighet att verka i andra medlemsstater enligt lagen i inledningsstaten, så länge inget sekundärförfarande har inletts där. Förvaltaren har rätt att överföra gäldenärens egendom från den medlems- stat där den befinner sig, utom när det är fråga om sakrättsligt skydd eller återtagandeförbehåll. Förvaltaren skall emellertid respektera rättsordningen i den medlemsstat där han verkar när han utövar sin behörighet. 2. 4. 3. Beslut som fattats av en domstol om att inleda ett insolvensförfarande erkänns utan formaliteter. Sådana beslut skall verkställas i enlighet med artiklarna i Brysselkonventionen av den 27 september 1968 om domstols behörighet och om verkställighet av domar på privat- och handelsrättens område. Enligt dessa bestämmelser kan beslut som fattats i en avtalsstat, och som är verkställiga i denna, genomföras i en annan stat efter det att ett verkställighetsbeslut utfärdats på begäran av intressenter. 2. 2. 5. Det finns bestämmelser för att säkerställa samord- ningen mellan huvudförfarandet och ett eller flera sekundärför- faranden. Förvaltarna är till exempel skyldiga att informera varandra, förvaltaren i huvudförfarandet har möjlighet att begära att ett sekundärförfarande läggs ner och ett eventuellt överskott i sekundärförfarandet kan överföras till huvudför- farandet. 3. Särskilda kommentarer 3. 1. Initiativets fördelar 2. 3. Tillämplig lag 2. 3. 1. ”Tillämplig lag” när det gäller förfarandet och dess inverkan är i princip rättsordningen i den medlemsstat där förfarandet inleds (eller kommer att inledas). Denna rättsord- ning anger alla förutsättningar för att inleda, genomföra och slutföra ett insolvensförfarande. 2. 3. 2. Särskilda bestämmelser finns fastställda för att lösa vissa problem. Detta gäller i synnerhet anställningsavtal, där verkan av ett insolvensförfarande uteslutande skall regleras av den medlemsstats lag som är tillämplig på anställningsavtalet. Andra bestämmelser avser bland annat återtagandeförbehåll, kvittning, tredjemansskydd och fastighetsavtal. 2. 4. Erkännande av förfarande Ekonomiska och sociala kommittén ser positivt på 3. 1. 1. en gemenskapsförordning i syfte att lösa de problem som uppstår i samband med konkurser med vissa internationella aspekter och därigenom påskynda genomförandet av Bryssel- konventionen från 1995 om insolvensförfaranden. Detta ini- tiativ bör bidra till en integration av de nationella ekonomierna inom ramen för inre marknaden. 3. 1. 2. Initiativet välkomnas än mer med tanke på att det är det första som rådet tar på det civilrättsliga området som inte har direkt samband med konsumentskydd. Rådet utnyttjar därmed de nya möjligheter som fastställdes genom Amster- damfördraget. 3. 1. 3. ESK vill emellertid understryka att man bör undvika ett alltför komplicerat system som inte går att använda i praktiken. Man tvingas i detta sammanhang konstatera att de flesta bestämmelserna i förslaget till förordning är mycket komplicerade. 2. 4. 1. Enligt förslaget till förordning skall ett beslut om att inleda ett insolvensförfarande i en medlemsstat erkännas i de andra medlemsstaterna. Detta utesluter emellertid inte att så kallade sekundärförfaranden inleds. 3. 1. 4. Dessutom vill ESK framhålla att det är viktigt att förordningen tillämpas i hela Europeiska unionen. Vi vill Irland och därför uttrycka vår önskan att Storbritannien, Danmark ansluter sig till förslaget och utnyttjar de möjligheter som de har genom Amsterdamfördragets protokoll. 15. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/3 3. 2. Målsättning 3. 2. 1. ESK vill framhålla att insolvensförfaranden inte bara syftar till att sanera skulder och att fördela tillgångar mellan borgenärer. Andra målsättningar bör ställas upp, som till exempel att se till att livskraftiga företag överlever och att bevara sysselsättningen. ESK kan i detta sammanhang med tillfredsställelse konstatera att förslaget till förordning inte bara avser likvidationsförfaranden utan även förfaranden som syftar till företagsrekonstruktion (se bilaga A). 3. 2. 2. ESK beklagar dock att den föreslagna förordningen inte avlägsnar de snedvridningar som uppstår på grund av skillnader mellan de nationella lagstiftningarna. I förordningen fastställs inte heller gemensamma mål för samtliga medlems- stater. A¨ ven om den föreslagna förordningen innebär vissa framsteg är den mycket blygsam och föga ambitiös. 