title: Az Európai Parlament és a Tanács 1999/103/EK irányelve (2000. január 24.) a mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/181/EGK tanácsi irányelv módosításáról

eurovoc_concepts:
ISO
approximation of laws
harmonisation of standards
international standard
metrology
weights and measures

formats: html pdf print

text: 266 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 31999L0103 2000. 2. 9. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 34/17 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1999/103/EK IRÁNYELVE (2000. január 24. ) a mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/181/EGK tanácsi irányelv módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 251. cikkében említett eljárásnak megfelelően (3), mivel: (1) (2) (3) (4) (5) A 19. Általános Súly- és Mértékügyi Értekezlet (1991) nemzetközi szinten kiterjesztette az SI-egységek többszöröseire és osztóira alkalmazandó SI-előtagok listáját. A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) felülvizsgálta az ISO 31 nemzetközi szabványban meghatá- rozott, a mennyiségekre és egységekre vonatkozó elveket és szabályokat; az SI gyakorlati használatáról szóló szabályokat az ISO 1000 nemzetközi szabvány tartalmazza. A 80/181/EGK tanácsi irányelv (4) szövegét összhangba kell hozni e nemzetközi megállapodásokkal és szabványokkal. Egyes harmadik országok nem engedik be piacaikra a kizárólag a 80/181/EGK irányelv által bevezetett tör- vényes egységekben megjelölt termékeket; a termékeiket ezen országokba exportáló vállalkozások a kiegé- szítő jelölések 1999. december 31-ét követő betiltása után hátrányos helyzetbe kerülnek; a nem törvényes egységekkel kifejezett kiegészítő jelöléseket ezért engedélyezni kell egy további időszakra. A 80/181/EGK irányelv alkalmazását újból meg kell vizsgálni, és meg kell hozni a megfelelő intézkedé- seket egy átfogó rendszer megvalósítása céljából; a 71/316/EGK tanácsi irányelv (5) 18. cikkében megha- tározott eljárást adott esetben alkalmazni kell, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: A 80/181/EGK irányelv a következőképpen módosul: 1. cikk (1) A 3. cikk (2) bekezdésében az „1999. december 31. ” időpont helyébe a „2009. december 31. ” időpont lép. (2) Az irányelv a következő cikkel egészül ki: „6a. cikk Az ezen irányelv végrehajtásával kapcsolatos kérdéseket és különösen a kiegészítő jelölések kérdését további vizsgálat tárgyává kell tenni, és az indokolt intézkedéseket a 71/316/EGK tanácsi irányelv 18. cikkében említett eljárásnak megfelelően szükség esetén el kell fogadni. (*) (*) HL L 202. , 1971. 9. 6. , 1. o. ” (1) HL C 89. , 1999. 3. 30. , 8. o. (2) HL C 169. , 1999. 6. 16. , 1. o. (3) 1999. december 15-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 1999. december 16-i határozata. (4) HL C 39. , 1980. 2. 15. , 40. o. A legutóbb a 89/617/EGK irányelvvel módosított irányelv (HL L 357. , 1989. 12. 7. , 28. o. ) (5) HL C 202. , 1971. 9. 6. , 1. o. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 267 (3) A melléklet a következőképpen módosul: a) Az 1. fejezetben az 1. 1. 1. pontban lévő táblázat alatti szöveg helyébe a következő szöveg lép: „A t Celsius-hőmérséklet t = T – T0, azaz a két termodinamikai hőmérséklet, T és T0 különbsége, ahol T0 = 273,15 K. A hőmérsékletkülönbség, illetve hőmérséklet intervallum kelvinben, illetve Celsius-fokban is kifejezhető. A »Celsius-fok« egység és a »kelvin« egység egyenértékű. ” b) A kiegészítő SI-egységeknek az 1. 2. 1. pontban lévő táblázat alatt megadott meghatározása helyébe a követ- kező szöveg lép: „Síkszög egysége A radián egy kör két sugara közötti szög, amely a kör kerületén egy, a sugárral megegyező hosszúságú ívet metsz ki. (ISO 31 – 1 nemzetközi szabvány, 1992. ) Térszög egysége A szteradián egy kúp térszöge, amelynek csúcsa egy gömb középpontjában van, és amely a gömb felüle- tén egy, a gömb sugarával megegyező oldalhosszúságú négyzettel egyenlő területet metsz ki. (ISO 31 – 1 nemzetközi szabvány, 1992. )” c) Az 1. 3. pontban lévő táblázat helyébe a következő szöveg lép: „Szorzó 1024 1021 1018 1015 1012 109 106 103 102 101 Előtag yotta zetta exa peta tera giga mega kilo hecto deca Jel Y Z E P T G M K H da Osztó 10-1 10-2 10-3 10-6 10-9 10-12 10-15 10-18 10-21 10-24 Előtag deci centi milli mikro nano piko femto atto zepto yocto Jel d c m μ n p f a z y” d) A 3. pont helyébe a következő szöveg lép: „3. AZ SI-VEL EGYÜTT HASZNÁLT EGYSÉGEK, AMELYEK ÉRTÉKE KÍSÉRLETI ÚTON KERÜLT MEGÁLLAPÍTÁSRA Mennyiség neve jele meghatározása Az egység Energia elektronvolt eV Az elektronvolt az a mozgási energia, amelyre a vákuumban az 1 volt elektromos potenciálkülönbségen áthaladó elektron tesz szert. Tömeg u egységes atomi tömegegység Az egységes atomi tömegegység a 12C izotóp egy atomja nyugalmi tömegének 12-ed része. Megjegyzés: Az 1. 3. pontban felsorolt előtagok és jelek e két egységgel és jeleikkel együtt használhatók. ” 268 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 2. cikk A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2001. február 9. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. A tagállamok a 80/181/EGK irányelv sérelme nélkül 1999. december 31. után engedélyt adnak vagy fenntartják az engedélyt az ezen irányelv 3. cikkében említett kiegészítő jelölések használatára. 3. cikk Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. 4. cikk Kelt Brüsszelben, 2000. január 24-én. az Európai Parlament részéről az elnök N. FONTAINE a Tanács részéről az elnök J. GAMA


eurovoc_concepts:
European cooperation
database
education policy
exchange of information
teaching

