title: Rådets forordning (EF) nr. 174/2000 af 24. januar 2000 om ophævelse af forordning (EØF) nr. 3433/91 for så vidt angår den endelige told på importen af lommetændere med fyrsten, med gas som brændstof, ikke til genopfyldning, med oprindelse i Japan

text: L 22/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 1. 2000 RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 174/2000 af 24. januar 2000 om ophævelse af forordning (EØF) nr. 3433/91 for så vidt angår den endelige told på importen af lommetændere med fyrsten, med gas som brændstof, ikke til genopfyldning, med oprindelse i Japan RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 11, stk. 6, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) A. PROCEDURE 1. Gældende foranstaltninger Rådet indførte ved forordning (EØF) nr. 3433/91 (2) (i det følgende benævnt »forordningen om endelig told«) en endelig antidumpingtold på importen af lommetæn- dere med fyrsten, med gas som brændstof, ikke til genopfyldning, med oprindelse i Japan, Den Kinesiske Folkerepublik, Republikken Korea og Thailand. For Japan fastsattes tolden til 35,7 %. Forordningen om endelig told ændredes for Kinas vedkommende i 1995 ved forordning (EF) nr. 1006/ 95 (3). For Thailands vedkommende afløstes den i marts 1997 af forordning (EF) nr. 423/97 (4). 2. Indledning af en fornyet undersøgelse I maj 1996 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om det forestående ophør af de gældende foranstalt- ninger vedrørende Japan og Republikken Korea (5). Efter offentliggørelsen modtog Kommissionen en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundforordningen«) med hensyn til importen af lommetændere med fyrsten, med gas som brændstof, ikke til genopfyldning, med oprindelse i Japan fra EFLM (European Federation of Lighter Manufacturers) på vegne af BIC S. A. og Flamagas S. A. Senere sluttede Swedish Match S. A. sig til denne anmodning. BIC S. A. , Flamagas S. A. og Swedish Match S. A. tegner sig for næsten hele produktionen i Fællesskabet af den pågældende vare. (4) Anmodningen indeholdt tilstrækkeligt umiddelbart bevis for, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis vil medføre, at der igen vil finde dumpingimport sted med tjener til støtte for denne deraf følgende skade. Det (1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 (EFT L 128 af 30. 4. 1998, s. 18). (2) EFT L 326 af 28. 11. 1991, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 423/97 (EFT L 65 af 6. 3. 1997, s. 1). (3) EFT L 101 af 4. 5. 1995, s. 38. (4) EFT L 65 af 6. 3. 1997, s. 1. (5) EFT C 155 af 30. 5. 1996, s. 6. (5) (6) (7) (8) (9) antagelse, at der foreligger beviser for, at der findes uudnyttet kapacitet i Japan, og at import fra Japan umid- delbart vil medvirke til at presse EF-producenternes priser nedad. Det blev endvidere gjort gældende, at denne situation ville forværre EF-erhvervsgrenens fortsat sårbare situation. Kommissionen offentliggjorde derfor en meddelelse om en fornyet undersøgelse af forordningen om endelig told med hensyn til Japan (6). Denne fornyede undersøgelse blev indledt i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2 og 3, i grundforordningen, da en sådan undersøgelse (foran- staltningers bortfald) også måtte anses for nødvendig. For Koreas vedkommende bortfaldt foranstaltningerne ved gyldighedsperiodens udløb (7). 3. Fornyet undersøgelse Kommissionen underrettede officielt den eneste produ- cent i eksportlandet, som den vidste var berørt af sagen, nemlig Tokai Corporation, dennes forbundne importør i Fællesskabet, Tokai Seiki GmbH, repræsentanterne for eksportlandet og de klagende parter. De direkte berørte parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt. En af de klagende parter anmodede om at blive hørt, hvilket blev imødekommet. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og modtog detaljerede fra de klagende EF-producenter, disses oplysninger datterselskaber, den japanske eksportør og dennes forbundne importør i Fællesskabet. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplys- ninger, som den anså for nødvendige til undersøgelsen, og den aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber: EF-producenter og disses datterselskaber — BIC S. A. (BIC-koncernen), Clichy, Frankrig — BIC BJ 75, Redon, Frankrig — BIC Deutschland GmbH & Co. , Ettlingen, Tyskland — BIRO BIC Ltd, London, Det Forenede Kongerige — Laforest BIC S. A. , Tarragona, Spanien — Swedish Match Lighters B. V. , Assen, Nederlandene — Swedish Match Lighters (indbefattet Cricket SA), Rillieux-la-Pape, Frankrig — Arnold André GmbH & Co. , KG, Bünde, Tyskland — Flamagas S. A. , Barcelona and Llinas del Valle, Spanien (6) EFT C 361 af 30. 11. 1996, s. 3. (7) EFT C 360 af 29. 11. 1996, s. 2. 27. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 22/17 Producent i oprindelseslandet — Tokai Corporation Japan, Tokyo, Japan. (10) Med henblik på at fastlægge dumping, skade og Fælles- skabets interesser anvendtes Fællesskabet bestående af 15 medlemsstater som geografisk område for undersø- gelsen. (11) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 1996 til 30. september 1996 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Skadesundersøgelsen omfat- tede perioden fra 1992 til udløbet af undersøgelsespe- rioden. (12) Undersøgelsen kunne ikke afsluttes inden for den normale frist som fastsat i artikel 11, stk. 5, i grundfor- ordningen. Dette skyldtes, at Kommissionen fandt, at de oplysninger, der oprindeligt var indsamlet og undersøgt, ikke var tilstrækkelige til at danne grundlag for fastsæt- telsen af en ny antidumpingtold, og at det med henblik på en korrekt vurdering af sandsynligheden for, om der igen ville skadevoldende dumping sted, var nødvendigt at aflægge kontrolbesøg hos eksportøren på et sent tidspunkt i undersøgelsen. Desuden blev undersø- gelsen udvidet betydeligt med Kommissionens to første forslag om opretholdelse af antidumpingtolden, som gav anledning til lange drøftelser i Rådet. finde bige resultater i betragtning 11 i Rådets forordning (EØF) nr. 1386/91 (EFT L 133 af 28. 5. 1991, s. 20)). Anmodningen indeholdt ingen beviser for, at denne konklusion ikke længere var gyldig. Der påvistes især ingen ændringer i de (grundlæggende) tekniske egen- tændingssystemet, på de to typer skaber som f. eks. tændere, som kunne afkræfte konklusionerne i forord- ningen om endelig told. (16) Da de beviser, der blev fremlagt, ikke var tilstrækkelige til at begrunde en indføjelse af elektroniske tændere i undersøgelsen, og anmodningen blev indgivet for sent af en part, som havde tilsluttet sig anmodningen om en fornyet undersøgelse uden forbehold, kunne anmod- ningen om en udvidelse af den fornyede undersøgelse ikke imødekommes. Forskellige størrelser og modeller (17) Endelig skal det anføres, at den pågældende vare frem- stilles i forskellige størrelser og modeller. Alle disse engangstændere med fyrsten har samme grundlæggende tekniske egenskaber og anvendelsesformål og opfylder samme funktion. Som i de tidligere undersøgelser anses hele udvalget af modeller af engangstændere med fyrsten derfor for at være én og samme varekategori. B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 2. Samme vare 1. Den pågældende vare (13) Den pågældende vare er lommetændere med fyrsten, ikke til genopfyldning (i det som henhører med gas som brændstof, følgende benævnt under KN-kode ex 9613 10 00. »engangstændere«), Anmodning om inddragelse af andre tændere (14) Det skal i den forbindelse nævnes, at der findes andre typer engangstændere på markedet (såkaldte elektroniske tændere eller piezo-tændere), som ikke er omfattet af antidumpingforanstaltninger. To måneder efter indled- ningen af den fornyede undersøgelse anmodede Swedish Match S. A. om, at den fornyede undersøgelse blev udvidet til også at omfatte elektroniske tændere (eller piezo-tændere), at lommetændere med fyrsten, med gas som brændstof, ikke til genopfyldning, og elektroniske tændere, med gas som brændstof, ikke til genopfyldning (i det følgende benævnt »elektroniske tændere«) var én og samme vare- kategori. selskabet gjorde gældende, idet (15) Hvad angår denne anmodning, skal det anføres, at proceduren — der indledtes i april 1990 — vedrører lommetændere med fyrsten, med gas som brændstof, ikke til genopfyldning, og at det allerede er fastslået, at elektroniske tænderes (grundlæggende) tekniske egen- skaber adskiller sig væsentligt fra de egenskaber, der kendetegner som i øjeblikket er omfattet af antidumpingtold (se navnlig forordning (EØF) nr. 3433/91, som bekræfter de forelø- engangstændere med fyrsten, (18) Det fremgik af undersøgelsen, at de engangstændere med fyrsten, der fremstilledes og solgtes på hjemmemarkedet i Japan, i alle henseender var identiske med eller i høj grad lignede de engangstændere med fyrsten, der ekspor- teredes til Fællesskabet fra Japan. (19) Det fremgik også af undersøgelsen, at de engangstæn- dere med fyrsten, der importeredes fra det pågældende land, og de engangstændere med fyrsten, der fremstil- ledes af EF-erhvervsgrenen og solgtes på EF-markedet, har samme grundlæggende tekniske egenskaber og anvendelsesformål. De engangstændere med fyrsten, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen, bør derfor anses for at være samme vare som engangstændere med fyrsten, der importeres fra det pågældende land. (20) Det konkluderedes derfor, at de engangstændere med fyrsten, der fremstilles og sælges i Fællesskabet, og de engangstændere med fyrsten, der fremstilles og sælges i Japan, bør anses for at være samme vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen som de engangstændere med fyrsten, der eksporteres til Fællesskabet fra Japan. C. DUMPING 1. Normal værdi (21) Som i den oprindelige undersøgelse var Tokai Corpora- tion den eneste samarbejdsvillige eksporterende japanske producent. Dette selskab solgte i undersøgelsesperioden 20 forskellige modeller af den pågældende vare på hjem- memarkedet. Kun to af disse modeller eksporteredes til Fællesskabet. L 22/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 1. 