3. 3. Behandlingstid 3. 3. 1. En kritisk synpunkt som ofta framförs i samband med insolvensförfaranden är att de tar alltför lång tid. ESK beklagar därför att förslaget till förordning inte återspeglar önskan om att förkorta förfarandena, till exempel genom att föreslå att man i de olika medlemsstaterna inför enhetliga påskyndningsmekanismer. 3. 4. Förslaget till system 3. 4. 1. ESK beklagar att den föreslagna förordningen inte på ett klart och tydligt sätt förordar principen om en unik och allmängiltig konkurs inom Europeiska unionen, vilket betyder att ett företag som konkursförklarats blir föremål för ett enda förfarande vars verkan erkänns i samtliga medlemsstater. Europeiska kommissionen gjorde uttalanden i denna riktning i samband med att Brysselkonventionen från 1995 slutfördes. 3. 4. 2. Man kan förstå att ett sådant system inte kan genomföras på världsomfattande nivå, men situationen är annorlunda inom EU, där medlemsstaterna utgör en inre marknad vilket i sig borde utesluta alla tankar på sekundär konkursförklaring. 3. 4. 4. Dessutom finns det risk för att möjligheten att inleda sekundärförfaranden kan leda till att huvudförfarandet blir meningslöst ur ekonomisk synvinkel. 3. 4. 5. na att rekonstruera företag med problem. Inrättandet av ett unikt förfarande skulle öka chanser- 3. 5. Tillämpningsområde 3. 5. 1. Att man utesluter kreditinstitut, försäkringsföretag, investmentföretag och kollektiva investmentföretag från till- lämpningsområdet bör ses som positivt. Dessa företag omfattas i själva verket av särskild reglering och en enhetlig kontroll — av myndigheten i det land där företagets huvudkontor befinner sig — och skulle knappast passa in i ett system som tillåter ett flertal förfaranden vars verkan begränsar sig till enskilda medlemsstater. 3. 6. Erkännande och verkställighet av beslut Kravet på erkännande riskerar att leda till tunga 3. 6. 1. förfaranden och medföra onödiga kostnader. ESK anser att de beslut som fattas inom ramen för den föreslagna förordningen automatiskt bör vara verkställiga. I detta sammanhang välkom- nar vi de arbeten som pågår på gemenskapsnivå i syfte att uppdatera och förenkla bestämmelserna i Brysselkonventionen från 1968 om domstols behörighet och om verkställighet av domar samt att omvandla dessa bestämmelser till förordning. 3. 6. 2. ESK anser för övrigt att man borde se till att förordningen omfattar ett erkännande inom EU av beslut som innebär förbud att utöva viss verksamhet för personer som genom inkorrekt förvaltning har bidragit till företagets kon- kurs. 3. 7. Kommentarer avseende artiklarna 3. 7. 1. Artikel 16 — det förefaller som om punkt 2 skall tolkas mot bakgrund av artikel 3. 4. Bör man inte införa en direkt hänvisning till denna i artikel 16. 2? 3. 7. 2. Artikel 18. 1 — vore det inte tydligare om man hänvisade till säkerhetsåtgärder av motsatt innebörd ”i sam- band med utövandet av denna behörighet”. Lösningen som innebär att en konkurs är allmängiltig 3. 4. 3. är utan tvekan den bästa, eftersom den garanterar att borge- närerna behandlas lika samt en snabb och rationell likvidation. Man kan i själva verket hysa farhågor för att det system som flera föreslagits, med ett huvudförfarande och eventuellt sekundärförfaranden, vars verkan begränsas till en enskild medlemsstat, i praktiken kommer att skapa olösliga problem. 4. Slutsatser 4. 1. Trots ovannämnda reservationer anser ESK att denna text är att föredra framför en total frånvaro av reglering av konkurser med internationella aspekter, men vi vill understry- ka att den endast bör betraktas som ett steg på vägen mot en mer komplett och ambitiös förordning. Ytterligare insatser bör C 75/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 3. 2000 i synnerhet göras för att få till stånd ett erkännande av principen om att en konkurs är unik och allmängiltig. ökad behörighet och att skapa större möjligheter att avbryta sekundärförfaranden. ESK anser att texten bör revideras i syfte att stärka 4. 2. huvudförfarandet i förhållande till sekundärförfarandena. En möjlig lösning vore att ge förvaltaren i huvudförfarandet Bryssel den 26 januari 2000. Kommittén välkomnar i detta sammanhang att en 4. 