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 01. 2000 KOM(1999) 709 slutlig 2000/0022 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS REKOMMENDATION om europeiskt samarbete om kvalitetsbedömning inom skolutbildningen (framlagt av kommissionen) MOTIVERING 1. INLEDNING Kvaliteten på den utbildning som ges i skolan är en prioriterad fråga i medlemsstaterna. Varje europeisk skola berörs i grunden av kvalitet och varje lärares första prioritering är kvaliteten i elevernas lärande. I artikel 149 föreskrivs att gemenskapen skall bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna. Europeiska gemenskapen kan genom att uppmuntra, stödja och underlätta utbyte av information och erfarenheter driva på innovativa åtgärder för att höja denna kvalitet. Flera insatser gjordes 1995-1998 för att stärka det europeiska samarbetet när det gäller kvalitetsbedömning inom skolutbildningen. De högre tjänstemännen på diskutera gånger utbildningsområdet kvalitetsbedömning fyra de ansökningsomgångarna 1995, 1996, 1997 och 1998 har kommissionen beviljat ekonomiskt konferenser med till skolutbildningens kvalitet som centralt tema. två inom skolutbildningen. undersökningar, studiebesök samlades under 1995 följd stöd och Till för att av När kommissionen meddelade att man i början av 1997 hade för avsikt att inleda ett pilotprojekt som gällde kvalitetsbedömning inom skolutbildningen fick detta ett starkt stöd av utbildningsministrarna, församlade i rådet den 6 maj 1996. Ministrarna underströk behovet av ett förstärkt samarbete på europeisk nivå på detta område. Vid ett senare möte i Bryssel den 20 november 1997 underströk ministerrådet ytterligare vikten av att höja skolutbildningens kvalitet genom att anta rådets slutsatser på detta område1. Ett pilotprojekt om kvalitetsbedömning inom skolutbildningen utfördes 1997 och 1998 i samarbete med de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. Syftet med pilotprojektet vara av att utvärdera att öka medvetenheten om behovet sekundärutbildningen i Europa, förbättra befintliga nationella förfaranden, tillföra kvalitetsbedömningen en europeisk dimension samt stödja utbytet av information och erfarenheter2. Resultaten av pilotprojektet har beskrivits i en delrapport3 och i en slutrapport4. Effekterna av projektet på skolorna i de olika länderna har bedömts i nationella rapporter. I en del länder har projektet gett upphov till ny lagstiftning, bland annat i Nederländerna, Österrike och Grekland. I Italien ledde projektet till att man införde självbestämmanderätt för skolor. I Portugal pågår pilotprojektet fortfarande och fler och fler skolor engageras successivt i verksamheten. I Norge har projektet inspirerat till en vitbok om kvalitetsbedömning. De tyskspråkiga länderna (Tyskland, Österrike, Luxemburg och Liechtenstein) kommer fortsätta med skolmöten över nationsgränserna. att 1 2 3 4 Rådets slutsatser av den 16 december 1997 om utvärdering av skolundervisningens kvalitet (98/C 1/03). De utvärderingsmetoder som har tillämpats inom projektet beskrivs i “Vägledning för deltagande skolor” och “Handledning för självbedömning”, som har översatts till samtliga gemenskapsspråk och delats ut till alla de 101 skolor som deltog i pilotprojektet. Evaluating quality in school education; A European pilot project; Interim report. May 1998. Evaluation quality in school education; A European pilot project; Final report. June 1999. 2 2. BAKGRUND Enligt artikel 149 i EG-fördraget skall gemenskapen bidra till utveckligen av en utbildning av god kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och som genom att vid behov stödja och komplettera deras insatser, samtidigt gemenskapen fullt ut skall respektera medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och utbildningssystemens organisation samt medlemsstaternas kulturella och språkliga mångfald. Kvalitet i utbildning kan ses på många olika sätt. Det går inte att med absoluta termer definiera kvaliteten i ett system eller en modell. Kvaliteten beror på de mål som har fastställts, de metoder genom vilka dessa mål skall uppnås och de förutsättningar under vilka de uppnås. Samhällsutvecklingen innebär förändrade krav på kvaliteten i den utbildning som ges. Utbildningens kvalitet beror på de berörda parternas intressen (om det är en elev, en lärare eller en förälder som bedömer utbildningens kvalitet). Definitionen av utbildningens kvalitet är föremål för en politisk debatt och utgör en del av den demokratiska processen. Debatten handlar om mål, sätt att uppnå dessa och mål, inlärningsprocesserna samt om medborgarnas behov och önskemål. prioriteringar, kunskaperna ekonomiska utbildnings- om På olika nivåer inom utbildningssystemet utgör kvalitetsbedömningen ett verktyg för att mäta och bedöma om utbildningssystemet motsvarar de fastställda målen. Bedömningen fordrar en dialog mellan alla berörda parter och med hjälp av noggrann uppföljning kan man göra justeringar för att uppfylla nya kvantitativa och kvalitativa kriterier. Inom de flesta europeiska utbildningssystem har det skett avsevärda förändringar under de senaste två decennierna. En av de största orsakerna till detta är får man större decentraliseringen. På lokal nivå inom utbildningssystemet befogenheter att fatta beslut och skolorna blir självständigare. På sätt och vis flyttar decentraliseringen ner den politiska debatten eller den demokratiska processen när det gäller kvalitet till utbildningssystemets lägre nivåer. Kvalitetsbedömning kan i princip ses ur två olika synvinklar: extern bedömning och självbedömning. Den externa bedömningen är ett försök från den centrala regeringens sida att se till att den undervisning som ges är av god kvalitet och att skolorna utnyttjar resurserna effektivt. Genom den externa bedömningen kontrolleras och vägleds skolorna från central nivå. När det gäller att föra ner den demokratiska debatten om utbildningens kvalitet på lokal nivå ger självbedömning skolorna ökade möjligheter att själv utföra arbetet. Självbedömningen är ett sätt att på lokal nivå organisera den demokratiska debatten om vad kvalitet i skolutbildningen består av. Självbedömning kräver ofta att alla berörda parter engagerar sig och den erbjuder instrument som stödjer beslutsfattande och inlärning. Med kvalitetsindikatorer eller referensvärden avses de uppgifter som stödjer de berörda parterna på samtliga nivåer när de bedömer utbildningens kvalitet. Organisationer, företag, skolor eller universitet blir mer rationella tack vare att de har tillgång till uppgifter som ger dem större klarsynthet. Uppgifterna fungerar som fönster in i skolans och klassrummets värld och gör denna lättare att förstå. 3 Avsikten med att etablera ett samarbete på europeisk nivå om kvalitetsbedömning och kvalitetsindikatorer är självfallet inte att utarbeta modeller för bedömningen som kan tillämpas allmänt. Det är just mångfalden och rikedomen i de metoder och lösningar som finns i medlemsstaterna som kommer att ge upphov till ett fruktbart informationsutbyte och som kan bidra till att berika befintliga nationella bedömningsmodeller. Alla insatser på europeisk nivå måste därför grundas på de olika nationella förhållandena och den historiska, sociala, kulturella och politiska situationen i varje land. 3. RÄTTSLIG GRUND FÖR REKOMMENDATIONEN När det gäller utbildning föreskrivs det i artiklarna 149 och 150 att gemenskapen skall bidra till utveckligen av en utbildning av god kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och genom att vid behov stödja och komplettera deras insatser, samtidigt som gemenskapen fullt ut skall respektera medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och utbildningssystemens organisation samt medlemsstaternas kulturella och språkliga mångfald. Rekommendationen tar hänsyn till de europeiska utbildningssystemens mångfald och grundas på frivilligt samarbete och anpassning. Gemenskapens insatser på området skulle kunna innebära ett mervärde genom att utbytet av information och erfarenheter ger perspektiv på det egna nationella systemet och genom att det kan inspirera till innovativa lösningar. 4 2000/0022 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS REKOMMENDATION om europeiskt samarbete om kvalitetsbedömning inom skolutbildningen EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION med beaktande av Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen, artiklarna 149. 4 och 150. 4 i detta, särskilt med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, med beaktande av Regionkommitténs yttrande3, i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, och av följande skäl: (1) (2) (3) 1 2 3 4 5 En utbildning av god kvalitet är ett mål för alla medlemsstater. Resurserna till utbildning har under de senaste decennierna ökat i alla industriländer. Utbildning betraktas som lösningen på problem med avseende på sysselsättningen och den sociala sammanhållningen. Livslångt lärande är av central betydelse när det gäller att säkerställa sin framtid både på det yrkesmässiga och det personliga planet. En utbildning av god kvalitet är avgörande med tanke på arbetsmarknadspolitiken och den fria rörligheten för arbetstagare inom Europeiska unionen. När det gäller arbetsmarknadspolitik antar rådet varje år sysselsättningsriktlinjer som grundar sig på kvantitativa mål och indikatorer. I 1999 års sysselsättningsriktlinjer4 anges det i riktlinje 7 att medlemsstaterna skall “förbättra skolsystemets kvalitet för att avsevärt minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid, även ungdomar med inlärningssvårigheter skall ägnas särskild uppmärksamhet”. I riktlinje 8 i förslaget till riktlinjer för sysselsättningspolitiken år 20005 föreslår kommissionen att man särskilt skall prioritera datakunskaper, utrusta skolor med datorer och underlätta studerandes tillgång till Internet senast 2002, och detta borde få positiva effekter för utbildningens kvalitet och förbereda ungdomarna för den digitala tidsåldern. EGT C EGT C EGT C Rådets resolution av den 22 februari 1999 om riktlinjer för sysselsättningen under år 1999, EGT C 69, 12. 3. 1999, s. 2. KOM (1999) 441 slutlig. 5 (4) (5) (6) (7) (8) (9) För att uppnå målet med utbildning av god kvalitet står många olika medel till buds. Kvalitetsbedömning är ett sätt att övervaka och skapa lärande skolor med bättre verksamhet, som kan förmedla kunskaper och ge studerande i gemenskapen de färdigheter, kvalifikationer och attityder som de nödvändigt behöver för att kunna anta framtidens utmaningar. Kommissionen genomförde 1994 och 1995 ett pilotprojekt om kvalitetsbedömning av högskoleutbildning. den samarbete om kvalitetssäkring i den högre 24 september 1998 om europeiskt utbildningen6 betonas vikten av utbyte av information och erfarenheter och samarbete mellan medlemsstaterna i fråga om kvalitetssäkring. rekommendationer 98/561/EG av rådets nr I I Sokratesprogrammet, särskilt i åtgärd III. 3. 1, uppmanas kommissionen att främja utbyte av information och erfarenheter av gemensamt intresse. Kvalitetsbedömning inom skolutbildningen är ett prioriterat tema i denna åtgärd. Kommissionen har sedan mars 1996 låtit utföra undersökningar och praktisk verksamhet av olika slag för att studera frågan om bedömning av utbildning ur flera olika synvinklar med målet att beskriva de många och varierande lösningar och bedömningsmetoder som används på olika nivåer. Kommissionen genomförde läsåret 1997/98 ett pilotprojekt i 101 sekundärskolor i de stater som deltar i Sokratesprogrammet. En rådgivande arbetsgrupp bestående av av medlemsstaterna biträdde experter på bedömning av utbildning utsedda kommissionen vid genomförandet av projektet. Deltagarna i projektet, bland annat företrädare från de 101 skolorna, beslutsfattare från inom och utanför skolan, nationella förvaltningar, offentliggjorde under en avslutande konferens i Wien den 20-21 november 1998 ett uttalande. I detta uttalande sägs att: "Pilotprojektet har ökat medvetenheten om kvalitetsfrågor i våra skolor, och i nästan alla våra skolor har projektet hjälpt till att förbättra utbildningens kvalitet under projektperioden"7. forskare och berörda parter (10) Alla de arton länder (Europeiska unionens medlemsstater samt Norge, Island och Liechtenstein) som deltog i pilotprojektet har skrivit nationella rapporter om pilot- projektets effekter och de erfarenheter som gjorts under projektarbetet. De nationella rapporterna är övervägande positiva och de betonar vikten av att lära sig av varandra på det internationella planet genom utbyte av erfarenheter och god praxis. (11) I den europeiska slutrapporten8 betonas olika metodologiska aspekter på framgångsrik självbedömning. Till dessa hör bland annat nationellt och internationellt nätverks- samarbete samt stöd och uppmuntran på nationell nivå. (12) Rådet konstaterade i slutsatserna av den 16 december 19979 att utvärdering också är en viktig komponent för att säkerställa och vid behov förbättra kvaliteten. 6 7 8 9 EGT L 270, 7. 10. 1998, s. 56. Vid den avslutande konfensen om pilotprojektet i Wien den 20-21 november 1998 antog deltagarna ett uttalande. Evaluation quality in school education; A European pilot project; Final report. June 1999. EGT C 1, 3. 1. 1998, s. 4. 6 (13) Det är nödvändigt att ta hänsyn till subsidiaritetsprincipen och att medlemsstaterna för utbildningssystemets organisation och struktur och att själva läroanstalterna har självbestämmanderätt eller är självständiga. ansvarar I. REKOMMENDERAR MEDLEMSSTATERNA ATT STÖDJA EN FÖRBÄTTRING AV KVALITETEN INOM SKOLUTBILDNINGEN GENOM 1. att stödja och vid behov skapa tydliga kvalitetssystem för att: a) värna om kvaliteten i skolutbildningen som en grund för det livslånga lärandet, enligt de särskilda ekonomiska, sociala och kulturella förhållandena i varje medlemsstat och med beaktande av den europeiska dimensionen, b) främja självbedömning i skolorna som ett sätt att skapa lärande skolor med bättre verksamhet, med beaktande av jämvikten mellan självbedömning i skolorna och externa bedömningar, c) klarlägga syftet med och villkoren för självbedömning i skolorna och se till att självbedömningen är förenlig med andra former av regleringar, 2. att stödja och vid behov utforma system för extern bedömning för att: a) övervaka skolornas självbedömning och lämna stöd och uppmuntran vad gäller metoderna, b) ge en utomståendes syn på skolan som säkerställer att förbättringsprocessen fortsätter, 3. att uppmuntra och stödja alla berörda parter inom och utanför skolan att till fullo delta i bedömningen av skolan för att: a) tillföra skolornas självbedömning ett fast och kreativt element, b) se till att det finns gemensamt ansvar för förbättringen av skolornas verksamhet, 4. att stödja ledningens utbildning och tillämpningen av självbedömning för att: a) b) se till att skolornas självbedömning fungerar effektivt som ett instrument för att stärka skolornas möjligheter att genomföra förbättringar, se till att exempel på god praxis och nya instrument inom självbedömning ges effektiv spridning, 5. att stödja skolornas möjligheter att lära av varandra nationellt och på europeisk nivå, för att: a) fastställa god praxis, effektiva verktyg och referensvärden, b) skapa nätverk för att stödja varandra och ge drivkraft utifrån åt bedömningsarbetet, 7 6. att uppmuntra samarbete mellan de myndigheter som ansvarar för kvalitet inom skolutbildningen och främja europeiskt nätverksssamarbete. Detta samarbete kan avse något av följande områden: a) Att utbyta information och erfarenheter, särskilt om metodutveckling och exempel på god praxis. b) Att ta fram jämförbara uppgifter, indikatorer och referensvärden om nationella utbildningssystem för att jämföra starka och svaga sidor med tanke på att utbyta information om god praxis. c) Att bygga upp den europeiska sakkunskapen på området och att ställa den till förfogande för berörda medlemsstaters myndigheter. d) Att främja internationella kontakter mellan experter II. UPPMANAR KOMMISSIONEN 1. 2. 3. att i nära samarbete med medlemsstaterna, och på grundval av de befintliga programmen och enligt målen och de normala öppna förfarandena inom dessa program, uppmuntra det samarbete som avses i punkt 6 mellan de myndigheter som ansvarar för kvaliteten inom skolutbildningen och att i detta även engagera de organisationer och sammanslutningar av läroanstalter med ett europeiskt ansvarsområde som har den nödvändiga erfarenheten av kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring. att upprätta en databas som kan användas för att sprida verktyg och instrument för självbedömning i skolorna, som innehåller exempel på god praxis när det gäller bedömning av skolorna och som finns tillgänglig på internet, att vart tredje år lägga fram rapporter för Europaparlamentet, Rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om framsteg med avseende på utveckling av kvalitetssäkringssystemen i medlemsstaterna och om samarbete på europeisk nivå, bland annat om de framsteg som har gjorts när det gäller de mål som anges ovan. Utfärdad i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar Ordförande På rådets vägnar Ordförande 8 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Europaparlamentets och Rådets rekommendation om europeiskt samarbete kring kvalitetsbedömning inom skolutbildningen 2. BERÖRDA BUDGETPOSTER Del A i den allmänna budgeten, avdelning III (kommissionen) Upprättandet av databasen ingår i budgetpost B3. 1001 i Sokratesprogrammet. 3. RÄTTSLIG GRUND Artiklarna 149 och 150 i EG-fördraget 4. 4. 1 BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN Mål Syftet med rekommendationen är att få ett mandat att skapa ett europeiskt nätverk för institutioner som arbetar med kvalitetsbedömning, indikatorer och referensvärden. 4. 2 Periodens längd och bestämmelser om förnyande Rekommendationen skall gälla på obestämd tid. 5. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Genomförandet av rekommendationen kräver att det upprättas en databas genom vilken man kan förmedla kunskap om verktyg som skolorna kan använda vid självbedömning. Databasen bör också innehålla exempel på god praxis när det gäller bedömning av skolor. Inom ramen för rekommendationen planeras två expertmöten per år. 6. BUDGETKONSEKVENSER Genomförandet av rekommendationen kräver att det upprättas en databas. En ansökningsomgång planeras. 9 6. 1 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (i löpande priser) Fördelning 2001 2002 2003 2004 2005 2006 och följande år Upprättande av databasen och ansvar för dess drift 0,05 0,03 0,03 0,03 0,03 0,03 Totalt 0,05 0,03 0,03 0,03 0,03 0,03 6. 2 Tidsplan för åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden 2001 2002 2003 2004 2005 miljoner euro Totalt 2006 och följande år Åtagandebemyndiganden 0,05 0,03 0,03 0,03 0,03 0,03 0,25 Betalningsbemyndiganden År n n+1 n+2 n+3 n+4 n+5 och följande år Totalt Finansieras med befintliga resurser inom generaldirektoratet för utbildning och kultur. 10 7. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (AVSNITT III, DEL A I BUDGETEN) Mobiliseringen av de administrativa resurser av kommissionens årliga beslut om tilldelning av medel, med hänsyn till den personal och de ytterligare belopp som budgetmyndigheten godkänner. som krävs avhängigt är 7. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänst Personal som behövs för att administrera åtgärden Fasta tjänster Tillfälliga tjänster varav Varaktighet Befintliga tjänster inom berört GD eller berörd enhet Ytterligare tjänster Fast anställda eller tillfälligt anställda A B C 0,5 0,25 0,25 Övriga resurser Totalt 1 0,5 0,25 0,25 1 7. 2 Totala budgetkonsekvenser när det gäller personalen Belopp Beräkningsmetod Fast anställda 108 000 108 000 x 1/år (A1, A2, A4, A5 och A7) euro Tillfälligt anställda Övriga resurser (ange budgetpost) Totalt 108 000 Finansieras med befintliga resurser inom generaldirektoratet för utbildning och kultur. 7. 3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden euro Budgetpost A-7030 Belopp 19 500 Beräkningsmetod 2 möten x 15 deltagare x 650 euro Totalt 19 500 Utgifterna i den ovanstående tabellen under rubrik A-7 kommer att täckas av krediter inom ramen för budgetmedel inom generaldirektoratet för utbildning och kultur. 11


title: QUESTION ÉCRITE P-0148/00 posée par Nicholas Clegg (ELDR) à la Commission. Adhésion de la Croatie à l'OMC.