2000 (22) Det konstateredes, at denne eksportørs samlede hjemme- markedssalg af den pågældende vare i undersøgelsespe- rioden var repræsentativt, da de samlede solgte mængder oversteg den tærskelværdi på 5 % af eksportsalget, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Hjemme- markedssalget for hver af de to modeller, der eksporte- redes til Fællesskabet, var også repræsentativt, da det opfyldte det samme 5 %-kriterium. (23) Kommissionen måtte i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundforordningen også afgøre, om hjemme- markedssalget af hver model fandt sted i normal handel ved at fastlægge det fortjenstgivende salgs andel af det samlede salg. Det fremgik af undersøgelsen, at alt salg på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden var fortjenst- givende. Den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af den vejede gennemsnitlige salgspris for alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet to modeller. for de 2. Eksportpris (24) Hele den pågældende eksportørs eksportsalg i undersø- gelsesperioden gik til et med selskabet forbundet selskab i Fællesskabet. Eksportpriserne blev derfor i overens- stemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen beregnet på grundlag af priserne ved videresalg til første uafhængige køber, justeret for at tage hensyn til alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder told og antidumpingtold samt en fortjenst- margen på 5 %. Fortjenstmargenen blev fastsat på grundlag af de fortjenstmargener, der ansås for rimelige i denne erhvervssektor for uafhængige importører. (25) I de tilfælde hvor det ved beregningen af eksportpriserne var nødvendigt at foretage en omkostningsfordeling for at tage hensyn til importørernes salgs- og administrati- onsomkostninger og andre generalomkostninger, blev fordelingen foretaget på grundlag af omsætningen. 3. Sammenligning og dumpingmargen (26) Den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. model blev i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10 og 11, i grundforordningen sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris pr. model, beregnet ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammen- ligning blev der fortaget justeringer for forskelle, der påvirkede prisernes sammenlignelighed, for så vidt der blev fremlagt tilfredsstillende dokumentation herfor. Der blev således foretaget justeringer for transport-, forsik- rings, kredit- og emballageomkostninger. (27) Det fremgik af sammenligningen af den normale værdi og eksportpriserne, at der fandt dumping sted. Der konstateredes en dumpingmargen på 208,1 %, udtrykt i procent af importværdien, cif Fællesskabets grænse. (28) (29) (30) D. DEN PÅGÆLDENDE ERHVERVSGREN I FÆLLES- SKABET I den foreliggende undersøgelse indgik Tokai Seiki GmbH, et datterselskab af Tokai Corporation, en produ- cent af den pågældende vare i Fællesskabet og den eneste samarbejdsvillige importør i Fællesskabet af engangstæn- dere med fyrsten med oprindelse i Japan ikke i definiti- onen af den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra a), i grund- forordningen, da selskabet var den eneste importør af den pågældende vare og et fuldt ejet datterselskab af Tokai Corporation Japan. Ses der bort fra Tokai Seiki GmbH's produktion, tegnede de tre EF-producenter, der medvirkede i den foreliggende undersøgelse (indbefattet deres datterselskaber), sig for næsten hele produktionen af engangstændere med fyrsten i Fællesskabet. Derfor udgør disse tre samarbejds- villige EF-producenter den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet i overensstemmelse med artikel 4 i grund- forordningen. E. SKADE 1. Indledende bemærkninger I betragtning 15 i forordningen om endelig told konklu- deredes det, at »den kumulerede import fra Japan, Den Kinesiske Folkerepublik, Republikken Korea og Thailand havde forvoldt væsentlig skade for den pågældende erhvervsgren i foranstaltningerne Fællesskabet«. Da vedrørende Republikken Korea i mellemtiden er bort- Folkerepu- faldet og foranstaltningerne vedrørende blikken Kina og Thailand er blevet ændret som følge af fornyede undersøgelser som nævnt i betragtning 2 i nærværende forordning, var det nødvendigt særskilt at importen af den undersøge de faktiske virkninger af pågældende vare med oprindelse i Japan samt de mulige følgevirkninger, hvis der igen skulle finde dumping sted. 2. Forbruget i Fællesskabet (31) For at beregne det samlede synlige forbrug af engangs- tændere med fyrsten i Fællesskabet blev EF-producen- ternes salg i Fællesskabet lagt sammen med den samlede import af varer med oprindelse i tredjelande som angivet under KN-kode ex 9613 10 00. Der blev foretaget en justering med hensyn til importen med oprindelse i Kina for årene 1994 og 1995 (se betragtning 46 i forordning (EF) nr. 423/97). På dette grundlag steg det årlige synlige forbrug i Fællesskabet med 27 %, nemlig fra 617,7 mio. enheder i 1992 til 785,4 mio. enheder i 1996. 27. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 22/19 3. Faktorer i tilknytning til importen af varer med oprindelse i Japan den oprindelige undersøgelse. Det må derfor konklu- deres, at eksportørens underbudsmargen er steget trods antidumpingtolden på 35,7 %, som burde have presset den forbundne importørs priser i opadgående retning. Omfang og markedsandel 4. EF-erhvervsgrenens situation (32) Fra 1992 til undersøgelsesperioden faldt importen fra Japan brat til et meget lavt niveau målt i absolutte tal. Udtrykt som indekstal med 1992 = 100 udgjorde importen 150 i 1993, 33 i 1994 og 83 i 1995, medens salget af de importerede varer i undersøgelsesperioden kun repræsenterede 6,1. Markedsandelen for importen fra Japan faldt fra ca. 0,5 % i 1992 og 1993 til 0,06 % i undersøgelsesperioden. De antidumpingforanstaltninger, der er omfattet af den fornyede undersøgelse, medførte således en effektiv begrænsning af dumpingimporten af Japan. engangstændere med fyrsten med oprindelse i (33) I den forbindelse skal det imidlertid bemærkes, at en fandt sted til betydelig del af den samlede import dumpingpriser. I den forbindelse skal navnlig nævnes importen fra Mexico, Filippinerne og Thailand som anført i forordning (EF) nr. 423/97. Produktion (38) EF-erhvervsgrenen øgede sin produktion med 28 % fra 1992 til 1996. Kapacitet og kapacitetsudnyttelse (39) Kapacitetsudnyttelsesgraden øgedes fra 66 % i 1992 til 73 % i 1994, hvorefter den faldt til 71 % i undersøgel- sesperioden. Denne nedgang faldt imidlertid sammen med en forøgelse af kapaciteten. Selv om der er angivet en forøgelse af kapaciteten på næsten 25 %, er denne kapacitetsforøgelse ret ny, idet kapaciteten ikke øgedes i nævneværdigt omfang fra 1992 til 1994. Prisunderbud Salg (34) (35) (36) (37) Kommissionen beregnede, hvor meget EF-eksportørens priser på EF-markedet var lavere end EF-producenternes priser. Da alt salg fra eksportøren gik til den med ham forbundne importør, blev denne sammenligning fore- taget på grundlag af priserne ved videresalg til første uafhængige kunde og på grundlag af den forbundne importørs og EF-producenternes vejede gennemsnitlige salgspriser med fradrag af alle rabatter og afgifter. Den forbundne importørs pris justeredes ikke for betalt anti- dumpingtold. Sammenligningen blev foretaget på grundlag af priserne i engrosleddet (salg til detailhandlere og til reklamesek- toren blev ikke taget i betragtning). Desuden blev pris- sammenligningen foretaget for »nøgne« tændere (dog indbefattet de tændere, som eksportøren præsenterede som »emballerede«), da eksportøren ikke havde ekspor- teret tændere med påtryk eller i hylster i undersøgelses- perioden. Som i den oprindelige undersøgelse og i overensstem- melse med artikel 11, stk. 9, i grundforordningen bereg- nedes prisunderbud for tændere med samme gasindhold (se betragtning 13 i forordning (EØF) nr. 3433/91). På dette grundlag kunne det fastslås, at gennemsnits- prisen for de importerede varer var 22,9 % lavere end EF-producenternes vejede gennemsnitspris i undersøgel- sesperioden. Dette tal sammenholdes med det skal gennemsnitlige underbud på 11,5 %, der konstateredes i (40) EF-erhvervsgrenens salg på EF-markedet målt i enheder steg med 33 % fra 1992 til undersøgelsesperioden. Markedsandel (41) I et marked i vækst faldt EF-erhvervsgrenens markeds- andel ret konstant fra 66,1 % i 1992 til 46,8 % i 1995, hvorefter der registreredes en lille stigning til 53,6 % i undersøgelsesperioden. Denne markedsandel er stadig noget lavere end i 1990, hvor den udgjorde 57,3 % (se betragtning 48 i forordning (EF) nr. 423/97), men den viser, at EF-erhvervsgrenen er ved at overvinde virknin- gerne af dumpingimporten. Prisudvikling og samlet salgsværdi (42) Det konstateredes, at EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser var faldet med næsten 8 % fra 1992 til under- søgelsesperioden. Den gunstige udvikling i salget målt i mængde af spejledes derfor ikke i fuldt omfang i omsæt- ningen, idet værdien af salget på EF-markedet kun steg med 23 %. (43) Det er en kendt sag, at markedet for tændere er meget prisfølsomt. Dette er ensbetydende med, at når EF- erhvervsgrenen udsættes for lavprisimport til dumping- priser, er den nødsaget til at sænke sine priser for at søge at fastholde markedsandel, produktion og kapaci- tetsudnyttelsesgrad, idet den vil tabe markedsandel, hvis den søger at opretholde sine priser. L 22/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 1. 