3. klausul om en översyn av Brysselkonventionen tillkom före dess slutförande. Enligt denna kan systemet bli föremål för en utvärdering på begäran av en avtalsstat och i vilket fall som helst tio år efter dess genomförande (artikel 53). Det vore önskvärt att införa en liknande bestämmelser i förslaget till förordning. Utvärderingen bör enligt vår mening göras efter fem år. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén — Den europeiska luftfartsnäringen: från inre marknad till globala utmaningar” (2000/C 75/02) Den 20 maj 1999 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 21 december 1999. Föredragande var Alexander-Michael von Schwerin. Vid sin 369:e plenarsession den 26–27 januari 2000 (sammanträdet den 26 januari) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 116 röster för och 3 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. I sitt meddelande ”Den europeiska luftfartsnäringen: från inre marknad till globala utmaningar” behandlar kommis- sionen den nuvarande situationen för den europeiska luftfarts- näringen, behovet av fortlöpande förbättringar av de europeis- ka flygbolagens effektivitet och konkurrenskraft samt de senaste tio årens avreglering av luftfartsnäringen. 1. 3. Enligt kommissionens uppfattning har de europeiska flygbolagen utvecklat innovativa strategier för att anpassa sig till marknadens tillväxt och till de utmaningar konkurrenssitua- tionen innebär. Under det senaste decenniet har de uppnått betydande produktivitetsförbättringar som har gjort det möj- ligt att skapa nya arbetstillfällen inom denna sektor. Branschen lider emellertid fortfarande av en hög grad av fragmentering och ekonomisk instabilitet i jämförelse med de viktigaste konkurrenterna, framför allt de nordamerikanska flygbolagen. Syftet med meddelandet är att göra en bedömning av 1. 2. de framsteg som gjorts på detta område och att undersöka vilka åtgärder som behövs för att öka branschens konkurrenskraft. Liberaliseringen och globaliseringen gör att marknaden 1. 4. blir alltmer konkurrensutsatt och att flygbolagen blir tvungna att genomföra stora omstruktureringar


title: Komission asetus (EY) N:o 181/2000, annettu 26 päivänä tammikuuta 2000, asetuksen (EY) N:o 1667/98 muuttamisesta ja Ruotsin interventioelimen hallussaan pitämän ohran vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun kohteena olevan määrän nostamisesta 597 718 tonniin

eurovoc_concepts:
Sweden
award of contract
barley
export
intervention agency

formats: pdf print

text: L 22/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 1. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 181/2000, annettu 26 päivänä tammikuuta 2000, asetuksen (EY) N:o 1667/98 muuttamisesta ja Ruotsin interventioelimen hallussaan pitämän ohran vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun kohteena olevan määrän nostamisesta 597 718 tonniin EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ja erityisesti sen 5 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) Komission asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 39/1999 (4), vahvistetaan interventioelinten hallussa olevien viljojen myyntiin saattamisen menettelyt ja edel- lytykset. Komission asetuksella (EY) N:o 1667/98 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2229/1999 (6), avataan pysyvä tarjouskilpailu Ruotsin interventioelimen hallussaan pitämän 572 550 ohra- tonnin viemiseksi; Ruotsi on ilmoittanut komissiolle interventioelimensä aikomuksesta lisätä 25 168 tonnilla vientiä varten tarjouskilpailutettavaa määrää; Ruotsin interventioelimen hallussaan pitämän ohran vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun kohteena oleva koko- naismäärä olisi nostettava 597 718 tonniin. määrien luetteloa; olisi muutettava erityisesti asetuksen (EY) N:o 1667/98 liitettä I. 4) Tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 1667/98 seuraavasti: 1) Korvataan 2 artikla seuraavasti: ”2 artikla Tarjouskilpailu koskee enintään 597 718 ohratonnia, 1. joka viedään kaikkiin kolmansiin maihin, lukuun ottamatta Amerikan yhdysvaltoja, Kanadaa ja Meksikoa. Alueet, joissa 597 718 tonnia ohraa on varastoituna, 2. mainitaan liitteessä I. ” 2) Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä. 2 artikla 3) perusteella Tarjouskilpailutettavien määrien vaikuttaa tarpeelliselta muuttaa alueiden ja varastoitujen kasvun Tämä asetus Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 191, 31. 