eurovoc_concepts:
Croatia
World Trade Organisation
accession to an agreement
common commercial policy

text: C 303 E/150 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/162) QUESTION (cid:201)CRITE P-0148/00 posØe par Nicholas Clegg (ELDR) (cid:224) la Commission (24 janvier 2000) Objet: AdhØsion de la Croatie (cid:224) l(cid:146)OMC Compte tenu de l(cid:146)Ølection rØcente d(cid:146)un nouveau gouvernement progressiste en Croatie, la Commission pourrait-elle expliquer pourquoi l(cid:146)adhØsion de ce pays (cid:224) l(cid:146)OMC est retardØe depuis plusieurs mois en raison d(cid:146)objections formulØes par l(cid:146)Union europØenne? Quelles sont les mesures actuellement prises pour veiller (cid:224) ce que la Croatie adhŁre (cid:224) l(cid:146)OMC dŁs que possible conformØment (cid:224) la politique gØnØrale menØe par l(cid:146)UE (cid:224) l(cid:146)Øgard des Balkans. RØponse donnØe par M. Lamy au nom de la Commission (17 fØvrier 2000) La Commission est soucieuse d(cid:146)un aboutissement rapide des nØgociations sur l(cid:146)adhØsion de la Croatie (cid:224) l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (OMC). Les mutations politiques actuellement en cours dans ce pays ouvrent une nouvelle voie dans les relations bilatØrales. Cependant, cette nouvelle voie Øtant celle d(cid:146)une intØgration plus poussØe dans l(cid:146)Union, les modalitØs d(cid:146)adhØsion de la Croatie (cid:224) l(cid:146)OMC ne doivent pas rendre cette intØgration plus difficile, tant pour la CommunautØ que pour ce pays. Les nØgociations engagØes avec les parties intØressØes se poursuivent et s(cid:146)intensifieront dans les semaines (cid:224) venir, de fa(cid:231)on (cid:224) obtenir des rØsultats satisfaisants (cid:224) brŁve ØchØance. (2000/C 303 E/163) QUESTION (cid:201)CRITE E-0153/00 posØe par Alonso Puerta (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (31 janvier 2000) Objet: Obstacles (cid:224) la libre circulation par route aux frontiŁres fran(cid:231)aises Du 10 au 12 janvier 2000, les organisations patronales fran(cid:231)aises de transport par route ont organisØ le blocage des frontiŁres avec l(cid:146)Espagne, l(cid:146)Italie, l(cid:146)Allemagne et la Belgique, ainsi que des ports reliant la France au Royaume-Uni, pour prostester contre la loi des 35 heures et contre l(cid:146)augmentation du prix du fioul. ConsidØrant que le mois de janvier est habituellement un des mois les plus chargØs pour le commerce extØrieur de fruits et lØgumes espagnols, les exportations par route, via les frontiŁres fran(cid:231)aises, devant atteindre quelque six milliards de pesetas par jour, et considØrant que le blocage pourrait entra(cid:238)ner dans les prochains jours une offre excØdentaire et un effondrement des prix sur le marchØ europØen: Quelles mesures la Commission a-t-elle adoptØes ou a-t-elle l(cid:146)intention de prendre pour garantir, confor- mØment aux dispositions en vigueur, que l(cid:146)(cid:201)tat fran(cid:231)ais verse des compensations aux exportateurs et aux transporteurs pour les pertes occasionnØes et que ces derniŁres soient compensØes trŁs rapidement, de fa(cid:231)on appropriØe et proportionnellement aux dØg(cid:226)ts et aux prØjudices subis? Quelles nouvelles mesures la Commission pourrait-elle adopter afin de garantir (cid:224) l(cid:146)avenir le rØtablissement de la libre circulation dans des cas analogues (cid:224) celui survenu en France? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (16 mars 2000) L(cid:146)Honorable Parlementaire a bien voulu attirer l(cid:146)attention de la Commission sur les consØquences Øconomiques importantes, pour les entreprises communautaires du secteur des fruits et lØgumes, des blocages aux frontiŁres effectuØs par les transporteurs fran(cid:231)ais du 9 au 12 janvier 2000. Sur ce point, la Commission souhaiterait souligner que, afin de rØtablir dans les meilleurs dØlais la libre circulation des marchandises et, partant, de limiter au minimum les dommages causØs aux opØrateurs Øconomiques communautaires, elle a dØcidØ de mettre en (cid:156)uvre les dispositions prØvues par le rŁglement


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0068/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Itoizin padon rakentaminen.

eurovoc_concepts:
Navarre
engineering structure
hydroelectric development
lake
power plant
protected area
public works

text: C 330 E/74 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2000) Yhteis(cid:246)ll(cid:228) ei ole suoraa toimivaltaa hyv(cid:228)ksy(cid:228) lentoasemaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n v(cid:228)hentyneen tehokkuuden ja kilpailu- kyvyn korjaamiseksi tarkoitettuja toimenpiteit(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) kysymys, joka liittyy liikenteen jakamista koskeviin s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin samaan lentoasemanj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluvien lentoasemien kesken, kuuluu j(cid:228)senvaltioiden kan- sallisen liikennepolitiikan toteuttamista koskevaan toimivaltaan, kuten asetuksen (ETY) N:o 2408/92 (1) 8 artiklan 1 kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n. Komission teht(cid:228)v(cid:228) on ainoastaan valvoa, ett(cid:228) t(cid:228)llaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ovat yhdenmukaisia yhteis(cid:246)n oikeuden ja erityisesti syrjim(cid:228)tt(cid:246)myyden ja suhteellisuuden periaatteiden kanssa. Italian viranomaiset ovat p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)neet keskeytt(cid:228)(cid:228) 15. p(cid:228)iv(cid:228)ksi joulukuuta 1999 ja 15. p(cid:228)iv(cid:228)ksi tammikuuta 2000 alunperin suunnitellut liikenteen siirrot Linaten ja Malpensan lentoasemien v(cid:228)lill(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen syyn(cid:228) oli ep(cid:228)varmuus, joka johtui Malpensan lentoasemalla k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n otetuista, lentoaseman ymp(cid:228)rist(cid:246)vai- kutusten v(cid:228)hent(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vist(cid:228) toimenpiteist(cid:228). Yhteis(cid:246)n oikeuden mukaisten liikenteen jakamista koskevien uusien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen m(cid:228)(cid:228)rittely Milanon lentoasemaj(cid:228)rjestelm(cid:228)lle (Malpensa, Linate ja Orio al Serio) kuuluu siis Italian viranomaisille. (1) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2408/92, annettu 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1992, yhteis(cid:246)n lentoliikenteen harjoittajien p(cid:228)(cid:228)syst(cid:228) yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isen lentoliikenteen reiteille, EYVL L 240, 24. 8. 1992. (2000/C 330 E/081) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0068/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: Itoizin padon rakentaminen Vuodesta 1993 Navarrassa (Baskimaassa) on rakennettu Itoizin patoa, jolla luodaan patoallas Iratin ja Urrobin jokiin. Hankkeen kokonaiskustannus on 1,78 miljardia euroa. Patoaltaan avulla voidaan hankkeen edist(cid:228)jien mukaan kastella 57 000 hehtaaria viljelymaata Navarran etel(cid:228)osissa, huolehtia Irunean vesihuol- losta ja tuottaa s(cid:228)hk(cid:246)(cid:228). Paikallinen v(cid:228)est(cid:246) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)ryhm(cid:228)t vastustavat Itoizin padon rakentamista, koska se h(cid:228)vitt(cid:228)isi kokonaan tai osittain 15 kyl(cid:228)(cid:228) sek(cid:228) kolme luonnonsuojelualueeksi luokiteltua aluetta (Txintxurrenea, Gaztelu ja Inarbe). Kahteen k(cid:228)rsim(cid:228)(cid:228)n joutuvaan alueeseen sovelletaan yhteis(cid:246)n suojelum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). Iratin ja Urrobin jokiin kumottiin 29. syyskuuta 1995 Tekninen hanke patoaltaan rakentamiseksi kansallisessa vetoomustuomioistuimessa. Korkein oikeus vahvisti t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen. Siit(cid:228) huolimatta Itoizin padon rakentaminen jatkui. Vuoden 1998 lopussa ilmoitettiin, ett(cid:228) komissio oli tehnyt hankkeesta aiheettoman kanteen. 1. a) Mik(cid:228) EU:n toimielin/mitk(cid:228) toimielimet ovat mukana Itoizin padon rakentamisessa? b) Miksi n(cid:228)m(cid:228) toimielimet olivat/ovat mukana? c) Rahoittaako EU Itoizin patoa, mill(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ll(cid:228)? 2. Liittyyk(cid:246) edell(cid:228) mainittuun rahoitukseen ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n liittyvi(cid:228) tai muita ehtoja, kun otetaan huomi- oon, ett(cid:228) 15 kyl(cid:228)(cid:228) tuhoutuu kokonaan tai osittain ja ett(cid:228) k(cid:228)rsim(cid:228)(cid:228)n joutuu my(cid:246)s kolme luonnonsuojelu- alueeksi luokiteltua aluetta, joista kahdella on erityinen eurooppalaisen suojelualueen asema? a) Jos vastaus on kielteinen, miksi ei? b) Jos vastaus on my(cid:246)nteinen, noudattavatko rakentamisesta vastaavat niit(cid:228)? 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/75 Onko Itoizin padon rakentaminen yhteis(cid:246)n ymp(cid:228)rist(cid:246)- ja maatalouss(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten mukaista, vaikka 15 joista 3. kyl(cid:228)(cid:228) tuhoutuu kokonaan tai osittain ja vaikka kolme luonnonsuojelualueeksi luokiteltua aluetta, kahdella on erityinen eurooppalaisen suojelualueen asema, joutuu k(cid:228)rsim(cid:228)(cid:228)n? a) b) Jos vastaus on kielteinen, miksi? Mit(cid:228) toimenpiteit(cid:228) komissio aikoo toteuttaa huolehtiakseen siit(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) t(cid:228)ysin noudatetaan? Jos vastaus on my(cid:246)nteinen, katsooko komissio, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) t(cid:228)ysin noudatetaan Itoizin padon rakentamisessa, vaikka kolme luonnonsuojelualueeksi joista kahdella on erityinen eurooppalaisen suojelualueen asema, h(cid:228)vi(cid:228)(cid:228)? luokiteltua aluetta, Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 2000) On huomattava, ettei yhteis(cid:246) ole my(cid:246)nt(cid:228)nyt mink(cid:228)(cid:228)nlaista yhteis(cid:246)rahoitusta Itoizin padon rakentamiseen Navarran alueella Espanjassa. Komissiolle on tehty Itoizin padon rakentamista koskeva valitus, ja se on tehnyt asiasta tutkimuksen. Komissio p(cid:228)(cid:228)tti 30. marraskuuta 1994, ettei se k(cid:228)ynnist(cid:228) tapauksesta rikkomisesta johtuvaa menettely(cid:228). tapauksen k(cid:228)sittelyn lehdist(cid:246)tiedote, Asiasta julkaistiin 9. lopettamisen syyt. jossa selitet(cid:228)(cid:228)n kaikki joulukuuta 1994 (1) Koska Itoizin pato on nyt rakennettu, komissio ei n(cid:228)e mit(cid:228)(cid:228)n syyt(cid:228) jatkaa vuonna 1994 tekem(cid:228)ns(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kommentointia. (1) IP/94/1175. (2000/C 330 E/082) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0071/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Viiv(cid:228)stykset EU:n tukien maksussa andalusialaisille oliivintuottajille Tuhannet andalusialaiset oliivintuottajat eiv(cid:228)t ole viel(cid:228) saaneet Euroopan unionin joka tuotantokausi t(cid:228)lle alalle kohdistamia tukia. Monissa tapauksissa tuet ovat 40 % n(cid:228)iden maanviljelij(cid:246)iden tuloista. Alan edustajien mukaan viiv(cid:228)stys aiheuttaa heille vakavia haittoja, koska he luottivat tukiin tuotantokauden kustannusten lievitt(cid:228)jin(cid:228). Oliivintuottajien edustajat sanovat, ett(cid:228) n(cid:228)iden varojen hallinnoinnista vastaavan Andalusian hallituksen kapasiteetin puutteesta johtuu, ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) on viel(cid:228) tuhansia maanviljelij(cid:246)it(cid:228), jotka eiv(cid:228)t ole saaneet tukia niin viime tuotantokaudella kuin aikaisemmillakin tuotantokausilla. Onko komissio tietoinen t(cid:228)st(cid:228) andalusialaisten oliivintuottajien vakavasta tilanteesta? Voiko komissio kertoa syyn toteutumatta j(cid:228)(cid:228)neiden tukien maksun my(cid:246)h(cid:228)stymiseen? Voiko komissio kertoa, onko tuotantokauden 1998(cid:129)1999 lis(cid:228)ksi maksamatta tukia aikaisemmilta tuotan- tovuosilta ja kuinka suurista summista on kysymys? Aikooko komissio ryhty(cid:228) toimiin ratkaistakseen t(cid:228)m(cid:228)n vakavan ongelman, joka asettaa vaaraan tuhansien andalusialaisten oliivintuottajien talouden?