2000 Rentabilitet 5. Konklusion (44) Efter flere års tab var EF-erhvervsgrenens afkast af salget svagt positivt i 1991, hvorefter det forringedes i 1992 (se betragtning 55 i forordning (EF) nr. 423/97). (45) Med henblik på den foreliggende undersøgelse benyt- tedes 1992 som sammenligningsgrundlag. Efter en yder- ligere forværring i 1993 er der sket en stadig bedring af EF-erhvervsgrenens finansielle resultater; sammenlignet med 1992 mere end fordobledes fortjenstmargenen i 1994 og mere end tredobledes i undersøgelsesperioden. (50) (51) EF-erhvervsgrenens situation har udviklet sig gunstigt i de seneste år som følge af en stigning i salget både i tredjelande. Denne udvikling faldt Fællesskabet og i sammen med indførelsen af antidumpingtold i flere tilfælde. Stigningen i salget på EF-markedet skyldes mest sand- synligt både væksten i forbruget og, omend i mindre omfang, de gunstige virkninger af de antidumpingforan- staltninger, som Fællesskabet har truffet. (46) De data, der er indgivet af EF-erhvervsgrenen, som til det foreliggende formål ikke indbefatter en af de klagende parter, hvis svar vedrørende rentabilitet ikke kunne antages, viser ikke desto mindre, at EF-erhvervsgrenens samlede finansielle resultater fortsat var ringere end det mål, der i forordningen om endelig told fastsattes som en rimelig fortjeneste for denne erhvervsgren (se betragt- ning 17 i samme forordning). Fortjenesten var således meget lille i 1992 og 1993, og selv om der i de følgende år var tale om en mærkbar forbedring, var fortjenesten mindre end halvdelen af det ikke-skadevoldende niveau, der var fastsat. (47) (48) Lagerbeholdninger EF-erhvervsgrenen opbyggede ikke lagre i større omfang. Af hensyn til sikkerhedsrisikoen ved længere tids oplag- ring af tændere, der indeholder gas, er det sædvanlig praksis i denne sektor at indstille produktionen, hvis lagerbeholdningerne bliver for store. Da der desuden er rationaliseringsbestræbelser, var de samlede udfoldet lagerbeholdninger ved udgangen af undersøgelsespe- rioden ca. 30 % mindre end i slutningen af 1992. Beskæftigelse Ses der på udviklingen fra 1992 til undersøgelsespe- rioden, var beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen stort set uændret fra 1992 til 1994, medens der siden 1995 har været tale om en stigning på 17 %. Dette kan naturligvis ses som et tegn på bedring, men det skal bemærkes, at beskæftigelsestallet var på sit laveste i 1992 med en nedgang på 13 % siden 1989 (se betragtning 49 i forordning (EF) nr. 1006/95). Det fremgik, at en bety- delig del af beskæftigelsesfremgangen vedrører salg og administration frem for produktion. (52) Den nedadgående udviklingstendens for EF-erhvervsgre- nens markedsandel vendte i 1995, men markedsandelen på 53,6 % i undersøgelsesperioden er stadig lavere end i 1992. (53) (54) (55) Stigningen i det synlige forbrug og indførelsen af anti- dumpingforanstaltninger skulle normalt have ført til stigende priser på EF-markedet. Ikke desto mindre fremgik det af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenens priser faldt med 8 %. i undersøgelsesperioden end i EF-erhvervsgrenens salg på EF-markedet var mere renta- belt f. eks. 1992. Den pågældende eksportørs priser ved salg på EF-markedet var imidlertid stadig lavere end EF-erhvervsgrenens priser efter indførelsen af antidumpingtolden, og fortjenesten var fortsat langt lavere end det minimum, der fastsattes i forordningen om endelig told. væksten i markedsandelen. På baggrund af ovenstående fastslås det, at EF-erhvervs- grenen fortsat lider skade, navnlig i henseende til renta- biliteten og Eftersom markedsandelen for importen af engangstændere med fyrsten med oprindelse i Japan var meget lille, var det ikke muligt at etablere en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Japan og denne skade. Den skade, der er forårsaget af denne import, anses derfor for ubety- delig eller under alle omstændigheder ikke for væsentlig. F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADEVOL- DENDE DUMPING Eksport 1. Indledning (49) EF-erhvervsgrenen opnåede gode resultater på eksport- markederne. Salget målt i antal enheder steg støt fra 1992 til undersøgelsesperioden. I denne periode steg eksportsalget, som tegner sig for ca. 60 % af EF-erhvervs- grenens samlede produktion, med 69 %. (56) EF-erhvervsgrenen anmodede om, at der blev foretaget en fornyet undersøgelse af forordningen om endelig told, idet den gjorde gældende, at der var sandsynlighed for, at der igen ville finde skadevoldende dumping sted. 27. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 22/21 For at tage stilling til dette spørgsmål undersøgtes en række faktorer, herunder navnlig eksportørens koncern- politik, tilstedeværelsen af uudnyttet kapacitet på eksportørens fabrik i Japan, det pristilsagn, der forelå vedrørende eksport fra et selskab, der tilhører eksportø- rens koncern, og den pris, som eksportøren muligvis vil beregne sig, hvis tolden bortfalder. Ud over undersø- gelsen af EF-erhvervsgrenens stilling undersøgtes endvi- dere de sandsynlige følgevirkninger for EF-erhvervs- grenen af en genoptagelse af eksporten fra Japan, om der fandt dumping sted, og hvorledes den samlede imports andel af EF-markedet udviklede sig. 2. Eksportørens koncernpolitik (57) I de seneste år er der kun importeret små mængder engangstændere med fyrsten fra Japan for salg på EF- markedet, især hvis der sammenlignes med importen af den pågældende vare fra flere andre tredjelande (hoved- sagelig Kina, Mexico, Filippinerne og Thailand), for hvilke der er konstateret dumping. De beskedne mængder, der importeredes fra Japan, skal imidlertid ses på baggrund af Tokai-koncernens politik. indførtes endelige antidumpingforanstaltninger (58) Den eneste eksportør i undersøgelsen vedrørende bl. a. import med oprindelse i Mexico, på grundlag af hvilken der i marts 1997, var et fuldt ejet og kontrolleret dattersel- skab under Tokai-koncernen, som var opbygget efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger på engangs- tændere med fyrsten med oprindelse i Japan (se betragt- ning 9 og 36 i forordning (EF) nr. 423/97). Det fremgår af importtallene, at de mængder, som Tokai Corporation fremstillede på sin fabrik i Japan (og eksporterede), ganske enkelt er erstattet af import fra Mexico efter indførelsen af foranstaltninger mod Japan i 1991. De importerede mængder af tændere med oprindelse i Mexico svarer således til de mængder, som Tokai Corpo- ration leverede til EF-markedet fra Japan forud for indførelsen af foranstaltningerne i 1991. Det skal endvi- dere påpeges, at Tokai Corporation indledte den nedad- gående prisudvikling ved at sælge japanske tændere til dumpingpriser i slutningen af 1980'erne. Denne udvik- lingstendens forstærkedes senere på grund af dum- pingimport fra andre asiatiske producenter og en genop- tagelse af dette selskabs dumpingeksport via dattersel- skabet i Mexico. (60) (61) (62) Ved undersøgelsen af, hvad der sandsynligvis vil ske, hvis gældende foranstaltninger bortfalder, anses det derfor for påkrævet at tage i betragtning, at der fra den 7. marts 1997 indførtes endelig antidumpingtold på importen af engangstændere med fyrsten med oprindelse i Mexico, Filippinerne og Thailand ved forordning (EF) nr. 423/97, og at den mexicanske eksportør, der i øjeblikket er omfattet af antidumpingforanstaltninger, er et datterselskab af den japanske eksportør. 3. Den japanske produktionskapacitet Fra 1992 til undersøgelsesperioden faldt eksportørens produktionskapacitet med 54 %. Ud over nedgangen i produktionskapaciteten faldt udnyttelsesgraden (udtrykt i procent) for den resterende kapacitet imidlertid også, nemlig med 38 % fra 1992 til undersøgelsesperioden. I undersøgelsesperioden omfattede den uudnyttede kapa- citet på eksportørens japanske fabrik en større mængde end de 56,6 mio. engangstændere med fyrsten, som Tokai Corporation eksporterede fra Japan i 1989 (dvs. undersøgelsesperioden for den oprindelige undersø- gelse). Det konstateredes endvidere, at fra 1992 til undersøgelsesperioden havde den uudnyttede kapacitet ligget på et stort set uændret niveau målt i absolutte tal i betragtning af den samtidige nedgang i produktionska- paciteten og kapacitetsudnyttelsesgraden. 4. Pristilsagn vedrørende et andet koncernselskab (63) Efter indførelsen af de foranstaltninger, der er omfattet af den fornyede undersøgelse, flyttede eksportøren produk- tionen af engangstændere med fyrsten bestemt for eksport til EF-markedet til Mexico og afgav senere pristil- sagn vedrørende import med oprindelse i dette land, da det i marts 1997 ikke længere var muligt at undgå antidumpingforanstaltninger på denne import. (64) Uden at flytte produktionsanlæg fra Mexico til Japan råder eksportøren over tilstrækkelig ledig kapacitet på sin japanske fabrik til at kunne sikre større leverancer til EF-markedet end de mængder, der eksporteredes i 1989, og dette vil give eksportøren mulighed for at sælge til lavere priser på EF-markedet end de priser, der er tilladt for importerede varer med oprindelse i Mexico. (59) På baggrund af ovenstående kan den meget lille import fra Japan i undersøgelsesperioden ikke føre til den konklusion, at denne udvikling, som fandt sted efter indførelsen af foranstaltningerne i 1991, er en følge af en eksporterende producents normale optræden ud fra økonomiske principper, dvs. uahængigt af de foranstalt- ninger, der er omfattet af den fornyede undersøgelse. Udviklingen er faktisk et resultat af en klar strategi fra Tokai-koncernens side. 5. Fortsat dumping og forventet eksportpris (65) Som anført ovenfor fandt importen af engangstændere Japan fortsat sted til med fyrsten med oprindelse i dumpingpriser i undersøgelsesperioden. Eftersom de importerede varer solgtes til priser, der var betydeligt lavere end dumpingpriserne i den oprindelige undersø- gelse, må det anses for sandsynligt, at der fortsat vil finde dumping sted. L 22/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 1. 2000 (66) På trods af antidumpingtolden var der stadig tale om betydelige underbud, som set i forhold til EF-producen- ternes gennemsnitlige enhedspris udgjorde 22,9 % i undersøgelsesperioden. Trækkes antidumpingtolden fra prisen ved salg til første uafhængige kunde, vil der i forhold til EF-erhvervsgrenens gennemsnitspris være tale om et underbud på ikke mindre end 43,1 %. 6. Følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen (67) Det pristryk, der skyldes den fortsatte dumping i under- søgelsesperioden, var ubetydeligt som følge af antidum- importeredes. pingtolden og de små mængder, der Eksportøren havde imidlertid tilstrækkelig uudnyttet til at genoptage eksport af engangstændere kapacitet med fyrsten med oprindelse i Japan af et betydeligt omfang, f. eks. svarende til de mængder, der importe- redes i 1989 (56,6 mio. ). Hvis der sælges en sådan mængde på EF-markedet til de samme priser, som eksportørens tyske datterselskab beregnede sig i under- søgelsesperioden, vil det medføre et betydeligt prisfald på EF-markedet med deraf følgende nedgang i omsæt- ning og markedsandel for EF-erhvervsgrenen. (68) Den mængde, der importeredes fra Japan i 1989, vil i øjeblikket svare til en markedsandel på ca. 7,2 %. Denne markedsandel er for stor til ikke at have nogen indvirk- ning på EF-erhvervsgrenens situation. Det var imidlertid ikke muligt nøjagtigt at fastslå, hvilke følgevirkninger foranstaltningernes bortfald vil have for sådanne faktorer som markedsandel, rentabilitet og beskæftigelse i EF- erhvervsgrenen, da meget vil afhænge af usikre faktorer, såsom væksten i forbruget i Fællesskabet og det generelle prisfald, som en genoptagelse af importen af betydelige mængder vil forårsage. (69) Der gennemførtes en samlet analyse af visse specifikke aspekter af de vigtigste regionale markeder i Fællesskabet med henblik på at vurdere, hvilke følgevirkninger importen af betydelige mængder engangstændere med fyrsten med oprindelse i Japan til priser, som er betyde- ligt lavere end EF-prisen, kan forventes at få for EF- erhvervsgrenen. (70) Det kunne fastslås, at der var meget stærk konkurrence på det tyske marked, eftersom de større forhandlere og navnlig supermarkedskæderne sædvanligvis udvælger en eller to leverandører for hver vare, der udbydes i deres forretninger, og de trykker således disse leverandørers priser. I denne situation indebærer selv minimale prisun- derbud, at EF-erhvervsgrenen ikke får adgang til forhand- lernet, som repræsenterer et stort antal forbrugere. Virk- ningerne af fremtidige prisunderbud vil derfor være ufor- holdsmæssigt store (det være sig i henseende til tab af markedsandel eller rentabilitet) og vil højst sandsynligt være følelige i en længere periode, da adgang til forhand- lernettet normalt opnås ved indgåelse af langtidskon- trakter. (71) Det konstateredes også, at producentpriserne i Det Forenede Kongerige var forholdsvis lave, og EF-produ- centerne var ikke særligt godt inde på dette marked. Under disse omstændigheder vil fremtidige prisunderbud hindre, engangstændere med fyrsten kan trænge ind på dette allerede vanskelige marked og vil yderligere mindske rentabiliteten af deres salg. at EF-producenternes (72) Der var betydelig konkurrence på det franske marked som følge af, at to af de største EF-producenter har deres fabrikationsanlæg dér, men det fremgik, at priserne ikke var presset så langt ned som i f. eks. Tyskland og Det Forenede Kongerige. Fremtidige prisunderbud vil imid- lertid sandsynligvis medføre ikke alene et vist prisfald, men også tab af markedsandele. (73) Det konstateredes også, at to EF-producenter har produktionsanlæg i Spanien og er veletablerede på dette marked. Det kunne fastslås, at en meget betydelig del af det spanske marked forsynes af producenter i tredje- lande, eftersom Spanien var den næststørste importe- rende medlemsstat i 1995, og priserne var lave sammen- lignet med Frankrig og Tyskland. Én af producenterne i Spanien lod forstå, at det ikke var muligt at gennemføre yderligere rationalisering og nedbringe omkostningerne yderligere i den pågældendes produktionsanlæg, og det er derfor sandsynligt, at et betydeligt tab af markeds- andel eller en priskrig på det spanske marked vil resul- tere i især hvis dette tab falder samme med en tilsvarende udvikling på det nært belig- gende, betydningsfulde franske marked. lukning af fabrikken, 7. Den samlede import: omfang og priser (74) Som anført ovenfor besluttede den japanske eksportør at forsyne EF-markedet med varer fremstillet i Mexico, for hvilke der indførtes antidumpingforanstaltninger i marts 1997. De positive virkninger af de foranstaltninger, der indførtes i 1991, var derfor langt mindre, end de ville have været under normale omstændigheder. (75) Hertil kommer, at den samlede import af engangstæn- dere med fyrsten steg med 74 % fra 1992 til undersøgel- sesperioden, dvs. en langt større stigning end stigningen i forbruget i denne periode. Som følge heraf øgedes markedsandelen for denne import fra 33,5 % i 1992 til 53 % i 1995 og 46,3 % i 1996. 27. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 22/23 (76) Som det er påvist i forbindelse med de forskellige anti- dumpingforanstaltninger, der er indført fra 1992 til 1998, har der været tale om en fortsat tilgang til EF- markedet af lavprisimport til dumpingpriser fra tredje- lande. Som følge heraf er priserne på EF-markedet gradvis faldet til et meget lavt niveau; i et marked i vækst er EF-erhvervsgrenens priser således faldet med mere end 8 % fra 1992 til undersøgelsesperioden. (80) Selv om der ikke har været tale om lukning af produkti- onsanlæg, synes dette at kunne tilskrives de pågældende producenters strategi understøttet af gældende antidum- pingforanstaltninger vedrørende engangstændere med fyrsten og udviklingen af deres eksportsalg. Det skal i den forbindelse bemærkes, at alle tre producenter har fortjenstgivende aktiviteter i andre sektorer, som giver et tilstrækkeligt finansielt afkast til, at de kan opretholde deres produktionsanlæg til engangstændere med fyrsten i nogen tid. Det kan imidlertid ikke udelukkes, at anti- dumpingforanstaltningernes bortfald kan give anledning til, at et eller flere produktionsanlæg lukkes. G. FÆLLESSKABETS INTERESSER (81) 1. EF-erhvervsgrenen I betragtning af ovenstående er det effektiviteten af Fællesskabets foranstaltninger, som har til formål at genskabe redelige og åbne markedsvilkår og beskytte EF-erhvervsgrenen mod illoyal konkurrence, der står på spil. Ses der bort fra denne væsentlige betragtning, er der alvorlig risiko for, at EF-producenterne indstiller produk- tionen på et eller flere anlæg, hvis antidumpingforan- staltningerne bortfalder, og der vil derefter blive tale om skadevoldende dumping af store mængder engangstæn- dere med fyrsten med oprindelse i Japan. (77) (78) (79) af dumpingimport lavprisimport og EF-erhvervsgrenen har i næsten ti år lidt under følgevirk- ningerne af engangstændere med fyrsten. Målsætningen for den endelige told, der er omfattet af den fornyede undersø- gelse, nemlig at genskabe redelig konkurrence på EF- markedet mellem EF-producenterne og deres eksporte- rende konkurrenter i tredjelande, er ikke virkeliggjort i fremgår af den efterfølgende fuldt omfang, som det et produktionsanlæg i udvikling. Tokai Mexico og begyndte at eksportere den pågældende vare fra dette land til Fællesskabet til dumpingpriser, medens andre tredjelande, navnlig Kina, Filippinerne og Thai- land, også tog tilflugt til dumpingpriser. Som følge heraf er det ikke lykkedes EF-erhvervsgrenen helt at overvinde sine vanskeligheder trods bestræbelser på at nedbringe omkostningerne og udnytte fordelene ved stordrift. etablerede 2. Importører (82) indberettede noget salg Eftersom eksportøren ikke direkte tiI uafhængige parter i Det Europæiske Fælles- skab, og da der ikke er modtaget nogen reaktioner fra importører efter offentliggørelsen af meddelelsen om indledning af undersøgelsen, kunne der ikke identificeres nogen uafhængige importører af Tokai's tændere med oprindelse i Japan. EF-erhvervsgrenen består af to multinationale koncerner, der sælger adskillige andre varer end engangstændere med fyrsten, og en forholdsvis lille producent, der ud over produktionen af engangstændere med fyrsten også er et handelsselskab. (83) Hvad angår Tokai's datterselskab i Tyskland, som er den eneste importør af engangstændere med fyrsten med oprindelse i Japan, skal det anføres, at det havde meget få beskæftigede sammenholdt med EF-erhvervsgrenen. Opretholdelse af de foranstaltninger, der er omfattet af den fornyede undersøgelse, må derfor formodes at få minimal indvirkning på denne importør. EF-erhvervsgrenen har i de seneste år udfoldet betydelige bestræbelser for at øge produktiviteten i et forsøg på at nå ned på de lavest mulige produktionsomkostninger og øge sin konkurrencedygtighed på dette prisfølsomme marked. Der er gennemført rationaliseringsbestræbelser. De to producerende koncerner har således rationaliseret deres produktionsproces og tilpasset deres strukturer, medens den tredje producent hovedsagelig har bestræbt sig for at opnå stordriftsfordele. Der er også foretaget nye investeringer for at øge produktiviteten. I betragt- ning af, at eksportsalget øgedes langt kraftigere end salget i Fællesskabet, og da eksportsalget udgør mere end halvdelen af EF-producenternes salg, gennemførtes inve- steringerne i produktionskapaciteten hovedsageligt med henblik på leverancer til andre markeder end EF- markedet. 3. Forbrugere (84) I den oprindelige undersøgelse gjorde importørerne gældende, at antidumpingforanstaltninger på importen af engangstændere med fyrsten ville skade forbrugernes interesser. Som led i den foreliggende undersøgelse er der imidlertid ikke modtaget nogen bemærkninger fra forbrugerorganisationer, og der er i øvrigt ingen grund til at antage, at omstændighederne har ændret sig i en sådan grad, at de argumenter, der i tidligere undersø- gelser benyttedes som grundlag for at afvise denne påstand, ikke længere er gyldige. L 22/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 1. 