7. 1993, s. 76. (4) EYVL L 5, 9. 1. 1999, s. 64. (5) EYVL L 211, 29. 7. 1998, s. 17. (6) EYVL L 271, 21. 10. 1999, s. 18. 27. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 22/43 LIITE ”LIITE I Varastointipaikka Ättersta Boarp Brännarp Broddbo 1 Broddbo 2 Djurön Ervalla Falun Fammarp Funbo-Lövsta Gamleby Gårdsjö Gävle Gimo Gistad Gullspång Halmstad (Engströms) Hästholmen Helsingborg Hova Kalmar Karlshamn Katrineholm Köping Laholm Mariestad Mjölby Moraby Motala Norrtälje Ormesta Österbybruk Otterbäcken Rimforsa Rök Signestorp Simonstorp Skivarp Söråker Stallarholmen Stavreviken Stockholm (Kvarnholmen) Tjustorp Värnamo Velanda Vimmerby (tonneina) Määrät 7 584 2 480 2 624 5 997 6 076 112 474 934 878 19 046 6 579 2 835 2 565 10 847 23 901 3 761 2 391 4 659 5 089 37 526 12 981 15 738 87 536 2 068 27 051 2 737 1 956 1 804 1 637 2 807 10 014 17 988 10 878 4 075 21 449 4 994 4 517 5 022 17 301 13 053 2 062 1 479 29 957 19 849 5 742 10 780 3 997”


title: Regulamento (CE) n.o 216/2000 da Comissão, de 26 de Janeiro de 2000, que altera o Regulamento (CE) n.o 1407/1999 que determina os montantes dos elementos agrícolas reduzidos e os direitos adicionais aplicáveis durante o período compreendido entre 1 de Julho e 31 de Dezembro de 1999 na importação na Comunidade das mercadorias abrangidas pelo Regulamento (CE) n.o 3448/93 do Conselho no âmbito de acordos com a Estónia, a Letónia e a Lituânia

eurovoc_concepts:
CCT duties
Estonia
Latvia
Lithuania
agricultural product
import

text: L 24/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 29. 1. 2000 REGULAMENTO (CE) N. o 216/2000 DA COMISSÃO de 26 de Janeiro de 2000 que altera o Regulamento (CE) n. o 1407/1999 que determina os montantes dos elementos agrícolas reduzidos e os direitos adicionais aplicáveis durante o período compreendido entre 1 de Julho e 31 de Dezembro de 1999 na importação na Comunidade das mercadorias abrangidas pelo Regulamento (CE) n. o 3448/93 do Conselho no âmbito de acordos com a Estónia, a Letónia e a Lituânia A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, 26/1999 para o período compreendido entre 1 de Julho e 31 de Dezembro de 1999; Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, (4) Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3448/93 do Conselho, de 6 de Dezembro de 1993, que estabelece o regime de trocas aplicável a certas mercadorias resultantes da transformação de produtos agrícolas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE)( n. o 2491/98 da Comissão (2), e, nomea- damente, o seu artigo 7. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) O regulamento (CE) n. o 1407/1999 da Comissão (3), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 2185/1999 (4), deter- minou os montantes dos elementos agrícolas reduzidos e os direitos adicionais aplicáveis durante o período compreendido entre 1 de Julho e 31 de Dezembro de 1999 na importação na Comunidade das mercadorias abrangidas pelo Regulamento (CE) n. o 3448/93 no âmbito de acordos com a Estónia, a Letónia e a Lituânia; O Regulamento (CE) n. o 213/2000 do Conselho, de 24 de Janeiro de 2000, que adopta medidas autónomas e transitórias relativas à importação de certos produtos agrícolas transformados originários da Letónia (5), fixou, no seu anexo II, para o período decorrente entre 1 de Janeiro e 30 de Junho de 2000, os montantes de base a tomar em consideração para o cálculo dos elementos agrícolas reduzidos aplicáveis às importações da Letónia, idênticos aos fixados pelo Regulamento (CE) n. o 26/ /1999 do Conselho (6) para o período decorrente entre 1 de Julho e 31 de Dezembro de 1999; O Protocolo n. o 2 relativo às trocas de produtos agrí- colas transformados, alterado pelo protocolo de adap- tação do Acordo europeu com a República da Estónia (7), que entrou em vigor em 1 de Setembro de 1999, estabelece, para o período decorrente entre 1 de Janeiro e 30 de Junho de 2000, os montantes de base a tomar em consideração para o cálculo dos elementos agrícolas reduzidos aplicáveis às importações da Estónia, fixados pelo Regulamento (CE) n. o idênticos aos (1) JO L 318 de 20. 