title: Verordening (EG) nr. 159/2000 van de Commissie van 24 januari 2000 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 2079/1999, teneinde de hoeveelheid waarop de permanente openbare inschrijving voor de uitvoer van rogge uit Duitse interventievoorraden betrekking heeft, tot 1 700 029 ton te verhogen

eurovoc_concepts:
Germany
award of contract
export
intervention agency
rye

formats: pdf print

text: 25. 1. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 19/17 VERORDENING (EG) Nr. 159/2000 VAN DE COMMISSIE van 24 januari 2000 tot wĳziging van Verordening (EG) nr. 2079/1999, teneinde de hoeveelheid waarop de permanente openbare inschrĳving voor de uitvoer van rogge uit Duitse interventievoorraden betrekking heeft, tot 1 700 029 ton te verhogen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), en met name op artikel 5, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) In Verordening (EEG) nr. 2131/93 van de Commissie (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 39/1999 (4), zĳn de procedures en de voorwaarden voor de verkoop van granen door de interventiebureaus vastgesteld. van (EG) 2079/1999 Bĳ Verordening de nr. Commissie (5), laatstelĳk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2810/1999 (6), is een permanente openbare inschrĳ- ving opengesteld voor de uitvoer van 1 199 918 ton rogge in het bezit van het Duitse interventiebureau. Duitsland heeft de Commissie ervan in kennis gesteld dat haar interventiebureau voornemens is de hoeveelheid waarvoor de inschrĳving voor uitvoer wordt gehouden, met 500 111 ton te verhogen. De totale hoeveelheid waarop de permanente openbare inschrĳving voor de interventievoorraden uitvoer van rogge uit Duitse betrekking heeft, moet tot 1 700 029 ton worden verhoogd. opgeslagen hoeveelheden. Daartoe moet bĳlage I bĳ Verordening (EG) nr. 2079/1999 worden aangepast. (4) De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Verordening (EG) nr. 2079/1999 wordt als volgt gewĳzigd: 1. Artikel 2 wordt gelezen: „Artikel 2 1. De inschrĳving heeft betrekking op een hoeveelheid van ten hoogste 1 700 029 ton rogge voor uitvoer naar alle derde landen. De gebieden waar de 1 700 029 ton rogge is opge- 2. slagen, zĳn vermeld in bĳlage I. ”. 2. Bĳlage I wordt vervangen door de bĳlage bĳ deze verorde- ning. Artikel 2 (3) Het is nodig, wegens de verhoging van de hoeveelheid waarop de inschrĳving betrekking heeft, wĳzigingen aan te brengen in de lĳst betreffende de gebieden en de Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeen- schappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 24 januari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 191 van 31. 7. 1993, blz. 76. (4) PB L 5 van 9. 1. 1999, blz. 64. (5) PB L 256 van 1. 10. 1999, blz. 39. (6) PB L 340 van 31. 12. 1999, blz. 83. L 19/18 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 25. 1. 2000 BĲLAGE „BĲLAGE I Plaats van opslag Hoeveelheid (in ton) Schleswig-Holstein/Hamburg/Niedersachsen/ Bremen/Nordrhein-Westfalen Hessen/Rheinland-Pfalz/Baden-Württemberg/ Saarland/Bayern Berlin/Brandenburg/Mecklenburg-Vorpommern Sachsen/Sachsen-Anhalt/Thüringen 205 872 8 032 1 060 452 425 673”


title: Komission asetus (EY) N:o 156/2000, annettu 24 päivänä tammikuuta 2000, yhteisön Slovenian kanssa tekemässä sopimuksessa määrätyn järjestelmän mukaisesti tammikuussa 2000 jätettyjen tiettyjä sianlihavalmisteita koskevien tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä

eurovoc_concepts:
Slovenia
agreement (EU)
import licence
pigmeat

text: 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 19/9 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 156/2000, annettu 24 päivänä tammikuuta 2000, yhteisön Slovenian kanssa tekemässä sopimuksessa määrätyn järjestelmän mukaisesti tammikuussa 2000 jätettyjen tiettyjä sianlihavalmisteita koskevien tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön Slovenian kanssa tekemän väliai- kaisen sopimuksen mukaisen järjestelmän soveltamista koske- vista yksityiskohtaisista säännöistä sianliha-alalla 26 päivänä maaliskuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 571/ 97 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 4 kohdan, sekä katsoo, että 1) 2) 3) tuontitodistushakemuksia on jätetty vuoden 2000 ensimmäistä vuosineljännestä varten käytettävissä olevia määriä pienemmistä määristä, joten ne voidaan hyväksyä täysimääräisinä, olisi määriteltävä ylimenevä osa, joka lisätään seuraavan jakson käytettävissä olevaan määrään, ja on suotavaa kiinnittää toimijoiden huomiota siihen, että todistuksia on mahdollista käyttää ainoastaan niiden tuotteiden osalta, jotka ovat kaikkien yhteisössä nykyisin voimassa olevien eläinlääkintäsäännösten mukaisia, 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 571/97 mukaisesti 1. ajanjaksolle 1 päivästä tammikuuta 31 päivään maaliskuuta 2000 jätetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään liitteessä I tarkoitetun määräisinä. 2. Jakson 1 päivästä huhtikuuta 30 päivään kesäkuuta 2000 kymmenen ensimmäisen päivän aikana voidaan jättää tuontito- tarkoitetulle kokonaismäärälle distushakemuksia liitteessä II asetuksen (EY) N:o 571/97 säännösten mukaisesti. Todistuksia saadaan käyttää ainoastaan kaikkien yhtei- olevien eläinlääkintäsäännösten 3. sössä nykyisin voimassa mukaisten tuotteiden osalta. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 25 päivänä tammikuuta 2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 85, 27. 3. 1997, s. 56. L 19/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 1. 2000 LIITE I Prosentti, jonka mukaisesti jaksolle 1 päivästä tammikuuta 31 päivään maaliskuuta 2000 jätetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään 100,00 100,00 LIITE II (t) Jaksolla 1 päivästä huhtikuuta 30 päivään kesäkuuta 2000 käytettävissä oleva kokonaismäärä 29,3 58,5 Ryhmä 23 24 Ryhmä 23 24


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0068/00 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie. Bouw van de Itoizdam.