2000 (85) (86) (87) (88) H. OPHÆVELSE AF ANTIDUMPINGFORANSTALT- NINGER På baggrund af ovenstående konkluderede Kom- missionen, at der var sandsynlighed for, at der igen ville finde skadevoldende dumping sted, og stillede i april 1999 det andet af to forslag om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af lommetændere med fyrsten, med gas som brændstof, ikke til genopfyldning, med oprindelse i Japan. Det var dog ikke muligt at opnå det nødvendige flertal i Rådet til at vedtage en forord- ning på grundlag af det ene eller det andet af Kommis- sionens forslag. fem år antidumpingforanstaltninger i grundforordningen udløber Ifølge artikel 11, stk. 2, endelige efter indførelsen heraf, medmindre det som led i en genopta- gelse af en undersøgelse fastslås, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted med deraf følgende skade. Hvis der gennemføres en fornyet undersøgelse, forbliver antidumpingforanstaltningerne i kraft, indtil resultatet af en sådan undersøgelse foreligger. I det foreliggende tilfælde vil resultatet af Rådets beslut- ning om ikke at vedtage en forordning på grundlag af Kommissionens forslag blive, at den fornyede undersø- gelse forbliver åben, og de eksisterende foranstaltninger forbliver i kraft på ubestemt tid. Ifølge artikel 11, stk. 5, i grundforordningen skal en fornyet undersøgelse gennemføres hurtigt og normalt afsluttes senest tolv måneder efter genoptagelsen af undersøgelsen. (89) Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at antidumpingtolden på lommetændere med fyrsten, med gas som brændstof, ikke til genopfyldning med oprin- delse i Japan bør ophæves for at undgå både, at den fornyede undersøgelse kommer til at vare unødigt længe, og at antidumpingforanstaltningerne forbliver i kraft på ubestemt tid. I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER (90) Alle interesserede parter, der medvirkede i undersø- gelsen, samt klagerne, eksportøren og den japanske rege- ring underrettedes skriftligt om de vigtigste kendsger- af hvilke ninger og Kommissionen havde til hensigt at anbefale, at de ende- lige foranstaltninger ophæves. betragtninger, på grundlag (91) De klagende producenter gjorde indsigelse mod dette ikke var sket i omstændighederne, og at antidumping- procedureforløb og fremførte, at der ændringer tolden efter deres opfattelse burde opretholdes. (92) Under hensyn til, at den antidumpingtold på importen af varer med oprindelse i Republikken Korea, der indførtes ved den forordning, ved hvilken der også indførtes en endelig antidumpingtold på engangstændere med fyrsten med oprindelse i Japan, i mellemtiden er bortfaldet, bør der indføres en bestemmelse om, at henvisningerne til antidumpingtolden på importen af varer med oprindelse i Republikken Korea slettes i forordningen — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Forordning (EØF) nr. 3433/91 ophæves for så vidt angår den endelige antidumpingtold, der er indført på importen af lommetændere med fyrsten, med gas som brændstof, ikke til genopfyldning, henhørende under KN-kode ex 9613 10 00 og med oprindelse i Japan. Der foretages følgende ændringer i forordning (EØF) nr. 2. 3433/91: i) I artikel 1, stk. 1, erstattes ordene »med oprindelse i Japan, Den Kinesiske Folkerepublik og Republikken Korea« med ordene »med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik«. ii) Artikel 1, stk. 2 affattes således: »2. Tolden fastsættes til 0,065 EUR pr. tænder. « Artikel 2 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 24. januar 2000. På Rådets vegne J. GAMA Formand


title: Sklep št. 253/2000/ES Evropskega parlamenta In Sveta z dne 24. januarja 2000 o uvedbi druge faze akcijskega programa Skupnosti na področju izobraževanja Socrates

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
association agreement
cooperation agreement
education
international cooperation

formats: html pdf print

text: 82 SL Uradni list Evropske unije 32000D0253 3. 2. 2000 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 16/Zv. 1 L 28/1 SKLEP št. 253/2000/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 24. januarja 2000 o uvedbi druge faze akcijskega programa Skupnosti na področju izobraževanja „Socrates“ EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – (3) ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti členov 149 in 150, Evropski Svet je na izrednem zasedanju o zaposlovanju v Luksemburgu 20. in 21. novembra 1997 ugotovil, da vse- življenjsko lahko pomembno prispevata k zaposlovalni politiki držav članic, da bi povečali zaposljivost, prilagodljivost in podjetniško kulturo ter pospeševali enakopravnost. izobraževanje usposabljanje in ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko–socialnega odbora (2), ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3), skladno s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (4), glede na skupno besedilo, ki ga je odobril Spravni odbor 10. novembra 1999, ob upoštevanju naslednjega: (1) Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti določa, da njena dejavnost med drugim prispeva k razvoju kakovostnega izobraževanja in usposabljanja in da bi ukrepi iz tega pro- grama morali pospeševati evropsko razsežnost v izobraže- vanju in prispevati k razvoju kakovostnega izobraževanja z namenom vzpodbujanja vseživljenjskega učenja. (2) Evropski parlament in Svet sta s Sklepom št. 819/95/ES uvedla akcijski program Skupnosti Socrates (5). (1) UL 314, 13. 10. 1998, str. 5. (2) UL 410, 30. 12. 1998, str. 2. (3) UL 51, 22. 2. 1999, str. 77. (4) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 5. 11. 1998 (UL C 359, 23. 11. 1998, str. 6), Skupno stališče Sveta z dne 21. 12. 1998 (UL C 49, 22. 2. 1999, str. 42), Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. 2. 1999 (UL C 153, 1. 6. 1999, str. 24) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. 12. 1999 (ni objavljen v Uradnem listu). Sklep Sveta z dne 17. 12. 1999. (5) UL L 87, 20. 4. 1995, str. 10. Sklep, spremenjen s Sklepom (4) (5) (6) (7) (8) Komisija je v svojem sporočilu „K Evropi znanja“ oprede- lila smernice za ustvarjanje odprtega in dinamičnega evropskega izobraževalnega prostora, sposobnega doseči cilj vseživljenjskega izobraževanja in usposabljanja. Komisija je v svoji beli knjigi „Poučevanje in učenje — k učeči se družbi“ navedla, da ima nastanek učeče se družbe za posledico vzpodbujanje pridobivanja novega znanja in zaradi tega zagotavljanje spodbud za učenje ob vsaki pri- ložnosti, v svoji Zeleni knjigi „Izobraževanje, usposablja- nje, raziskovanje: ovire transnacionalne mobilnosti“ pa je poudarila prednosti mobilnosti za ljudi in konkurenčnost v Evropski uniji. Skladno je z željo Evropskega parlamenta cilj Komisije doseči, da bo približno 10 % šol sodelovalo v akciji Comenius in približno 10 % študentov v dejavnostih mobilnosti v okviru akcije Erasmus. Treba je pospeševati aktivno državljanstvo in okrepiti boj proti vsem oblikam izključenosti, vključno z rasizmom in ksenofobijo, usmeriti posebno pozornost v podpiranje enakopravnosti in pospeševanje enakih možnosti za žen- ske in moške ter posvetiti posebno pozornost osebam s posebnimi potrebami. Evropski parlament in Svet sta s Sklepom o mladini in Svet s Sklepom 1999/382/ES o usposabljanju (6) uvedla akcij- ske programe Skupnosti za mladino oziroma področja usposabljanja, kar skupaj s programom Socrates prispeva k vzpodbujanju Evrope znanja. št. 576/98/ES (UL L 77, 14. 3. 1998, str. 1). (6) UL L 146, 11. 6. 1999, str. 33. 16/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 83 je Za povečanje dodane vrednosti akcije Skupnosti potrebno, da bi Komisija v sodelovanju z državami člani- cami na vseh ravneh zagotovila skladnost in dopolnjeva- nje med dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru tega Sklepa, in drugimi ustreznimi usmeritvami, ukrepi in dejavnostmi Skupnosti. (16) Ta Sklep za ves čas trajanja programa določa finančni okvir, ki je skladno s točko 33 medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo (1) glavno priporočilo za finančno disciplino in izboljšavo proračunskega postopka. (9) (10) (11) je treba omogočiti organiziranje skupnih dejavnosti, ki vključujejo program Socrates in druge programe ali akcije Skupnosti tako spodbujati sinergijo in povečati dodano vrednost akcije Skupnosti. izobraževalno razsežnostjo, ter z Sporazum o evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum EGP) predvideva večje sodelovanje na področju izobraževanja, usposabljanja in mladine med Evropsko skupnostjo in njenimi članicami na eni strani ter državami Evropskega združenja za prosto trgovino, sodelujočimi v Evropskem gospodarskem prostoru (države EFTA/EGP), na drugi. (12) Morali bi skladno z pogoji, določenimi z Evropskimi sporazumi, njihovimi dodatnimi protokoli in sklepi ustrez- nih Pridružitvenih svetov dati možnost za sodelovanje v tem programu tudi pridruženim članicam iz srednje in vzhodne Evrope (SVED), Cipru, katerega sodelovanje bo financirano z dodatnimi dotacijami skladno s postopki, za katere se bodo sporazumeli s to državo, ter Malti in Tur- čiji, katerih sodelovanje bo financirano z dodatnimi dotacijami skladno z določili pogodbe. (13) Ta program naj bi v sodelovanju s Komisijo in državami članicami redno spremljali in ocenjevali, da bi omogočili naknadne prilagoditve, zlasti glede prioritet pri izvajanju ukrepov, pri čemer bi morala evalvacija vključevati eksterno evalvacijo, ki bi jo izvajala neodvisna in nepri- stranska telesa. (14) Predlaganega programa ciljev v zvezi s prispevkom evrop- skega sodelovanja h kakovostnemu izobraževanju države članice ne morejo doseči v dovolj veliki meri, med drugim zaradi potrebe po večstranskem partnerstvu, multilateralni mobilnosti informacij po vsej Skupnosti, ampak jih skladno z načeli subsidiarnosti in proporcional- nosti, opredeljenimi v členu 5 Pogodbe, lahko bolje doseže Skupnost svojih dejavnosti in ukrepov in ta Sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev. zaradi nadnacionalne in izmenjavi razsežnosti (17) Ukrepi bi morali biti, potrebni za izvajanje tega sklepa, sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, ki določa postopke za izvajanje izvršilnih pristojnosti, podeljenih Komisiji (2) – SKLENILA: Člen 1 Uvedba programa 1. Ta sklep uvaja drugo fazo akcijskega programa Skupnosti na področju izobraževanja „Socrates“, v nadaljevanju imenovanega „ta program“. 