12. 1993, p. 18. (2) JO L 309 de 19. 11. 1998, p. 28. (3) JO L 164 de 30. 6. 1999, p. 25. (4) JO L 267 de 5. 10. 1999, p. 27. (5) Ver página 3 do presente Jornal Oficial. (6) JO L 5 de 9. 1. 1999, p. 1. (7) JO L 29 de 3. 2. 1999, p. 9. O Protocolo n. o 2 relativo às trocas de produtos agrí- colas transformados, alterado pelo protocolo de adap- tação do Acordo europeu com a República da Lituânia (8), que entrou em vigor em 1 de Setembro de 1999, estabelece, para o período decorrente entre 1 de Janeiro e 30 de Junho de 2000, os montantes de base a tomar em consideração para o cálculo dos elementos agrícolas da aplicáveis Lituânia, idênticos aos fixados pelo Regulamento (CE) n. o 26/1999 para o período compreendido entre 1 de Julho e 31 de Dezembro de 1999; importações reduzidos às (5) (6) (7) O Regulamento (CE) n. o 213/2000 estabelece a aplicação de elementos agrícolas reduzidos à importação de certos produtos agrícolas transformados, como previsto no projecto de protocolo do Acordo europeu com a Repú- blica da Letónia, em fase de adopção formal; Por conseguinte, é conveniente alterar o Regulamento (CE) n. o 1407/1999, a fim de prolongar até 30 de Junho de 2000, para os três países bálticos, os montantes dos elementos agrícolas reduzidos, bem como os direitos adicionais, e fixar, para a Letónia, os elementos agrícolas reduzidos e direitos adicionais para certos produtos agrí- colas transformados; O Regulamento (CE) n. o 1460/96 da Comissão (9), alte- rado pelo Regulamento (CE) n. o 2495/97 (10), estabelece as normas de aplicação dos regimes de trocas preferen- ciais, aplicáveis a determinadas mercadorias resultantes da transformação de produtos agrícolas, referidos no artigo 7. o do Regulamento (CE) n. o 3448/93, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o O Regulamento (CE) n. o 1407/1999 é alterado do seguinte modo: 1. Nos artigos 1. o e 3. o, bem como nos anexos I a VI, a data «31 de Dezembro de 1999» é substituída pela data «30 de Junho de 2000». (8) JO L 321 de 30. 11. 1998, p. 1. (9) JO L 187 de 26. 7. 1996, p. 18. (10) JO L 343 de 13. 12. 1997, p. 18. 29. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 24/13 2. À parte 1 do anexo III é aditado o seguinte texto: «Código NC 1704 90 30 1704 90 51 1704 90 55 1704 90 61 1704 90 81 1704 90 99 1806 90 31 1806 90 39 1806 90 50 1806 90 60 1806 90 70 1806 90 90 euros/100 kg 19,46 (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*)» «Código NC AD S/Z AD F/M euros/100 kg euros/100 kg 1704 90 30 13,76 1704 90 51 1704 90 55 1704 90 61 1704 90 81 1704 90 99 1806 90 31 1806 90 39 1806 90 50 1806 90 60 1806 90 70 (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) 1806 90 90 (*)» Artigo 2. o 3. À parte 1 do anexo IV do Regulamento (CE) n. o 1407/1999 O presente regulamento entra em vigor no dia da sua publi- cação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. é aditado o seguinte texto: É aplicável de 1 de Janeiro a 30 de Junho de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 26 de Janeiro de 2000. Pela Comissão Erkki LIIKANEN Membro da Comissão


title: Kommissionens förordning (EG) nr 189/2000 av den 26 januari 2000 om ändring av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för spannmål

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

text: 27. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/57 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 189/2000 av den 26 januari 2000 om ändring av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för spannmål EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING framtid bör det korrektionsbelopp som för närvarande tillämpas på exportbidraget för spannmål ändras. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 3. samma Korrektionsbeloppet procedur som exportbidraget; det kan ändras under perioden mellan fastställelserna. fastställas skall efter med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1253/1999 (2), särskilt artikel 13. 8 i denna, och av följande skäl: 1. 2. Det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för spannmål fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 31/2000 (3), ändrad genom förordning (EG) nr 120/ 2000 (4). för På grundval av dagens cif-priser och cif-priser terminsleverans och med hänsyn till den utveckling som kommer att ske på marknaden inom en överskådlig HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Det korrektionsbelopp som avses i artikel 1. 