text: C 330 E/74 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 11. 2000 Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (6 maart 2000) De Commissie heeft geen enkele rechtstreekse bevoegdheid ten aanzien van de goedkeuring van maat- regelen die genomen worden om het verlies aan efficiºntie en concurrentievermogen van een luchthaven- systeem een halt toe te roepen. Dit probleem dat hier verward wordt met de definitie van regels voor de verdeling van het verkeer tussen de luchthavens van eenzelfde luchthavensysteem valt onder de bevoegd- heden van de lidstaten uit hoofde van hun nationale vervoerbeleid zoals dat uitdrukkelijk bepaald wordt in artikel 8, lid 1, van Verordening (EG) nr. 2408/92 (1). De rol van de Commissie beperkt zich ertoe om de verenigbaarheid van dat soort regels met het communautaire recht te controleren, met name met de beginselen van niet-discriminatie en proportionaliteit. De Italiaanse autoriteiten hebben besloten om het overhevelen van vluchten van Linate naar Malpensa dat aanvankelijk tussen 15 december 1999 en 15 januari 2000 zou plaatsvinden, stop te zetten. Dit besluit is genomen vanwege de onzekerheden welke ontstaan zijn doordat in Malpensa maatregelen zijn genomen die ten doel hebben om de gevolgen voor het milieu van deze luchthaven te beperken. Het is derhalve thans de taak van de Italiaanse autoriteiten om met inachtneming van het communautaire recht nieuwe regels vast te stellen voor een verdeling van het verkeer over het luchthavensysteem in en rond Milaan (Malpensa, Linate en Orio al Serio). (1) Verordening (EEG) nr. 2408/92 van de Raad van 23 juli 1992 betreffende de toegang van communautaire luchtvaartmaatschappijen tot intracommunautaire luchtroutes, PB L 240 van 24. 8. 1992. (2000/C 330 E/081) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0068/00 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie (24 januari 2000) Betreft: Bouw van de Itoizdam Sinds 1993 wordt in Navarra (Baskenland) een nieuwe dam gebouwd om een stuwmeer te creºren op de rivieren Irati en Urrobi: de Itoizdam. De totale kostprijs van het project bedraagt zo(cid:146)n 1,78 miljard euro. Het stuwmeer dient volgens de promotoren voor de irrigatie van 57 000 hectare landbouwgrond in het zuiden van Navarra, de watervoorziening van Irunea en de productie van elektriciteit. De lokale bevolking en milieugroepen staan huiverachtig tegenover de bouw van de grote Itoizdam omdat vijftien dorpen geheel of gedeeltelijk zullen verdwijnen, evenals drie als natuurgebied geklasseerde zones (Txintxurrenea, Gaztelu en Inarbe). In twee bedreigde gebieden geldt een speciaal Europees beschermings- statuut. Op 29 september 1995 werd het technisch project voor een stuwmeer op de rivieren Irati en Urrobi geannuleerd door het Nationaal Gerechtshof. Het Opperste Gerechtshof heeft deze uitspraak later beves- tigd. Desondanks ging de constructie van de Itoizdam ongehinderd voort. Eind (cid:146)98 werd bekendgemaakt dat de Commissie ten onrechte een klacht had geseponeerd tegen de aanpak van het project. 1. a) Welke EU-instellingen waren en/of zijn betrokken bij de bouw van de Itoizdam? b) Waarom waren en/of zijn deze EU-instellingen betrokken? c) In welke mate financiert de EU de Itoizdam? 2. Zijn aan deze financiering milieu- en/of andere voorwaarden verbonden, gezien vijftien dorpen geheel of gedeeltelijk zullen verdwijnen; evenals drie als natuurgebied geklasseerde zones, waarvan twee met een speciaal Europees beschermingsstatuut? a) Zo neen, waarom niet? b) Zo ja, is de Commissie van oordeel dat deze voorwaarden worden nageleefd door de bouwheren? 21. 11. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 330 E/75 Is de constructie van de Itoizdam in overeenstemming met de Gemeenschapswetgeving inzake 3. milieu- en natuurbescherming en landbouw, vermits vijftien dorpen geheel of gedeeltelijk zullen verdwij- nen; evenals drie als natuurgebied geklasseerde zones, waarvan twee met een speciaal Europees bescher- mingsstatuut? a) Zo neen, waarom niet en welke stappen heeft de Commissie gezet om ervoor te zorgen dat de Gemeenschapswetgeving volledig wordt nageleefd? b) Zo ja, is de Commissie dan van oordeel dat de Gemeenschapswetgeving volledig wordt nageleefd bij de bouw van de Itoizdam, en dit in weerwil van het verdwijnen van drie als natuurgebied geklasseerde zones, waarvan twee met een speciaal Europees beschermingsstatuut? Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (9 maart 2000) Er zij op gewezen dat de Gemeenschap voor de bouw van de Itoizdam in de Spaanse regio Navarra geen communautaire steun heeft toegekend. Naar aanleiding van een klacht die de Commissie in verband met de bouw van de Itoizdam had ontvangen, heeft zij een onderzoek ingesteld. Op 30 november 1994 heeft de Commissie besloten voor deze kwestie geen inbreukprocedure in te leiden. Op 9 december 1994 (1) is daarover een perscommuniquØ gepubliceerd dat de nodige elementen bevat om uit te leggen waarom het dossier werd geseponeerd. Aangezien de Itoizdam nu gebouwd is, ziet de Commissie er het nut niet van in verdere commentaar te geven op een beslissing van de Commissie van 1994. (1) IP/94/1175. (2000/C 330 E/082) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0071/00 van Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Achterstand bij de uitbetaling van EU-steun voor olijventelers in Andalusiº Duizenden olijventelers in Andalusiº hebben de steun van de Europese Unie die elk verkoopseizoen aan deze sector wordt uitbetaald, nog niet ontvangen. In veel gevallen maakt deze steun 40 % uit van de inkomsten van deze landbouwers. Volgens vertegenwoordigers van deze sector brengt de achterstand grote nadelen met zich mee, aangezien de olijventelers op deze steun rekenen om de uitgaven van het verkoopseizoen te dekken. De vertegenwoordigers van de gedupeerden stellen dat deze situatie het gevolg is van tekortkomingen bij de regering van Andalusiº die verantwoordelijk is voor het beheer van de fondsen en dat duizenden landbouwers nog steeds wachten op steun die betrekking heeft op het afgelopen begrotingsjaar en op de vorige verkoopseizoenen. Is de Commissie op de hoogte van dit ernstige probleem waarmee de olijventelers in Andalusiº worden geconfronteerd? Kan de Commissie de oorzaken voor de achterstand bij de uitbetaling van de steun aangeven? Kan de Commissie meedelen of er, afgezien van deze achterstand in het verkoopseizoen (cid:146)98-(cid:146)99, nog steun voor vorige verkoopseizoenen moet worden uitbetaald en kan zij aangeven welk bedrag met deze steun gemoeid is? Is de Commissie voornemens maatregelen te nemen ter oplossing van dit ernstige probleem dat een bedreiging vormt voor de financiºle situatie van duizenden olijventelers in Andalusiº?


title: Decisión nº 293/2000/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 24 de enero de 2000, por la que se aprueba un programa de acción comunitario (programa Daphne) (2000-2003) sobre medidas preventivas destinadas a combatir la violencia ejercida sobre los niños, los adolescentes y las mujeres