2. Ta program se izvaja v obdobju, ki se začne 1. januarja 2000 in konča 31. decembra 2006. 3. Ta program prispeva k promociji Evrope znanja s pomočjo razvijanja evropske razsežnosti v izobraževanju in usposabljanju, s tem da spodbuja vseživljenjsko učenje na podlagi formalnega in neformalnega izobraževanja in usposabljanja. Podpira krepitev znanja, spretnosti in sposobnosti, ki bodo pospeševale aktivno državljanstvo in zaposljivost. 4. Ta program podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic in v njih, pri čemer v celoti spoštuje njihovo odgovornost za vsebino izobraževanja ter organizacijo sistemov izobraževanja in uspo- sabljanja in njihovo kulturno in jezikovno raznolikost. Člen 2 Cilji programa Da bi prispevali k razvoju kakovostnega izobraževanja in spod- bujali vseživljenjsko učenje ter pri tem v celoti spoštovali odgovornost držav članic so cilji programa: (a) krepitev evropske razsežnosti v izobraževanju na vseh ravneh in omogočanje širokega nadnacionalnega dostopa do virov izobraževanja v Evropi ob spodbujanju enakopravnosti na vseh področjih izobraževanja; (b) pospeševanje količinskih in kakovostnih izboljšav znanja jezi- kov Evropske unije, zlasti tistih, ki se manj uporabljajo in se jih redkeje poučuje, kar naj bi pripeljalo do boljšega razume- vanja in večje solidarnosti med narodi Evropske unije ter pospeševalo medkulturno razsežnost v izobraževanju; (15) Izboljšanje Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk (ECTS) na učinkovit način zagotavlja, da mobilnost v celoti dosega svoje cilje in je treba univerze, ki sodelujejo v pro- gramu, spodbujati k čim širši uporabi ECTS. (1) UL C 172, 18. 6. 1999, str. 1. (2) UL L 184, 17. 7. 1999, str. 23. 84 SL Uradni list Evropske unije 16/Zv. 1 (c) pospeševanje sodelovanja in mobilnosti v izobraževanju (f) stalno izboljševanje pisnih virov Skupnosti s pomočjo: predvsem s: — spremljanje in analiziranje nacionalnih izobraževalnih — spodbujanjem izmenjav med izobraževalnimi zavodi, politik, — pospeševanjem odprtega učenja in učenja na daljavo, — spodbujanjem izboljšav v postopkih za priznavanje dip- lom in trajanja študija, — razvijanjem izmenjave informacij, in s pomocjo pri odstranjevanju s tem povezanih ovir; (d) spodbujanje inovacij pri razvoju izobraževalnih tehnik in didaktičnega gradiva, vključno z uporabo novih tehnologij, kadar je to primerno, ter proučevanje zadev v interesu skupne politike na področju izobraževanja. Člen 3 Akcije Skupnosti — spremljanje in razširjanje dobre prakse in inovacij, — vsestranske izmenjave informacij. Člen 4 Dostop do programa 1. Skladno s pogoji in ukrepi za izvajanje, opredeljenimi v pri- logi, ta program meri zlasti na: (a) učence, študente in druge udeležence izobraževanja, (b) osebje, ki je neposredno vključeno v izobraževanje, (c) vse vrste izobraževalnih zavodov, ki jih določi vsaka država članica, (d) osebe in organe, odgovorne za izobraževalne sisteme in poli- tiko na lokalni, regionalni in državni ravni v državah člani- cah. 1. Cilji tega programa, določeni v členu 2, se izvajajo s pomočjo naslednjih akcij, katerih operativna vsebina in postopki izvajanja so opisani v prilogi: 2. Javni ali privatni organi, ki sodelujejo z izobraževalnimi zavodi, prav tako lahko sodelujejo v ustreznih akcijah tega pro- grama, med njimi zlasti: Akcija 1 Akcija 2 Akcija 3 Akcija 4 Akcija 5 Akcija 6 Akcija 7 Akcija 8 Šolsko izobraževanje (Comenius), Visoko šolstvo (Erasmus), Izobraževanje odraslih in druge izobraževalne poti (Grundtvig), Poučevanje in učenje jezikov (Lingua), Odprto učenje in učenje na daljavo, informacijske in komunikacijske tehnologije v izobraževanju (Minerva), — lokalni in regionalni organi in organizacije, — združenja, aktivna na področju izobraževanja, vključno s in dijaškimi združenji, združenji učencev, študentskimi učiteljskimi združenji in združenji staršev, — podjetja in konzorciji, gospodarske organizacije ter gospodarske zbornice, — socialni partnerji in njihove organizacije na vseh ravneh, Spremljanje razvoja in inoviranje, — raziskovalni centri in organi. Skupne akcije, Spremljevalni ukrepi. 2. Te akcije se izvajajo kot nadnacionalne operacije, ki lahko združujejo več ukrepov, z naslednjimi vrstami ukrepov: Člen 5 Izvajanje programa in sodelovanje z državami članicami 1. Komisija (a) podpiranje nadnacionalne mobilnosti oseb na področju izobraževanja v Evropi, — zagotavlja izvajanje akcij Skupnosti po tem programu skladno s prilogo, (b) podpiranje uporabe informacijskih in komunikacijskih tehno- logij (IKT) v izobraževanju, — se posvetuje s socialnimi partnerji in ustreznimi združenji na področju izobraževanja na evropski ravni in o njihovem mne- nju obvešča odbor, naveden v členu 8(1). (c) podpiranje razvoja nadnacionalnih mrež sodelovanja, ki omogočajo izmenjavo izkušenj in dobre prakse, 2. Države članice (d) razvijanje jezikovnih spretnosti in razumevanja različnih kultur, — izvajajo potrebne ukrepe za zagotavljanje učinkovitega poteka programa na ravni držav članic, vključujoč vse prizadete strani v izobraževanju skladno z nacionalno prakso, (e) podpiranje inovacijskih poskusnih projektov na podlagi nad- nacionalnih partnerstev, načrtovanih za razvoj inovacij in kakovosti v izobraževanju, — uvedejo ustrezno strukturo za usklajeno upravljanje izvajanja akcij programa na ravni držav članic (nacionalne agencije Socrates), 16/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 85 — si prizadevajo za sprejem ukrepov, ki jih imajo za primerne za odstranjevanje zakonskih in upravnih ovir za dostop do tega programa, Člen 8 Odbor — sprejemajo ukrepe, ki zagotavljajo, da pride do možne sinergije z drugimi programi Skupnosti na ravni držav članic. 1. Komisiji pomaga odbor. 3. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotavlja — prehod med akcijami, izvajanimi v okviru prejšnjega pro- grama na področju izobraževanja (Socrates, uveden s Sklepom št. 819/95/ES), in tistimi, ki se bodo izvajale po tem programu, — razširjanje rezultatov akcij, izvedenih v okviru prejšnjega pro- grama na področju izobraževanja (Socrates), in tistih, ki se bodo izvajale po tem programu, 2. Za primere, ki se sklicujejo na ta odstavek, se uporabljata člen 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določil njegovega člena 8. Obdobje, določeno v členu 4(3) Sklepa/Odločbe 1999/468/ES, se opredeli kot obdobje dveh mesecev. 3. Za primere, ki se sklicujejo na ta odstavek, se uporabljata člen 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb njegovega člena 8. — ustrezno informiranje, objave in nadaljevanje v zvezi z akcijami, ki jih podpira ta program. 4. Odbor sprejme svoj poslovnik. Člen 6 Skupne akcije Kot del procesa izgradnje Evrope znanja, se lahko ukrepi iz tega programa izvajajo skladno s postopki, opredeljenimi v členu 8(2), kot skupne akcije s sorodnimi programi in akcijami Skupnosti, zlasti Leonardo da Vinci in Mladina, ter programi Skupnosti na področju razvoja in raziskav ter novih tehnologij. Člen 7 Izvedbeni ukrepi 1. Ukrepi, potrebni za izvajanje tega Sklepa, ki se nanašajo na zadeve, navedene v nadaljevanju, se sprejmejo skladno s postop- kom upravljanja, navedenim v členu 8(2): (a) letni delovni program, vključno s prioritetami, temami za skupne akcije in izbirnimi kriteriji in postopki, Člen 9 Sodelovanje z odobri drugih programov in seznanjanje z drugimi pobudami Skupnosti 1. Odbor uvede redno in strukturirano sodelovanje z odborom, ustanovljenim v okviru programa Leonardo da Vinci za izvajanje politike Skupnosti na področju poklicnega usposabljanja, ter z odborom, ustanovljenim v okviru akcijskega programa Skupno- sti Mladina. 2. Da se zagotovi skladnost tega programa z drugimi ukrepi, navedenimi v členu 11, Komisija redno obvešča odbor o svojih pobudah na področju izobraževanja, usposabljanja in mladine, vključno s sodelovanjem s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. Člen 10 Financiranje (b) finančna podpora, ki jo zagotovi Skupnost (zneski, trajanje in prejemniki) ter splošne smernice za izvajanje programa, 1. Kot finančni okvir za izvajanje tega programa za obdobje, opredeljeno v členu 1, se določi 1 850 milijonov evrov. (c) letni proračun ter porazdelitev sredstev med razne akcije pro- grama, (d) porazdelitev sredstev med države članice za akcije, vodene decentralizirano, (e) ukrepe za spremljanje in evalvacijo programa ter razširjanje in prenos rezultatov, (f) predloge Komisije za izbiro projektov, vključno s tistimi iz 7. akcije (skupne akcije). 2. Ukrepi, potrebni za izvajanje tega Sklepa, ki se nanašajo na vse druge zadeve, se sprejmejo skladno s postopkom za posvetova- nje, navedenim v členu 8(3). 2. Proračunski organ odobri letne zneske v mejah finančne pro- jekcije. Člen 11 Skladnost in komplementarnost 1. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi splošno skladnost in komplementarnost z drugimi ustreznimi politikami, inštrumenti in akcijami Skupnosti. program prispeva k dosega- nju ciljev politike Skupnosti v zvezi z enakopravnostjo, enakimi možnostmi za ženske in moške ter pospeševanjem socialnega vključevanja. 86 SL Uradni list Evropske unije 16/Zv. 1 Komisija zagotavlja učinkovito navezo med tem programom in programi in akcijami na področju izobraževanja v okviru sodelo- vanja Skupnosti s tretjimi državami ter pristojnimi mednarodnimi organizacijami. 