1 a, b och c i förordning (EEG) nr 1766/92 och som tillämpas på förutfast- ställda exportbidrag för de produkter som avses, med undantag av malt, ändras till det som anges i bilagan till den här förord- ningen. Denna förordning träder i kraft den 27 januari 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 26 januari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 4, 7. 1. 2000, s. 14. (4) EGT L 14, 20. 1. 2000, s. 24. L 22/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 1. 2000 till kommissionens förordning av den 26 januari 2000 om ändring av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för spannmål BILAGA Produktnummer Bestämmelseland (1) Nuvarande 1 Period 1 2 Period 2 3 Period 3 4 Period 4 5 Period 5 6 Period 6 7 (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 03 02 01 — 01 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 0 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — 0 0 — 0 — — –1,00 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — 0 0 — 0 — — –2,00 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — 0 0 — 0 — — –3,00 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — 0 0 — 0 — — –4,00 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — 0 0 — 0 — — — — 0 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 0 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) Bestämmelseländerna identifieras på följande sätt: 01 alla tredje länder, 02 andra tredje länder, 03 Mauretanien, Mali, Niger, Senegal, Burkina Faso, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Kap Verde, Sierra Leone, Liberia, Elfenbenskusten, Ghana, Togo, Tchad, Centralafri- kanska reubliken, Benin, Kamerun, Ekvatorialguinea, São Tomé och Príncipe, Gabon, Kongo, Demokratiska republiken Kongo, Rwanda, Burundi, Angola, Zambia, Malawi, Moçambique, Namibia, Botswana, Zimbabwe, Lesotho, Swaziland, Seychellerna, Komorerna, Madagaskar, Djibouti, Etiopien, Eritrea och Mauritius. Obs: Zonerna är de som definieras i kommissionens ändrade förordning (EEG) nr 2145/92 (EGT L 214, 30. 7. 1992, s. 20)


title: Uredba Komisije (EZ) br. 184/2000 od 26. siječnja 2000. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
micro-computer

text: L_2000022HR. 01004801. xml 02/Sv. 015 HR Službeni list Europske unije 138 32000R0184 L 022/48 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 26. 01. 2000. UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 184/2000 od 26. siječnja 2000. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (1), kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 2626/1999 (2), a posebno njezin članak 9. , budući da: (1) Zbog osiguranja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature priložene navedenoj Uredbi, potrebno je usvojiti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi. (2) Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su Opća pravila za tumačenje kombinirane nomenklature. Ta se pravila također primjenjuju na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Zajednice, s ciljem primjene tarifa ili drugih mjera u vezi s robnom razmjenom. (3) U skladu s navedenim Općim pravilima, robu iz stupca 1 tablice iz Priloga ovoj Uredbi, potrebno je razvrstati pod odgovarajuće oznake KN iz stupca 2, a na temelju razloga navedenih u stupcu 3. (4) Prihvaćeno je da u skladu s odredbama članka 12. stavka 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (3), kako je zadnje izmijenjena Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 955/1999 (4), korisnik može nastaviti navoditi obvezujuće tarifne informacije koje izdaju carinska tijela država članica u vezi s razvrstavanjem robe u kombiniranu nomenklaturu, a koje nisu u skladu s odredbama Uredbe, i to tijekom razdoblja od tri mjeseca. (5) Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik, DONIJELA JE OVU UREDBU: Članak 1. Roba iz stupca 1 tablice iz Priloga razvrstava se u kombiniranu nomenklaturu sukladno odgovarajućim oznakama KN iz stupca 2 te tablice. Članak 2. Obvezujuće tarifne informacije koje izdaju carinska tijela država članica, a koje nisu u skladu s odredbama ove Uredbe, mogu se nastaviti navoditi u skladu s odredbama članka 12. stavka 6. Uredbe (EEZ) br. 2913/92, tijekom razdoblja od tri mjeseca. Članak 3. Ova Uredba stupa na snagu dvadeset prvog dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 26. siječnja 2000. Za Komisiju Frederik BOLKESTEIN Član Komisije (1)  SL L 256, 7. 