eurovoc_concepts:
EU action
action programme
child
violence
woman
young person

text: 9. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 34/1 I (Actos cuya publicación es una condición para su aplicabilidad) DECISIÓN No 293/2000/CE DEL PARLAMENTO EUROPEO Y DEL CONSEJO de 24 de enero de 2000 por la que se aprueba un programa de acción comunitario (programa Daphne) (2000-2003) sobre medidas preventivas destinadas a combatir la violencia ejercida sobre los niños, los adolescentes y las mujeres EL PARLAMENTO EUROPEO Y EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, implicar una contribución al logro de un alto nivel de protección de la salud. Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y en particular, su artículo 152, Vista la propuesta de la Comisión (1), Visto el dictamen del Comité Económico y Social (2), Visto el dictamen del Comité de las Regiones (3), De conformidad con el procedimiento establecido en el artículo 251 del Tratado (4), Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) La violencia física, sexual o psicológica ejercida sobre los niños, los adolescentes y las mujeres constituye un aten- tado a su derecho a la vida, la seguridad, la libertad, la dignidad y la integridad física y emocional, así como una grave amenaza para la salud física y mental de las víctimas; los efectos de dicha violencia están tan exten- didos por toda la Comunidad que constituyen un autén- tico azote en el plano sanitario. Es importante reconocer las graves repercusiones que, tanto en lo inmediato como a largo plazo, tiene la violencia para la salud, el desarrollo psicológico y social y la igualdad de oportunidades de los afectados, ya sean éstos personas, familias o comunidades, así como el alto coste social y económico que supone para toda la sociedad. La Organización Mundial de la Salud define la salud como un estado de bienestar físico, mental y social completo, que no se limita a la mera ausencia de dolen- cias o enfermedades; de conformidad con la letra p) del artículo 3 del Tratado, la acción de la Comunidad debe (1) DO C 259 de 18. 8. 1998, p. 2; DO C 89 de 30. 3. 1999, p. 42, y DO C 162 de 9. 6. 1999, p. 11. (2) DO C 169 de 16. 6. 1999, p. 35. (3) DO C 89 de 30. 3. 1999, p. 42. (4) Dictamen del Parlamento Europeo de 16 de abril de 1999 (DO C 219 de 30. 7. 1999, p. 497), Posición común del Consejo de 13 de septiembre de 1999 (DO C 317 de 4. 11. 1999, p. 1. ), Decisión del Parlamento Europeo de 17 de noviembre de 1999 (aún no publi- cada en el Diario Oficial). Decisión del Consejo de 13 de diciembre de 1999. (4) (5) (6) Estos principios están reconocidos en la Convención de las Naciones Unidas sobre la eliminación de todas las formas de discriminación contra la mujer (1979), la Convención de las Naciones Unidas sobre los derechos del niño (1989), la Declaración de Viena sobre la elimi- nación de la violencia contra la mujer (1993), la Declara- ción y la Plataforma de acción adoptadas en la cuarta Conferencia sobre la mujer celebrada en Pekín (1995), la Declaración y el Plan de acción contra la explotación sexual de los niños con fines comerciales adoptadas en la Conferencia de Estocolmo (1996) y la Declaración de Lisboa sobre las políticas y programas de la juventud adoptada por la Conferencia mundial de ministros de la juventud (1998). La Unión Europea ha tomado medidas en el ámbito de la justicia y de los asuntos de interior, en particular, mediante la Acción común, de 24 de febrero de 1997, relativa a la lucha contra la trata de seres humanos y la explotación sexual de los niños (5); los aspectos penales de la violencia son competencia de los Estados miem- bros. En sus Resoluciones de 18 de enero de 1996 sobre la trata de personas (6), de 19 de septiembre de 1996 sobre los menores víctimas de violencia (7), de 12 de diciembre de 1996 sobre medidas de protección de menores en la Unión Europea (8), de 16 de septiembre de 1997 sobre una campaña europea sobre tolerancia cero ante la violencia contra las mujeres (9) y de 16 de diciembre de 1997 sobre la trata de mujeres con fines de explotación sexual (10) el Parlamento Europeo ha instado a la Comi- sión a que elabore y aplique programas de acción para luchar contra este tipo de violencia. (5) DO L 63 de 4. 3. 1997, p. 2. (6) DO C 32 de 5. 2. 1996, p. 88. (7) DO C 320 de 28. 10. 1996, p. 190. (8) DO C 20 de 20. 1. 1997, p. 170. (9) DO C 304 de 6. 10. 1997, p. 55. (10) DO C 14 de 19. 1. 1998, p. 39. L 34/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 2. 2000 La Comisión, en su Comunicación de 24 de noviembre de 1993 sobre el marco de actuación en el ámbito de la salud pública, destacó, en particular, la prevención de la violencia física como un importante ámbito de actuación en materia de salud pública; el 8 de febrero de 1999 se adoptó en este contexto la Decisión no 372/1999/CE del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se aprueba un programa de acción comunitaria relativo a la preven- ción de lesiones (1). (14) Con el fin de cumplir los objetivos del programa y utilizar con la mayor eficacia posible los recursos dispo- nibles, es conveniente elegir cuidadosamente los campos de acción seleccionando los proyectos que ofrezcan un mayor valor añadido a nivel comunitario y que mues- tren el camino experimentando y divulgando ideas inno- vadoras en materia de prevención de la violencia en el marco de un enfoque pluridisciplinar. (7) (8) (9) (10) (11) (12) Promoviendo un mejor conocimiento y comprensión y una mayor divulgación del fenómeno de la violencia ejercida sobre los niños, los adolescentes y las mujeres y los desarrollando medidas programas y acciones comunitarios existentes, evitando al mismo tiempo innecesarios solapamientos, el presente programa contribuirá a frenar la explotación y a garan- tizar un elevado grado de protección de la salud humana, considerada en sus aspectos físicos, psíquicos y sociales, y una mayor calidad de vida. complementarias de La actuación directa por lo que respecta a la violencia ejercida sobre niños, adolescentes y mujeres pertenece esencialmente al ámbito de actuación de los Estados miembros a nivel nacional, regional o local. La Comunidad puede aportar un valor añadido a las acciones de los Estados miembros en materia de preven- ción de la violencia, incluida la ejercida en forma de explotación y abuso sexual de niños, adolescentes y mujeres, mediante la difusión de información y de expe- riencia, la promoción de un planteamiento innovador, el establecimiento común de prioridades, el desarrollo de redes cuando proceda, la selección de proyectos a escala de la Comunidad y la motivación y movilización de todas las partes afectadas. El presente programa puede aportar un valor añadido definiendo y fomentando las buenas prácticas, promo- viendo la innovación e intercambiando experiencias sobre las acciones emprendidas por los Estados miem- bros, incluido un intercambio de información sobre las diferentes legislaciones y resultados obtenidos. Por tanto, con arreglo a los principios de subsidiariedad y de proporcionalidad contemplados en el artículo 5 del Tratado, los objetivos de la medida propuesta pueden lograrse mejor a escala comunitaria; la presente Decisión se limita a lo estrictamente necesario para alcanzar estos objetivos y no excede de lo necesario a tal fin. (15) Debe promoverse la cooperación con las organizaciones internacionales que contempla el programa y con países terceros, así como con todos aquellos que pudieran tomar parte en la prevención de la violencia. competentes ámbitos en los (16) Deben adoptarse medidas para hacer posible la partici- pación en este programa de los países candidatos en fase de preadhesión, de conformidad con las condiciones establecidas en los acuerdos correspondientes, en parti- cular los acuerdos de asociación y los protocolos adicio- nales de dichos acuerdos. (17) (18) (19) (20) Con el fin de aumentar el valor y los efectos del programa, conviene realizar una evaluación continuada de las acciones emprendidas, en particular de su eficacia y del logro de los objetivos fijados, con vistas a llevar a cabo, si procede, los ajustes necesarios. El presente programa debe tener una duración de cuatro años con el fin de disponer de un tiempo de ejecución de las acciones suficiente para alcanzar los objetivos establecidos. Las medidas necesarias para la ejecución de la presente Decisión deben ser aprobadas con arreglo a lo dispuesto en la Decisión 1999/468/CE del Consejo, de 28 de junio de 1999, por la que se establecen los procedimientos para el ejercicio de las competencias de ejecución atri- buidas a la Comisión (2). La presente Decisión establece, para toda la duración del programa, una dotación financiera que constituye la principal referencia, según lo dispuesto en el punto 33 del Acuerdo interinstitucional el Parlamento Europeo, el Consejo y la Comisión, de 6 de mayo de 1999, sobre la disciplina presupuestaria y la mejora del procedimiento presupuestario (3). entre DECIDEN: Artículo 1 Creación del programa 1. Se aprueba un programa de acción comunitario para combatir la violencia ejercida sobre los niños, los adolescentes y las mujeres, para el período comprendido entre el 1 de enero de 2000 y el 31 de diciembre de 2003. (13) Debe fomentarse la asociación activa en este ámbito entre la Comisión, los Estados miembros y las organiza- ciones no gubernamentales, en particular las que se ocupan del bienestar y de la calidad de vida de niños, adolescentes y mujeres, y debe impulsarse la sinergia entre todas las políticas y medidas relacionadas con este ámbito, fomentando la cooperación entre organiza- ciones no gubernamentales (ONG), otras organizaciones y autoridades nacionales, regionales y locales. (1) DO L 46 de 20. 2. 1999, p. 1. (2) DO L 184 de 17. 7. 1999, p. 23. (3) DO C 172 de 18. 6. 1999, p. 1. 9. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 34/3 El objetivo del presente programa es contribuir a garan- 2. tizar un elevado nivel de protección de la salud física y psíquica protegiendo a niños, adolescentes y mujeres contra la violencia (incluida aquella que se ejerce en forma de explotación o abuso sexual), previniendo la violencia y prestando apoyo a sus víctimas con el fin, de manera particular, de evitar futuras exposiciones a la misma. También tiene por objetivo ayudar y favorecer a las organizaciones no gubernamentales (ONG) y otras organizaciones activas en este terreno. Con ello el programa contribuirá al bienestar social. 3. Las acciones que se han de ejecutar con arreglo al presente programa, tal como figuran en el anexo, están desti- nados a fomentar: a) acciones transnacionales destinadas a establecer redes pluri- disciplinarias y asegurar el intercambio de información, las buenas prácticas y la cooperación en el ámbito comunitario; b) acciones transnacionales destinadas a sensibilizar al público; c) acciones complementarias. Artículo 2 Ejecución 1. La Comisión velará por la ejecución, en estrecha colabo- ración con los Estados miembros, de las acciones previstas en el apartado 3 del artículo l, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 5. 2. La Comisión, previa consulta a los Estados miembros, cooperará con las instituciones y organizaciones que actúan en el ámbito de la prevención y de la protección contra la violencia ejercida sobre niños, adolescentes y mujeres. Fomen- tará, en particular, la cooperación transnacional entre las ONG y las autoridades nacionales, regionales y locales. La Comisión tendrá en cuenta las actividades que se 3. lleven a cabo en este ámbito a nivel nacional, regional y local. También velará por que en la selección de proyectos haya un enfoque equilibrado con respecto a los grupos destinatarios. Las acciones emprendidas incluirán un número significa- 4. tivo de Estados miembros. Artículo 3 Presupuesto La dotación financiera para la aplicación del programa 1. cuatrianual 2000-2003 se fija en 20 millones de euros. 2. La autoridad Presupuestaria establecerá los compromisos anuales dentro de los límites de las perspectivas financieras. 3. La contribución de la Comunidad variará según la natura- leza de la acción. No podrá exceder del 80 % del coste total de la acción. programas y acciones comunitarias, incluidas las iniciativas que se produzcan en el ámbito de la salud pública. Artículo 5 Medidas de ejecución 1. Las medidas necesarias para la ejecución de la presente Decisión en lo que respecta a las materias que se enumeran a continuación serán aprobadas con arreglo al procedimiento de gestión contemplado en el apartado 2 del artículo 6: a) el programa de trabajo anual para la ejecución de las incluidas las implicaciones presu- acciones del programa, puestarias y los criterios de selección; b) el equilibrio general entre los diferentes capítulos del programa; c) las modalidades de coordinación con programas e inicia- tivas que tengan relación directa con la consecución del objetivo del presente programa; d) las modalidades de cooperación con los terceros países y las organizaciones internacionales a que se refiere el artículo 8; e) las modalidades de control y de evaluación del programa. 2. Las medidas necesarias para la ejecución de la presente Decisión, en lo que respecta a todos los demás asuntos, se aprobarán con arreglo al procedimiento de consulta a que se refiere el apartado 3 del artículo 6. Artículo 6 Comité 1. La Comisión estará asistida por un Comité. 2. En los casos en que se haga referencia al presente apar- tado, serán de aplicación los artículos 4 y 7 de la Decisión 1999/468/CE, observando lo dispuesto en el artículo 8 de la misma. El plazo a que hace referencia el apartado 3 del artículo 4 de la Decisión 1999/468/CE queda fijado en dos meses. 3. En los casos en que se haga referencia al presente apar- tado, serán de aplicación los artículos 3 y 7 de la Decisión 1999/468/CE, observando lo dispuesto en el artículo 8 de la misma. 4. El Comité aprobará su reglamento interno. Artículo 7 Artículo 4 Coherencia y complementariedad Participación de los países AELC/EEE, los países de Europa Central y Oriental asociados, Chipre, Malta y Turquía La Comisión velará por la coherencia y complementariedad entre las acciones comunitarias que se ejecuten con arreglo al presente programa y las ejecutadas en el marco de otros El presente programa estará abierto a la participación de: — los países de la AELC/EEE, con arreglo a las condiciones establecidas en el Acuerdo EEE, L 34/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 2. 2000 — los países asociados de Europa Central y Oriental, con arreglo a las condiciones establecidas en los Acuerdos euro- peos, en sus Protocolos adicionales y en las decisiones de sus respectivos Consejos de asociación, — Chipre, financiado mediante créditos suplementarios con arreglo a los procedimientos que se acuerden con ese país, — Malta y Turquía, financiados mediante créditos suplementa- rios con arreglo a las disposiciones del Tratado. Artículo 8 Cooperación internacional Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 300 del Tratado, al ejecutar el presente programa se fomentará la cooperación con terceros países y con organizaciones internacionales compe- tentes en los ámbitos cubiertos por el mismo, así como con todos aquellos que puedan participar en la prevención y la protección contra cualquier forma de violencia. Artículo 9 Seguimiento y evaluación En la aplicación de la presente Decisión, 1. la Comisión adoptará las medidas necesarias para garantizar el seguimiento y la evaluación continua del programa, teniendo en cuenta los objetivos generales y específicos recogidos en el artículo 1 y en el anexo. Durante el segundo año del programa, la Comisión 2. presentará un informe de evaluación al Parlamento Europeo y al Consejo. 3. La Comisión presentará al Parlamento Europeo y al Consejo un informe definitivo tras la finalización del programa. 4. La Comisión incluirá en los dos informes previstos en los apartados 2 y 3 información relativa a la financiación comuni- taria en los distintos ámbitos de actuación y a la complementa- riedad con las demás acciones del artículo 4, así como los resultados de las evaluaciones. Enviará asimismo estos informes al Comité Económico y Social y al Comité de las Regiones. Artículo 10 Entrada en vigor La presente Decisión entrará en vigor el día de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Hecho en Bruselas, el 24 de enero de 2000. Por el Parlamento Europeo Por el Consejo La Presidenta N. FONTAINE El Presidente J. GAMA 9. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 34/5 ANEXO OBJETIVOS Y ACCIONES ESPECÍFICOS I. ACCIONES TRANSNACIONALES DESTINADAS A ESTABLECER REDES PLURIDISCIPLINARIAS Y ASEGURAR EL INTERCAMBIO DE INFORMACIÓN, LAS BUENAS PRÁCTICAS Y LA COOPERACIÓN EN EL ÁMBITO COMUNI- TARIO Objetivo: Apoyar y alentar tanto a las organizaciones no gubernamentales (ONG) como a las otras organizaciones, incluidas las autoridades públicas que se ocupan de la violencia, a colaborar entre ellas 1. Apoyo al establecimiento y fortalecimiento de redes pluridisciplinarias y fomento y apoyo a la cooperación entre las ONG y las distintas organizaciones y organismos públicos a nivel nacional, regional y local, para mejorar el conocimiento y la comprensión de sus respectivos papeles y facilitar el intercambio de información pertinente. 2. Estímulo e intercambio de las buenas prácticas, incluidos proyectos piloto, a escala comunitaria, sobre la prevención de la violencia y el apoyo y protección de niños, adolescentes y mujeres. Para hacer frente al problema de la violencia, las redes emprenderán en particular actividades que: 1) creen un marco común para el análisis de la violencia, incluida la definición de los distintos tipos de violencia, las causas de la misma y sus consecuencias; 2) midan, en Europa, el impacto real de los distintos tipos de violencia sobre las víctimas y la sociedad, para determinar las respuestas oportunas; 3) evalúen los tipos y la eficiencia de las medidas y prácticas para prevenir y detectar la violencia, incluida la violencia en forma de explotación y abuso sexuales y para prestar apoyo a las víctimas de la violencia con vistas, en particular, a evitar una futura exposición a la misma. II. ACCIONES TRANSNACIONALES DESTINADAS A SENSIBILIZAR AL PÚBLICO Objetivo: Apoyar la sensibilización del público sobre la violencia y la prevención de la violencia ejercida sobre los niños, los adolescentes y las mujeres, incluidas las víctimas de la trata de seres humanos a efectos de su explotación sexual, comercial o no, y otros abusos sexuales 1. Fomento de campañas de información en cooperación con los Estados miembros, proyectos piloto con un valor añadido europeo y acciones de sensibilización del público —en particular niños, adolescentes, educadores y otras categorías implicadas— y de los medios de comunicación sobre los riesgos potenciales de violencia y las formas de evitarlos, incluidos del conocimiento de medidas legales, la educación sanitaria y la formación en el contexto de la lucha contra la violencia. 2. Creación de una fuente de información a escala comunitaria para asistir e informar a las ONG y a los organismos públicos y proporcionarles información accesibles al público recabada por administraciones públicas, ONG o instancias académicas en materia de violencia, prevención de la violencia y ayuda a las víctimas y los medios de evitar la violencia, y suministro de información sobre todas las medidas y programas al respecto bajo los auspicios de la Comunidad. Esto permitirá integrar la información en todos los sistemas de información pertinentes. 3. Estudios en el ámbito de la violencia y los abusos sexuales y sobre los medios de prevención, con objeto, especialmente, de definir los procedimientos y políticas más eficaces para prevenir la violencia, para ayudar a las víctimas de la violencia, en particular, para evitar que puedan quedar expuestas de nuevo a la violencia, y para analizar su coste social y económico con objeto de establecer respuestas adecuadas a este fenómeno. 4. Mejora del conocimiento, información y gestión de las consecuencias de la violencia. III. ACCIONES COMPLEMENTARIAS Al ejecutar el programa, la Comisión, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 2 y 5 de la presente Decisión, podrá recurrir a organismos de asistencia técnica cuya financiación se incluirá en la dotación global del programa. También podrá recurrir a expertos en idénticas condiciones. Además, la Comisión podrá organizar seminarios, coloquios u otras reuniones de expertos que puedan facilitar la realización del programa y proceder a acciones de información, publicación y difusión


title: Europaparlamentets och rådets beslut nr 293/2000/EG av den 24 januari 2000 om att anta ett program för gemenskapens insatser (Daphne-programmet) (2000-2003) för förebyggande åtgärder i kampen mot våld mot barn, ungdomar och kvinnor