2. Pri izvajanju ukrepov tega programa Komisija in države čla- nice kot del usklajene strategije zaposlovanja upoštevajo priori- tete, določene s smernicami za zaposlovanje, ki jih je sprejel Svet. Člen 12 Sodelovanje držav EFTA/EGP, pridruženih srednje — in vzhodnoevropskih držav (SVED), Cipra, Malte in Turčije V tem programu lahko sodelujejo — države EFTA/EGP skladno s pogoji, ki jih uvaja Sporazum EGP, — pridružene srednje — in vzhodnoevropske države (SVED) skladno s pogoji, ki jih uvajajo evropske pogodbe, njihovi dodatni protokoli in sklepi ustreznih pridružitvenih svetov, — Ciper, katerega sodelovanje se financira z dodatnimi dotacijami skladno s postopki, za katere se bodo sporazumeli s to državo, — Malta in Turčija, katerih sodelovanje se financira z dodatnimi dotacijami skladno z določbami Pogodbe. Člen 13 Mednarodno sodelovanje Skladno s tem programom in postopki, določenimi v členu 8(2), lahko Komisija sodeluje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami, zlasti s Svetom Evrope. in vpliva izvajanih akcij glede na cilje, navedene v členu 2. Pogleda se tudi vpliv programa kot celote. Pri evalvaciji se prouči tudi komplementarnost med akcijami tega programa in akcijami drugih ustreznih politik, inštrumentov in akcij Skupnosti. Skladno s kriteriji, določenimi po postopku, opisanem v členu 8(2), se izvajajo redne neodvisne eksterne evalvacije tega programa. 3. Države članice Komisiji do 31. decembra 2003 oziroma 30. junija 2007 predložijo poročila o izvajanju in vplivih tega programa. 4. Države članice predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko–socialnemu odboru in Odboru regij: — ob pristopu novih držav članic poročilo o finančnih posledi- cah teh pristopov za program, ki mu po potrebi sledijo finančni predlogi za reševanje finančnih posledic teh pristo- pov za program skladno z določili medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljševanju proračunskih postopkov ter sklepi berlinskega zasedanja Evropskega sveta marca 1999. Evropski parlament in Svet bosta čimprej sprejela sklep o teh predlogih, — do 30. junija 2004 vmesno evalvacijsko poročilo o doseženih rezultatih in o kakovostnih in količinskih vidikih izvajanja tega programa, — do 31. decembra 2006 sporočilo o nadaljevanju tega pro- grama, — do 31. decembra 2007 ex post evalvacijsko poročilo. Člen 15 Začetek veljavnosti Člen 14 Spremljanje in evalvacija Ta Sklep začne veljati na dan njegove objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti. 1. Komisija v sodelovanju z državami članicami redno spremlja ta program. Rezultate postopka spremljanja in evalvacije bi morali uporabljati pri izvajanju programa. Spremljanje vključuje poročila, navedena v odstavku 3, in posebne aktivnosti. 2. Komisija v sodelovanju z državami članicami redno evalvira ta program. Evalvacija je namenjena oceni ustreznosti, učinkovitosti V Bruslju, 24. januarja 2000 Za Evropski parlament Predsednik N. FONTAINE Za Svet Predsednik J. GAMA 16/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 87 PRILOGA I. UVOD IN SPLOŠNE DOLOČBE 1. Cilji, določeni v členu 2, se bodo izpolnjevali s pomočjo akcij, opredeljenih v tej prilogi, na podlagi ukrepov Skupnosti, opisanih v členu 3. 2. Določbe, ki se nanašajo na časovni razpored, pogoje za predložitev vlog ter kriterije v zvezi z izpolnjevanjem pogojev in izbiro, bo Komisija določila skladno s členom 8(2) in redno objavljala v „Smernicah programa Socrates za prijavitelje projektov“. Poleg tega bodo objavljeni razpisi, ki bodo natančno opredeljevali roke za predložitev predlogov. 3. V okviru dejavnosti, ki vključujejo mobilnost oseb, naj bi zagotovili ustrezno jezikovno pripravo, da se zagotovi, da imajo uporabniki potrebno znanje učnega(–ih) jezika(–ov) v ustanovi gostiteljici. Na matični ustanovi in ustanovi gostiteljici naj bi poskrbeli za ustrezno organizacijo, da se zagotovi kar največja korist od posamezne dejavnosti. 4. 5. Projekti, ki „institucionalne pogodbe“ med vključenimi ustanovami, določene v akciji 2. jih v okviru različnih akcij programa koordinirajo visokošolski zavodi, bi morali biti del Lahko se sprejmejo podporni ukrepi za večjo dostopnost in pospeševanje sodelovanja oseb s posebnimi izobraževalnimi potrebami. Kadar je primerno, se lahko sprejmejo pozitivni ukrepi za pospeševanje enakopravnosti žensk in moških. Dejavnosti s posebnim poudarkom na medkulturnih vidikih ali tiste, ki pospešujejo znanje drugih jezikov, zlasti manj uporabljanih in poučevanih jezikov Skupnosti, se bodo posebej spodbujale. V vseh akcijah programa se bo spodbujalo pospeševanje vseh vrst odprtega učenja in izobraževanja na daljavo ter ustrezne uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije. V okviru vseh akcij programa bo posvečena posebna pozornost razširjanju rezultatov. II. AKCIJE SKUPNOSTI Ta priloga vsebuje dve glavni vrsti akcij: — prva vrsta, akcije od 1 do 3, meri na tri osnovna obdobja vseživljenjskega izobraževanja (šolsko, visokošolsko, drugo), — druga vrsta, akcije od 4 do 8, se nanaša na presečne ukrepe na področjih, kot so jeziki, informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) za izobraževalne namene, ki vključuje zlasti multimedije in izmenjavo informacij, ter zadeve skupnega pomena, kot so inovacije, razširjanje rezultatov, skupne akcije in evalvacija programa. AKCIJA 1: „COMENIUS“: IZOBRAŽEVANJE V ŠOLAH Akcija 1. 1 Partnerstva med šolami Akcija 1. 2 Akcija 1. 3 Začetno izobraževanje in stalno strokovno izpopolnjevanje osebja, sodelujočega v izobra- ževanju v šolah Omrežja, povezana s partnerstvi med šolami in usposabljanjem osebja, sodelujočega v izobraževanju v šolah AKCIJA 2: „ERASMUS“: VISOKO ŠOLSTVO Akcija 2. 1 Evropsko sodelovanje na področju visokega šolstva Akcija 2. 2 Mobilnost študentov in visokošolskih učiteljev Akcija 2. 3 Tematska omrežja AKCIJA 3: „GRUNDTVIG“: IZOBRAŽEVANJE ODRASLIH IN DRUGE IZOBRAŽEVALNE POTI AKCIJA 4: „LINGUA“: POUČEVANJE IN UČENJE JEZIKOV AKCIJA 5: „MINERVA“: ODPRTO UČENJE IN UČENJE NA DALJAVO, INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJ- SKE TEHNOLOGIJE V IZOBRAŽEVANJU AKCIJA 6: SPREMLJANJE RAZVOJA IN INOVIRANJE Akcija 6. 1 Spremljanje izobraževalnih sistemov, politik in inovacij Akcija 6. 2 Inovacijske pobude kot odziv na nastajajoče potrebe AKCIJA 7: SKUPNE AKCIJE AKCIJA 8: SPREMLJEVALNI UKREPI 88 SL Uradni list Evropske unije 16/Zv. 1 AKCIJA 1: „COMENIUS“: ŠOLSKO IZOBRAŽEVANJE Comenius si prizadeva za povečanje kakovosti in krepitev evropske razsežnosti v šolskem izobraževanju predvsem s spodbujanjem nadnacionalnega sodelovanja med šolami ter s prispevanjem k boljšemu strokovnemu razvoju oseb, ki neposredno sodelujejo v šolskem sektorju, ter za pospeševanje učenja jezikov ter medkulturne zavesti. Akcija 1. 1: Partnerstva med šolami 1. Skupnost spodbuja sklepanje večstranskih partnerstev med šolami. Taka partnerstva lahko vključujejo tudi druge ustrezne organe, kot so zavodi za izobraževanje učiteljev, lokalni zavodi in upravni organi, podjetja ali kulturne ustanove kot tudi organizacije staršev in učencev ter druge ustrezne organizacije. 2. Finančna pomoč Skupnosti se lahko podeli za naslednje: (a) projekte, usmerjene v eno ali več tem skupnega interesa za sodelujoče šole, ki vključujejo: — sodelovanje učencev pri pripravi projektov in projektnih dejavnostih, vključno z mobilnostjo, povezano s projekti, kadar je to primerno, — mobilnost učiteljev zaradi priprave in spremljanja projekta ali poučevanja v drugi državi članici, vključno z razporeditvami v podjetju, — razvoj didaktičnega gradiva in izmenjavo dobre prakse; (b) projekte, ki merijo posebej na poučevanje in učenje uradnih jezikov Skupnosti, skupaj z irščino (enim od jezikov, v katerem so napisane pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti) in luksemburščino (jezik, ki se govori na območju Luksemburga), na obmejnih območjih držav članic pa tudi uradne jezike Skupnosti na sosednjih območjih drugih držav članic. Projekti so lahko dvostranski, zlasti kadar so namenjeni enemu od teh jezikov, ki se manj uporablja ali uči, in naj bi poleg dejavnosti, navedenih v točki (a), vključevali izmenjave učencev; (c) projekte, ki merijo na pospeševanje medkulturne zavesti in zlasti tiste, načrtovane kot pomoč v boju proti rasizmu in ksenofobiji ali posvečene posebnim potrebam otrok delavcev na začasnem delu, Romov in nomadov ter potujočih delavcev; (d) projekte, posvečene vprašanjem, povezanim z učenci in dijaki s posebnimi učnimi potrebami, s posebno pozornostjo do njihovega vključevanja v redno šolanje. 3. Šole, ki želijo sodelovati v tej akciji, predložijo kratek oris dejavnosti, ki jih nameravajo v okviru tega programa izvesti v prihajajočem šolskem letu („Načrt Comenius“). Načrt Comenius omogoča nacionalnim agencijam Socrates, da upoštevajo celovit razvoj evropskih dejavnosti posamezne šole, ko opravljajo izbiro v okviru te akcije. Akcija 1. 2: Začetno izobraževanje in stalno strokovno izpopolnjevanje osebja, sodelujočega v izobraževanju v šolah 1. Skupnost bo podpirala večstranske projekte, ki jih izvajajo zavodi in organi s področja izobraževanja in strokovnega izpopolnjevanja osebja, ki neposredno sodeluje v šolskem izobraževanju. Spodbujalo se bo sodelovanje šol in drugih akterjev, vključenih v izobraževanje, opisanih v členu 4 Sklepa, in, kadar je primerno, vključevanje nadzornih organov na regionalni in lokalni ravni. 2. Skupnost lahko podeli finančno pomoč za: akcije mobilnosti: (a) mobilnost zaradi dodiplomskega izobraževanja, vključno z obdobji praktičnega usposabljanja, jezikovnega izpopolnjevanja in delovne prakse v podjetjih; (b) mobilnost zaradi stalnega strokovnega izpopolnjevanja in posodabljanja spretnosti usposobljenih izobraževalcev v šolah; (c) mobilnost v omejenem trajanju, vključno s poglobljenimi tečaji za učitelje jezikov, prekvalifikacijo učiteljev v učitelje jezikov, kvalificirane učitelje, ki se nameravajo v kratkem ponovno zaposliti kot učitelji jezikov, in učitelje drugih disciplin, ki morajo ali želijo poučevati v tujih jezikih; Projekti večstranskega sodelovanja v zvezi s: (d) prispevki k razvoju kurikulov, tečajev, modulov ali didaktičnega gradiva v okviru krepitve evropske razsežnosti šolanja, (e) dejavnostmi usposabljanja in izmenjavo informacij v zvezi z upravljanjem šol in sorodnih storitev, kot sta usmerjanje in svetovanje, 16/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 89 (f) dejavnostmi izobraževanja in usposabljanja ter izmenjave informacij, načrtovanih za krepitev medkulturne zavesti v šolskem izobraževanju ali pospeševanja integracije in izboljšanja učnega uspeha otrok delavcev na začasnem delu, Romov in nomadov ter potujočih delavcev, (g) dejavnostmi v zvezi z usposabljanjem in razvojem zaposlenih, vključenih v izobraževanje učencev z negotovim učnim uspehom ali učencev s posebnimi učnimi potrebami. Akcija 1. 