9. 1987. , str. 1. (2)  SL L 321, 14. 12. 1999. , str. 3. (3)  SL L 302, 19. 10. 1992. , str. 1. (4)  SL L 119, 7. 5. 1999. , str. 1. PRILOG Naziv robe Razvrstavanje (oznaka KN) Razlozi (1) (2) (3) Uređaj, u plastičnom kućištu kao za prijenosno računalo, koje se sastoji od: — elektroničkog procesora, — pokaznika od tekućih kristala (LCD) — tipkovnice, — prekidača za kontrolu izbora radnji, jačinu zvuka i kontrast ekrana, — zvučnika, — priključaka za miša i štampač. Uređaj je predstavljen zajedno s mišem. Uređaj nema vlastiti operativni sustav. Uređaj integrira sljedeće programe: — više od 40 utvrđenih programa za učenje stranih jezika, pisanje, čitanje i aritmetiku i za izvođenje logičkih zadataka, — uredske programe, npr. obrada riječi i dnevni planer, — stvaranje i izvršavanje programa napisanih u jeziku BASIC. Karakteristike uređaja mogu se proširiti uporabom dodatnih spremnika. Uređaj je namijenjen djeci starijoj od devet godina. 9503 90 32 Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s odredbama Općih pravila 1. i 6. o tumačenju kombinirane nomenklature, napomenom 1. (p) uz odjeljak XVI. i tekstom oznaka KN 9503, 9503 90 i 9503 90 32. Iako je većina programa namijenjena za dva igrača i točni se odgovori boduju, uređaj se ne može smatrati društvenom igrom, već didaktičnom igračkom s mnogo ugrađenih programa za učenje


title: Komission asetus (EY) N:o 180/2000, annettu 26 päivänä tammikuuta 2000, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: L 22/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 1. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 180/2000, annettu 26 päivänä tammikuuta 2000, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, vientituet olisi muutettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti, ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä syyskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2038/1999 (1), sen 18 artiklan 5 kohdan kolmannen alakohdan, erityisesti ja ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla sekä katsoo, että 1) 2) valkoisen sokerin ja raakasokerin vientiin sovellettavat tuet vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 113/ 2000 (2), ja asetuksessa (EY) N:o 113/2000 mainittujen yksityiskoh- taisten sääntöjen soveltamisesta komission käytettävissä oleviin tietoihin seuraa, että nykyisin voimassa olevat Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2038/1999 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien ja denaturoi- mattomien, asetuksen (EY) N:o 113/2000, liitteessä vahvistet- tujen tuotteiden vientituet liitteessä esitettyjen määrien mukai- sesti. Tämä asetus tulee voimaan 27 päivänä tammikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 252, 25. 9. 1999, s. 1. (2) EYVL L 14, 20. 1. 2000, s. 6. 27. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 22/41 sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta 26 päivänä tammikuuta 2000 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Tuen määrä — EUR/100 kg — 43,38 43,33 43,38 43,33 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4716 — EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 47,16 49,32 47,10 1701 99 90 9100 0,4716 — EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg — (1) Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka tuotto on 92 %. Jos viedyn raakasokerin tuotto poikkeaa 92 %:sta, sovellettavan tuen määrä lasketaan asetuksen (EY) N:o 2038/1999 19 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti. (2) Vahvistaminen keskeytetty komission asetuksella (ETY) N:o 2689/85 (EYVL L 255, (ETY) kuin se on muutettuna asetuksella sellaisena s. 12), 26. 9. 1985, 3251/85 (EYVL L 309, 21. 11. 1985, s. 14)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0106/00 af Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) til Kommissionen. Økonomisk støtte til infrastrukturer i de Central- og Østeuropæiske ansøgerlande ‐ Projekternes kvalitetsniveau.