text: 9. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 34/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 293/2000/EG av den 24 januari 2000 om att anta ett program för gemenskapens insatser (Daphne-programmet) (2000–2003) för före- byggande åtgärder i kampen mot våld mot barn, ungdomar och kvinnor EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE fördraget bidrag till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå. skall gemenskapens verksamhet innefatta med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3), i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (4), och av följande skäl: (1) (2) (3) Fysiskt, sexuellt och psykologiskt våld mot barn, ungdomar och kvinnor utgör en kränkning av deras rätt till liv, säkerhet, frihet, värdighet samt fysisk och emotio- nell integritet och ett allvarligt hot mot dessa våldsoffers fysiska och psykiska hälsa. Följdverkningarna av sådant våld är så utbredda inom gemenskapen att de utgör ett stort folkhälsoproblem. Det är viktigt att erkänna de allvarliga följder – både på kort och lång sikt – för hälsa, psykisk och social utveck- ling samt för lika möjligheter som våldet har för indi- vider, familjer och samfund samt de höga sociala och ekonomiska kostnader som våldet innebär för samhället som helhet. Enligt Världshälsoorganisationens definition är hälsa ett tillstånd av totalt fysiskt, psykiskt och socialt välbefin- nande och inte enbart avsaknad av sjukdom eller funk- I överensstämmelse med artikel 3 p i tionshinder. (1) EGT C 259, 18. 8. 1998, s. 2, EGT C 89, 30. 3. 1999, s. 42 och EGT C 162, 9. 6. 1999, s. 11. (2) EGT C 169, 16. 6. 1999, s. 35. (3) EGT C 89, 30. 3. 1999, s. 42. (4) Europaparlamentets yttrande av den 16 april 1999 (EGT C 219, 30. 7. 1999, s. 497), rådets gemensamma ståndpunkt av den 13 september 1999 (EGT C 317, 4. 11. 1999, s. 1 ), Europaparlamentets beslut av den 17 november 1999 (ännu ej offentliggjort i EGT) och rådets beslut av den 13 december 1999. (4) (5) (6) Dessa principer erkänns i Förenta nationernas konven- tion om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979, Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter från 1989, Wiendeklarationen om avskaffande av våld mot kvinnor från 1993, deklara- tionen och handlingsprogrammet som antogs vid den fjärde kvinnokonferensen i Peking 1995 och deklara- tionen och handlingsplanen från Stockholmskonferensen 1996 i fråga om könshandel och utnyttjande av minder- i Lissabondeklarationen från 1998 om åriga samt ungdomspolitik och ungdomsprogram antagen vid världskonferensen med ministrar för ungdomsfrågor. ansvariga Europeiska unionen har vidtagit åtgärder på området för rättsliga och inrikes frågor, särskilt genom den gemen- samma åtgärden av den 24 februari 1997 om åtgärder mot människohandel och sexuellt utnyttjande av barn (5). De straffrättsliga aspekterna på våld är en fråga för medlemsstaterna. I sina resolutioner av den 18 januari 1996 om männi- skohandel (6), av den 19 september 1996 om våld mot minderåriga (7), av den 12 december 1996 om åtgärder till skydd för minderåriga inom Europeiska unionen (8), av den 16 september 1997 om behovet av en europeisk kampanj för nolltolerans av våld mot kvinnor (9) samt av den 16 december 1997 om kvinnohandel som syftar till sexuellt utnyttjande (10) uppmanade Europaparlamentet kommissionen att utarbeta och genomföra åtgärdspro- gram för att bekämpa detta våld. (5) EGT L 63, 4. 3. 1997, s. 2. (6) EGT C 32, 5. 2. 1996, s. 88. (7) EGT C 320, 28. 10. 1996, s. 190. (8) EGT C 20, 20. 1. 1997, s. 170. (9) EGT C 304, 6. 10. 1997, s. 55. (10) EGT C 14, 19. 1. 1998, s. 39. L 34/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2000 (7) (8) I sitt meddelande av den 24 november 1993 om ramen för insatser på folkhälsoområdet, slog kommissionen bland annat fast att förebyggande av personskador är ett av de folkhälsoområden där insatser är viktiga. Europa- parlamentets och rådets beslut nr 372/1999/EG av den 8 februari 1999 om ett åtgärdsprogram för gemen- skapen om förebyggande av personskador (1) antogs inom den ramen. Detta program kommer i hög grad att bidra till att motverka utnyttjande och till att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå genom att främja bättre kunskaper om och förståelse av våld mot barn, ungdomar och kvinnor samt större spridning av information om sådant våld, och genom att utarbeta åtgärder som kompletterar gemenskapens befintliga program och insatser, under hänsynstagande till fysiska, psykiska och sociala aspekter på hälsa, och främja god livskvalitet, samtidigt som onödigt dubbelarbete undviks. (9) Direkta insatser i fråga om våld mot barn, ungdomar och kvinnor ligger huvudsakligen inom ramen för medlemsstaternas verksamhet på nationell, regional eller lokal nivå. (10) Gemenskapen kan tillföra ett mervärde till medlemssta- ternas insatser för att förebygga våld, även våld i form av sexuellt utnyttjande och övergrepp mot barn, ungdomar och kvinnor, genom att sprida och utbyta information och erfarenheter, främja nyskapande lösningar, gemen- samt fastställa prioriteringar, vid behov utveckla nätverk, välja ut projekt för hela gemenskapen samt genom att motivera och mobilisera alla inblandade. (11) (12) (13) Programmet kan tillföra ett mervärde genom att identi- fiera och stimulera goda rutiner, genom att uppmuntra nyskapande och genom utbyte av användbara erfaren- heter när det gäller insatser som genomförs i medlems- staterna, däribland utbyte av information om olika lagstiftning och om de resultat som har uppnåtts. I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprin- ciperna, vilka framgår av artikel 5 i fördraget, kan målen för den planerade åtgärden bättre uppnås på gemen- skapsnivå. Detta beslut inskränker sig till det minimum som krävs för att målen skall uppnås och det går inte utöver vad som är nödvändigt för det syftet. På detta område måste ett aktivt partnerskap främjas mellan kommissionen, medlemsstaterna och icke-statliga organisationer, särskilt organisationer som arbetar för barns, ungdomars och kvinnors välfärd och livskvalitet. Samverkan mellan alla relevanta politikområden och alla åtgärder på området bör uppmuntras genom att man främjar samarbete mellan icke-statliga organisationer, (14) (15) (16) (17) andra organisationer och nationella, regionala och lokala myndigheter. För att programmets mål skall uppnås och tillgängliga resurser användas så effektivt som möjligt måste de områden inom vilka insatser skall göras väljas med stor omsorg. Detta skall göras genom att man väljer ut de projekt som ger ett större gemenskapsmervärde och som är inriktade på att pröva och sprida nyskapande idéer i syfte att förebygga våld inom ramen för en sektorsöver- gripande strategi. inom de Samarbete med internationella organisationer som är behöriga av områden programmet och med tredje land bör utvecklas, liksom samarbete med alla dem som kan tänkas bli involverade i arbetet med att förebygga våld. som omfattas för deltagande Föreskrifter bör meddelas för att detta program skall stå öppet kandidatländerna under av i enlighet med villkoren i perioden före anslutningen, relevanta överenskommelser, särskilt i associeringsav- talen och tilläggsprotokollen till dessa. En fortlöpande utvärdering av insatserna bör göras för att öka programmets värde och betydelse. Utvärderingen bör särskilt ta fasta på hur effektiva insatserna är och om de fastställda målen uppnåtts, för att nödvändiga juster- ingar skall kunna göras vid behov. (18) Programmet bör vara i fyra år så att det finns tillräcklig tid för att genomföra de insatser som behövs för att uppnå de fastställda målen. (19) De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogen- heter (2). (20) I detta beslut fastställs för hela den tid som programmet pågår en finansieringsram som utgör den särskilda refe- rensen enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och en förbättring av budgetförfarandet (3). HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Upprättande av programmet 1. Genom detta beslut antas ett program för gemenskapens för att bekämpa våld mot barn, ungdomar och insatser kvinnor, för perioden från och med den 1 januari 2000 till och med den 31 december 2003. (1) EGT L 46, 20. 2. 1999, s. 1. (2) EGT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. (3) EGT C 172, 18. 6. 1999, s. 1. 9. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 34/3 Programmets syfte är att bidra till att säkerställa en hög 2. skyddsnivå för fysisk och psykisk hälsa genom att skydda barn, ungdomar och kvinnor mot våld (även våld i form av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp), genom att förebygga våld och genom att erbjuda våldsoffren stöd, i synnerhet för att hindra att de utsätts för våld i framtiden. Programmet syftar också till att stödja och uppmuntra icke-statliga organisationer och andra organisationer som är verksamma inom detta område. Härigenom kommer programmet att bidra till social välfärd. 3. Med detta i åtanke är syftet med de insatser som skall genomföras enligt programmet, såsom detta framgår av bilagan, att främja följande: a) Gränsöverskridande insatser för att upprätta nätverk som omfattar flera ämnesområden och säkerställa utbyte av information, bästa praxis och samarbete på gemenskaps- nivå. b) Gränsöverskridande insatser för att öka den allmänna medvetenheten. c) Kompletterande insatser. Artikel 2 Genomförande 1. Kommissionen skall i nära samarbete med medlemssta- terna säkerställa genomförande av de insatser som avses i artikel 1. 3 i enlighet med artikel 5. 2. Kommissionen skall, efter samråd med medlemsstaterna, samarbeta med institutioner och organisationer som arbetar med att skydda barn, ungdomar och kvinnor mot våld och med att förebygga sådant våld samt erbjuder stöd till våldsoffer. Kommissionen skall särskilt uppmuntra gränsöverskridande samarbete mellan icke-statliga organisationer och nationella, regionala och lokala myndigheter. Kommissionen skall ta hänsyn till den verksamhet som 3. genomförs på detta område på nationell, regional och lokal nivå. Den skall även säkerställa ett väl avvägt förhållningssätt när det gäller målgrupperna. Insatserna skall inbegripa ett betydande antal medlems- 4. stater. Artikel 3 Budget Finansieringsramen för fyråriga 1. programmet (2000–2003) fastställs härmed till 20 miljoner euro. genomföra det att Artikel 4 Överensstämmelse och komplementaritet Kommissionen skall sörja för att de gemenskapsinsatser som skall genomföras enligt programmet stämmer överens med och kompletterar de insatser som genomförs enligt andra relevanta gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder, inbegripet den framtida utvecklingen inom folkhälsoområdet. Artikel 5 Genomförandeåtgärder 1. De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut och som rör de frågor som nämns nedan skall antas i enlighet med det förvaltningsförfarande som avses i artikel 6. 2 a) en årlig arbetsplan för i programmet, inklusive budgetkonsekvenser och urvalskrite- rier, att genomföra åtgärderna b) en allmän avvägning mellan programmets olika delar, c) förfaranden för samordning med program och initiativ som är av direkt betydelse för att målet för detta program skall uppnås, d) arrangemang för samarbete med de tredje länder och inter- nationella organisationer som det hänvisas till i artikel 8, e) förfaranden för övervakning och utvärdering av programmet. 2. De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut och som rör alla andra frågor skall antas i enlighet med det rådgi- vande förfarande som avses i artikel 6. 3. Artikel 6 Kommitté 1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté. 2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmel- serna i artikel 8 i beslutet. Den tid som avses i artikel 4. 3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader. 3. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmel- serna i artikel 8 i beslutet. 4. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning. De årliga anslagen skall fastställas av budgetmyndigheten 2. inom budgetplanens ramar. Deltagande av Efta–EES-länderna, de associerade länderna i Central- och Östeuropa samt Cypern, Malta och Turkiet 3. Gemenskapens bidrag skall anpassas till insatsens art. Det får inte överstiga 80 % av den sammanlagda kostnaden för insatsen. Detta program skall stå öppet för deltagande av — Efta–EES-länderna i enlighet med villkoren i EES-avtalet, Artikel 7 L 34/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2000 — de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med villkoren i Europaavtalen, tilläggsprotokollen till dessa avtal och respektive associeringsråds beslut, — Cypern, på grundval av tilläggsanslag i enlighet med förfa- randen som skall överenskommas med det landet, — Malta och Turkiet, på grundval av tilläggsanslag i enlighet med bestämmelserna i fördraget. Artikel 8 Internationellt samarbete Medan programmet genomförs skall, om inte annat följer av artikel 300 i fördraget, samarbete med tredje land och interna- tionella organisationer som är behöriga inom det område som omfattas av programmet, uppmuntras, i likhet med samarbete med alla dem som kan bli involverade i arbetet med att före- bygga och skydda mot alla slag av våld. Kommissionen skall under programmets andra år över- 2. lämna en utvärderingsrapport till Europaparlamentet och rådet. 3. Kommissionen skall överlämna en slutrapport till Europa- parlamentet och rådet när hela programmet har genomförts. Kommissionen skall i de rapporter som avses i punkterna 4. 2 och 3 ta med information om gemenskapens finansiering inom de olika insatsområdena och om hur insatserna komplet- terar de andra insatser som avses i artikel 4, samt resultaten av utvärderingarna. Kommissionen skall även sända rapporterna till Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkom- mittén. Artikel 10 Ikraftträdande Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 9 Övervakning och utvärdering Utfärdat i Bryssel den 24 januari 2000. 1. När detta beslut genomförs skall kommissionen vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa övervakning och fortlö- pande utvärdering av programmet med beaktande av de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 1 och i bilagan. På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar N. FONTAINE Ordförande J. GAMA Ordförande 9. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 34/5 BILAGA SÄRSKILDA MÅL OCH INSATSER I. GRÄNSÖVERSKRIDANDE INSATSER FÖR ATT UPPRÄTTA NÄTVERK SOM OMFATTAR FLERA ÄMNESOMRÅDEN OCH SÄKERSTÄLLA UTBYTE AV INFORMATION, BÄSTA PRAXIS OCH SAMARBETE PÅ GEMENSKAPSNIVÅ Mål: Att stödja och uppmuntra samarbete mellan icke-statliga organisationer och andra organisationer, inbegripet myndigheter som arbetar med våldsbekämpning, 1. Stöd för att upprätta och stärka nätverk som omfattar flera ämnesområden och uppmuntran och stöd till samarbete mellan icke-statliga organisationer och olika organisationer och offentliga organ på nationell, regional och lokal nivå, för att höja nivån på båda sidor när det gäller kunskap och förståelse för den andra partens roll och för att underlätta utbyte av relevant information. 2. Stimulans till och utbyte av bästa praxis, inbegripet pilotprojekt, på gemenskapsnivå när det gäller att förebygga våld och ge stöd och skydd för barn, ungdomar och kvinnor. Nätverken skall i sitt arbete mot våld i synnerhet bedriva verksamhet som 1. upprättar en gemensam ram för att analysera våld, inbegripet en definition av olika slag av våld, deras orsaker och verkningar, 2. mäter den inverkan som olika slag av våld inom Europa faktiskt har på våldsoffren och på samhället, för att finna en lämplig lösning, 3. bedömer olika slag av åtgärder och arbetsmetoder samt dessas effektivitet när det gäller att förebygga och upptäcka våld, inbegripet våld i form av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp, och när det gäller att erbjuda stöd till våldsoffer, i synnerhet för att hindra framtida våld. II. GRÄNSÖVERSKRIDANDE INSATSER SOM AVSER ATT ÖKA DEN ALLMÄNNA MEDVETENHETEN Mål: Att stödja en ökad allmän medvetenhet om våld och förebyggande av våld mot barn, ungdomar och kvinnor, inbegripet offer för människohandel som syftar till sexuellt utnyttjande, kommersiellt sexuellt utnyttjande och andra sexuella övergrepp. 1. Främjande av informationskampanjer i samarbete med medlemsstaterna och pilotprojekt med gemenskapsmer- värde samt åtgärder för att öka medvetenheten hos allmänheten, särskilt hos barn och ungdomar, lärare och andra involverade kategorier samt hos medierna om potentiella våldsrisker och sätt att undvika dem, inbegripet kunskap om lagstiftningsåtgärder, hälsoundervisning och utbildning i samband med våldsbekämpning. 2. Skapande av en informationskälla för hela gemenskapen för att bistå och informera icke-statliga organisationer och offentliga organ om offentligt tillgänglig information sammanställd av stat, universitet och högskolor och icke-statliga organisationer om våld och våldsförebyggande, hjälp till våldsoffer och om hur våld hindras, liksom information om alla åtgärder och program som stöds av gemenskapen på området. På det sättet bör det bli möjligt att integrera informationen med alla tillämpliga informationssystem. 3. Undersökningar om våld och sexuella övergrepp samt förebyggande åtgärder för att bland annat fastställa vilka förfaranden och strategier som är effektivast när det gäller att förebygga våld och för att ge stöd till våldsoffer för att i synnerhet hindra att människor i framtiden utsätts för våld och undersöka våldets sociala och ekonomiska kostnader, för att det skall bli möjligt att tillhandahålla lösningar i detta sammanhang. 4. Förbättrad identifiering, rapportering och hantering av brottets följdverkningar. III. KOMPLETTERANDE INSATSER När programmet genomförs kan kommissionen i överensstämmelse med artiklarna 2 och 5 i beslutet anlita organisationer för tekniskt stöd, varvid finansiering skall ske inom den totala finansieringsramen för programmet. Kommissionen kan på samma villkor ta hjälp av experter. Dessutom kan kommissionen anordna seminarier, kollokvier eller andra expertmöten som kan bidra till att genomföra programmet samt öka insatserna för information, offentliggörande och spridning


title: QUESTION ÉCRITE E-0083/00 posée par Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) à la Commission. Tortue à écailles.

eurovoc_concepts:
Cuba
EU environmental policy
international negotiations
protected species
reptile

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/175 question. Cette disposition ne peut aucunement affecter l(cid:146)exercice du «droit de regard» dont la Commission, et l(cid:146)autoritØ publique compØtente en gØnØral, dispose concernant l(cid:146)exØcution des projets financØs par les fonds de la CommunautØ, qui est rØgi par un ensemble de dispositions lØgislatives. les directives portant coordination des procØdures de Par ailleurs d(cid:146)autres dispositions, notamment passation des marchØs publics et les mesures nationales en la matiŁre assurent la transparence requise concernant les phases antØrieures (cid:224) l(cid:146)attribution d(cid:146)un projet. Des clauses de ce type sont souvent inclues dans les contrats rØgissant les relations entre les parties et visent notamment (cid:224) protØger des droits des intØressØs tenant notamment de la propriØtØ intellectuelle ou industrielle, des secrets commerciaux, et des secrets des nØgociations. La Commission tient (cid:224) souligner qu(cid:146)elles n(cid:146)ont jamais fait obstacle (cid:224) ce que la Commission ou les autres institutions compØtentes puissent exercer leurs prØrogatives de contr(cid:244)le de la bonne exØcution des projets. Dans le cas concret de l(cid:146)accident survenu dans le chantier de construction d(cid:146)un pont de la voie Attique, les autoritØs hellØniques responsables ont constituØ une commission d(cid:146)enquŒte afin d(cid:146)examiner les causes de cet accident. Sur la base des conclusions de cette commission d(cid:146)enquŒte, la Commission prendra toute (CE) mesure adØquate et nØcessaire prØvue aux dispositions des articles 38 et 39 du rŁglement no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions gØnØrales sur les fonds structurels (1). (1) JO L 161 du 26. 6. 1999. (2000/C 280 E/199) QUESTION (cid:201)CRITE E-0083/00 posØe par Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) (cid:224) la Commission (24 janvier 2000) Objet: Tortue (cid:224) Øcailles La tortue (cid:224) Øcailles, espŁce trŁs menacØe, figure (cid:224) l(cid:146)annexe I de la CITES depuis 1975. Gr(cid:226)ce (cid:224) des dØrogations Ømises pour Cuba et le Japon, Cuba a pu exporter des milliers de carapaces de tortues (cid:224) Øcailles vers le Japon de 1975 et 1992, date (cid:224) laquelle la dØrogation a ØtØ levØe pour le Japon. Depuis 1992, le commerce international de carapaces de tortues (cid:224) Øcailles est interdit. En 1997, Cuba a proposØ de transfØrer les tortues (cid:224) Øcailles relevant de ce pays (cid:224) l(cid:146)annexe II de la CITES, afin de pouvoir exporter jusqu(cid:146)(cid:224) 500 carapaces chaque annØe vers le Japon et plus de 5 000 kg de carapaces stockØes par le gouvernement vers ce mŒme pays; cette proposition a failli, (cid:224) peu de choses prŁs, Œtre adoptØe. Dans la perspective de la prochaine rØunion de la CITES (avril 2000), Cuba a invitØ des autoritØs scientifiques europØennes (cid:224) Øvaluer son programme de gestion de la tortue (cid:224) Øcailles. Des scientifiques britanniques, nØerlandais et espagnols se sont rendus (cid:224) Cuba et recommanderont sans doute que les signataires europØens de la Convention soutiennent la proposition de Cuba. Que rØpondra la Commission aux objections selon lesquelles la proposition de Cuba ne respecte pas 1. les critŁres dØfinis pour l(cid:146)inscription (cid:224) l(cid:146)annexe II lors de la neuviŁme confØrence des parties? 2. (cid:201)tant donnØ que la reprise du commerce lØgal de produits (cid:224) base de tortues de mer stimulera la demande de carapaces dans le monde et incitera au braconnage et aux Øchanges illØgaux, la Commission doit-elle encourager le commerce d(cid:146)une espŁce aussi menacØe? 3. Sachant que les experts ont Øtabli qu(cid:146)il ne reste pas plus de 5 000 tortues femelles pondeuses chaque annØe dans l(cid:146)ensemble des Cara(cid:239)bes, quelle attitude la Commission va-t-elle adopter face au fait que la suppression, chaque annØe, de 10 % de la population aura un impact trŁs nØgatif sur cette espŁce extrŒmement menacØe? 4. Que pense la Commission du fait que, les tortues marines capturØes dans les eaux cubaines Øtant partagØes par d(cid:146)autres pays des Cara(cid:239)bes, l(cid:146)abattage et l(cid:146)exportation de carapaces affecteront la population d(cid:146)autres pays? C 280 E/176 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (8 fØvrier 2000) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) la question Øcrite E- 2488/99 de M. Evans (1). (1) Voir page 54. (2000/C 280 E/200) QUESTION (cid:201)CRITE E-0094/00 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (26 janvier 2000) Objet: PossibilitØ de fusion entre les chantiers navals Astano et Bazan en Galice Le prØsident de l(cid:146)entreprise publique galicienne Astano a dØclarØ qu(cid:146)une des possibilitØs qui s(cid:146)offraient pour assurer l(cid:146)avenir de celle-ci consistait (cid:224) fusionner avec une autre sociØtØ publique, Bazan, qui possŁde Øgalement une usine dans la zone de Ferrol. Cette fusion permettrait (cid:224) Astano de reprendre la construction de navires conventionnels. La Commission confirme-t-elle que cette fusion soit envisagØe? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (25 fØvrier 2000) La possibilitØ d(cid:146)une concentration entre Astano et Bazan est une question qui concerne le gouvernement espagnol. La Commission serait toutefois tenue de veiller au respect des rŁgles communautaires relatives aux aides d(cid:146)(cid:201)tat (cid:224) la construction navale. Pour ce qui est de l(cid:146)incidence Øventuelle qu(cid:146)aurait une telle concentration sur les activitØs d(cid:146)Astano, les limitations actuellement imposØes (cid:224) ce chantier naval resteraient inchangØes. Comme la Commission l(cid:146)a expliquØ dans sa rØponse (cid:224) la question Øcrite E-0095/00 (1) et (cid:224) des questions similaires plus anciennes posØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire, la poursuite de la fermeture d(cid:146)Astano (cid:224) la construction navale est l(cid:146)une des conditions auxquelles elle a assorti en 1997 son approbation des importantes aides d(cid:146)(cid:201)tat accordØes aux chantiers navals publics en Espagne. (1) Voir page 176. (2000/C 280 E/201) QUESTION (cid:201)CRITE E-0095/00 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Construction de navires par l(cid:146)entreprise Astano (26 janvier 2000) La Commission pourrait-elle Ønoncer les conditions nØcessaires (cid:224) la reprise des activitØs de l(cid:146)entreprise galicienne de construction navale Astano, de fa(cid:231)on (cid:224) mettre un terme (cid:224) la discrimination dont elle fait l(cid:146)objet? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (25 fØvrier 2000) Comme la Commission l(cid:146)a expliquØ dans ses rØponses aux questions Øcrites E-1432/99 (1) et E-2051/99 (2) de l(cid:146)Honorable Parlementaire, la poursuite de la fermeture d(cid:146)Astano (cid:224) la construction navale Øtait l(cid:146)une des conditions auxquelles elle avait assorti en 1997 son approbation des importantes aides d(cid:146)(cid:201)tat accordØes aux chantiers navals publics en Espagne