text: 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/25 (2000/C 374 E/030) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0106/00 af Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) til Kommissionen (26. januar 2000) Om:(cid:216)konomisk stłtte til infrastrukturer i de Central- og (cid:216)steurop(cid:230)iske ansłgerlande (cid:129) Projekternes kvalitetsniveau Med henblik p(cid:229) et udvidet indre marked yder Unionen m(cid:229)lbevidst łkonomisk stłtte til ansłgerlandene i Central- og (cid:216)steuropa for at bringe niveauet og kvaliteten af infrastrukturerne i disse lande op p(cid:229) hłjde med Unionens (Phare-programmet, ISPA-instrumentet). P(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen i betragtning heraf at udarbejde tekniske henstillinger for de infrastrukturprojekter, hvortil der ydes stłtte, for at opn(cid:229) et kvalitetsniveau, der sikrer interoperabilitet mellem n(cid:230)vnte ansłgerlandes net og Unionens net? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (24. marts 2000) Inden for rammerne af det strukturpolitiske fłrtiltr(cid:230)delses-instrument (ISPA) kan der ydes stłtte dels til transport-infrastrukturprojekter, som fremmer en b(cid:230)redygtig mobilitet, dels til miljłforanstaltninger. Energi- og telekommunikationsprojekter kan finansieres via Phare-programmet. Transportprojekter, som er berettiget til stłtte fra ISPA, głr det muligt for modtagerlandene at tilpasse sig EF-regelv(cid:230)rket p(cid:229) dette omr(cid:229)de. ISPA bidrager ogs(cid:229) til at n(cid:229) m(cid:229)lene i tiltr(cid:230)delsespartnerskaberne samt til at sikre samtrafik og interoperabilitet mellem de nationale transportnet og opfłrelsen af transeurop(cid:230)iske transportnet samt adgangen til disse net. Kommissionen har opstillet en referenceramme for finansieringen af transportinfrastruktur inden for rammerne af ISPA. I dette dokument, som blev undersłgt af ISPA-forvaltningskomitØen i december 1999, er det fastlagt, hvilke betingelser der skal v(cid:230)re opfyldt, for at et projekt er berettiget til stłtte under ISPA. Alle transportformer er stłtteberettigede, selv om jernbanetransport favoriseres med henblik p(cid:229) at fremme en b(cid:230)redygtig mobilitet. Der gives fortrinsret til projekter, der fłrer til en bedre samtrafik og interopera- bilitet. For at hłjne kvalitetsniveauet ydes der ogs(cid:229) stłtte til den tekniske forberedelse af projekterne. Inden for telekommunikationssektoren skal ansłgerlandene overtage EF-regelv(cid:230)rket, hvilket omfatter de relevante europ(cid:230)iske og internationale standarder. Gennem Phare-flerlandeprogrammerne er der słrget for uddannelse p(cid:229) dette omr(cid:229)de. EU-politikken inden for telekommunikation har til fremme deltagelsen af privat kapital i udviklingen af sektoren, f. eks. de internationale finansielle institutioner og handelsbanker. Investorerne lłber kun en begr(cid:230)nset risiko, da der insisteres p(cid:229) overtagelsen af de stabile rammer, der er fastlagt i EF-regelv(cid:230)rket. Interoperabilitet med og mellem ansłgerlandene er allerede opn(cid:229)et i stor udstr(cid:230)kning. form(cid:229)l at (2000/C 374 E/031) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0119/00 af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen (27. januar 2000) Om: Oms(cid:230)tningsafgift i forbindelse med personbefordring (cid:129) direktiv 77/388/E(cid:216)F af 17. maj 1977 Direktiv 77/388/E(cid:216)F (1) af 17. maj 1977 vedrłrer oms(cid:230)tningsafgift i forbindelse med personbefordring. Hidtil har kun tre af de 15 EU-medlemsstater ((cid:216)strig, Tyskland og Belgien) omsat dette direktiv til national lov, og der opkr(cid:230)ves oms(cid:230)tningsafgift for personbefordring igennem disse tre medlemsstater. Dette betyder yderligere bureaukrati og yderligere omkostninger for de virksomheder, der tilbyder personbefor- dring igennem disse tre medlemsstater. Denne situation er n(cid:230)ppe i overensstemmelse med principperne om fri bev(cid:230)gelighed og fremme af gr(cid:230)nseoverskridende aktiviteter. Kommissionen anmodes p(cid:229) baggrund heraf om at besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l