3: Mreže, povezane s partnerstvi med šolami in usposabljanjem osebja, sodelujočega v izobraževanju v šolah Skupnost bo spodbujala oblikovanje mrež partnerskih šol in projektov v zvezi z usposabljanjem zaposlenih, vključenih v šolsko izobraževanje, ki jih podpirata akciji 1. 1 oz. 1. 2, da bi omogočili sodelovanje pri zadevah skupnega interesa, razširjanje rezultatov in dobre prakse ter razprave o kakovostnih in inovativnih vidikih šolanja. Kadar je primerno, je treba mreže za usposabljanje zaposlenih razvijati v tesnem sodelovanju z univerzitetnimi „tematskimi mrežami“, predvidenimi v akciji Erasmus. AKCIJA 2: „ERASMUS“: VISOKO ŠOLSTVO Erasmus si prizadeva za izboljšanje kakovosti in okrepitev evropske razsežnosti v visokem šolstvu, spodbujanje nadnacionalnega meduniverzitetnega sodelovanja, dvig evropske mobilnosti v visokošolskem sektorju in povečanje preglednosti ter akademskega priznavanja študijev in kvalifikacij po vsej Skupnosti. Sodelujoči visokošolski zavodi sklepajo „institucionalne pogodbe“ s Komisijo, ki vključujejo vse odobrene dejavnosti akcije Erasmus. Običajno veljajo te pogodbe tri leta in jih je mogoče obnoviti. Akcija 2. 1: Evropsko meduniverzitetno sodelovanje 1. Skupnost podpira dejavnosti meduniverzitetnega sodelovanja, vključno z razvojem inovacijskih projektov, ki jih izvajajo visokošolski zavodi v povezavi s partnerji v drugih državah članicah in, kadar je to primerno, ob sodelovanju drugih akterjev, vključenih v izobraževanje, kot je opisano v členu 4 Sklepa. 2. Finančna pomoč Skupnosti se lahko podeli za: (a) organizacijo mobilnosti študentov in visokošolskih učiteljev, (b) skupen razvoj in izvajanje študijskih programov, modulov, intenzivnih tečajev ali drugih izobraževalnih dejavnosti, vključno z multidisciplinarnimi dejavnostmi ter poučevanjem predmetov v drugih jezikih, (c) utrditev, razširitev in nadaljnji razvoj Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk (ECTS), načrtovanega zato, da bi omogočil akademsko priznavanje v drugih državah članicah. Akcija 2. 2: Mobilnost študentov in visokošolskih učiteljev 1. Skupnost podpira dejavnosti nadnacionalne mobilnosti v zvezi s: (a) študenti skladno s točko 2, (b) visokošolskih učiteljev zaradi izvajanja predavanj, od katerih se pričakuje, da bodo okrepila evropsko razsežnost ali povečala obseg predmetov, ki jih izvajajo zadevne univerze. 2. Študentje, ki so zaključili vsaj prvi letnik študija in v okviru te akcije preživijo od tri do dvanajstih mesecev v drugi državi članici, veljajo za „Erasmusove študente“ ne glede na to, ali jim je bila dodeljena finančna pomoč skladno s točko 3. Ta obdobja se v celoti priznavajo po meduniverzitetnih sporazumih, ki so del institucionalnih pogodb, in lahko vključujejo integrirano namestitev v podjetjih, kadar je to ustrezno. Univerze gostiteljice Erasmusovim študentom ne bodo zaračunavale šolnine. Posebna pozornost bo posvečena študentom s posebnimi potrebami. 3. Finančna pomoč Skupnosti se lahko podeli za: — mobilnost študentov. Države članice lahko pri podeljevanju nepovratnih sredstev Skupnosti posebej upoštevajo ekonomski položaj prosilcev. Ker prispevek Skupnosti krije le del stroškov študentske mobilnosti, se poziva države članice, da pomagajo zagotoviti potrebna sredstva. V zvezi s tem se štipendije in posojila, ki so na voljo študentom v matični državi članici, še naprej izplačujejo med študijem v državi članici gostiteljici. — mobilnost visokošolskih učiteljev, — pripravljalne ukrepe skladno s točko 4 razdelka IV B. 90 SL Uradni list Evropske unije 16/Zv. 1 Akcija 2. 3: Tematske mreže Skupnost spodbuja razvoj in utrditev tematskih mrež, ki omogočajo velikim skupinam univerz sodelovanje pri temah, povezanih z eno ali več disciplinami, ali pri drugih zadevah v skupnem interesu, da bi razširjali inovacije, izboljšali didaktične metode ter spodbujali razvoj skupnih splošnih predmetov in ožje strokovnih predmetov. Spodbujati je treba vključevanje predstavnikov akademskih in strokovnih združenj ter družbenoekonomskih krogov. Posebna pozornost bo posvečena razširjanju rezultatov. AKCIJA 3: „GRUNDTVIG“: IZOBRAŽEVANJE ODRASLIH IN DRUGE IZOBRAŽEVALNE POTI 1. Kot dopolnitev akcije 1 (šolsko izobraževanje) in akcije 2 (visoko šolstvo) si akcija Grundtvig prizadeva za spodbujanje evropske razsežnosti v vseživljenjskem učenju, da bi s pomočjo povečanega nadnacionalnega sodelovanja prispevala k inovacijam in večji razpoložljivosti, dostopnosti in kakovosti izobraževalnih poti ter pospeševala učenje jezikov. Akcija je tako naslovljena na ljudi, ki si v kateremkoli obdobju svojega življenja prizadevajo za dostop do znanja in usposobljenosti v okviru formalnega in neformalnega izobraževanja ali samostojnega učenja, s čimer povečujejo svojo medkulturno zavest in zaposljivost ter povečujejo svojo sposobnost za napredovanje v izobraževanju ter polno in aktivno vlogo v družbi. 2. Finančno pomoč Skupnosti se lahko podeli za nadnacionalne projekte in pobude, ki si prizadevajo za spodbujanje: (a) povpraševanje odraslih posameznikov po vseživljenjskem učenju in njihovo sodelovanje pri teh dejavnostih, (b) pridobivanje ali posodabljanje usposobljenosti oseb, ki nimajo osnovne izobrazbe in kvalifikacij, (c) razvoj, izmenjavo in razširjanje inovativnih pristopov k izobraževanju in dobri praksi, vključno z razvojem in razširjanjem modulov in ustreznega didaktičnega gradiva, (d) razvoj informacij in podpornih storitev za odrasle udeležence izobraževanja in izvajalce izobraževanja odraslih, vključno s storitvami, povezanimi z usmerjanjem in svetovanjem, (e) razvoj sredstev in metod za preverjanje in ocenjevanje znanja, potrjevanje in podeljevanje certifikatov za znanje, spretnosti in veščin odraslih udeležencev izobraževanja, vključno s pomočjo eksperimentalnega ali samostojnega učenja ali neformalnega izobraževanja, (f) boljšega znanja drugih jezikov Skupnosti ali večjo mednarodno zavest med odraslimi udeleženci izobraževanja ter tistimi, ki so vključeni v izvajanje izobraževanja odraslih, (g) razvoj izobraževanja in strokovnega izpopolnjevanja izobraževalcev v tem sektorju, (h) obiskov in izmenjav oseb, vključno s tistimi, ki izvajajo izobraževanje odraslih ali usposabljajo izobraževalce odraslih, (i) projekte, namenjene udeležencem izobraževanja odraslih s posebnimi potrebami. 3. Skupnost spodbuja ustvarjanje evropskih mrež, da bi okrepili vezi med različnimi vključenimi stranmi na tem področju in omogočili njihovo sodelovanje v zvezi z zadevami skupnega interesa na bolj trdni podlagi ter okrepili njihovo zavest o evropski razsežnosti izobraževanja. AKCIJA 4: „LINGUA“ POUČEVANJE IN UČENJE JEZIKOV 1. Cilj akcije Lingua je podpora presečnih ukrepov, povezanih z učenjem jezikov, da bi pomagali spodbujati in ohranjati jezikovno raznolikost v Skupnosti, izboljšati kakovost poučevanja in učenja jezikov ter omogočiti dostop do možnosti za učenje jezikov vse življenje, prilagojenih zahtevam posameznikov. Posebno pozornost je treba posvetiti krepitvi nadnacionalnih stikov med učitelji jezikov in med tistimi, ki so odgovorni za politiko poučevanja jezikov po vsej Skupnosti v vseh sektorjih izobraževanja. Na ta način akcija Lingua dopolnjuje in bogati ukrepe, povezane s spodbujanjem učenja jezikov v okviru drugih akcij tega programa, zlasti akcij 1, 2 in 3. 2. V tem kontekstu poučevanje jezikov vključuje poučevanje in učenje vseh uradnih jezikov Skupnosti skupaj z irščino (enim od jezikov, v katerem so napisane pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti) in luksemburščine (jezika, ki se govori na območju Luksemburga) kot tujih jezikov. V vsem programu se posebna pozornost posveča promociji tistim od teh jezikov, ki se manj uporabljajo in poučujejo. 16/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 91 3. Finančna pomoč Skupnosti se lahko podeli za naslednje nadnacionalne projekte in dejavnosti učenja jezikov: (a) dejavnosti povečevanja zavesti, načrtovane za usmerjanje pozornosti k pomenu in možnostim za učenje jezikov, (b) dejavnosti, ki si prizadevajo za pospeševanje in/ali razširjanje inovacij in dobre prakse, kot so zgodnje učenje jezikov ali večjezično razumevanje, (c) razvoj in izmenjavo kurikulov, izdelavo novega didaktičnega gradiva ter izboljševanje metod in sredstev za priznavanje znanja jezikov, (d) izmenjavo informacij in ustvarjanje nadnacionalnih omrežij razvojnih centrov, (e) razvoj ukrepov za spodbujanje znanja tujih jezikov, potrebnega v posebnih položajih in okoljih, če ti niso povezani s posameznimi poklici, (f) obravnavo zadev, povezanih s poučevanjem in učenjem jezikov, ki so posledica nadaljnje širitve Skupnosti. AKCIJA 5: „MINERVA“ ODPRTO UČENJE IN UČENJE NA DALJAVO, INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE TEHNOLOGIJE V IZOBRAŽEVANJU 1. Cilj te akcije je podpreti presečne ukrepe, povezane z odprtim učenjem in učenjem na daljavo (OUD) ter uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), vključno z multimediji, v izobraževanju, s čimer dopolnjuje in bogati ustrezne ukrepe, predvidene v okviru drugih akcij tega programa. Ti ukrepi imajo trojen namen: — spodbujanje boljšega razumevanja posledic OUD in IKT za izobraževanje pri učiteljih, udeležencih izobraževanja, tistih, ki sprejemajo odločitve v izobraževanju, in širši javnosti ter kritične in odgovorne uporabe orodij in metod, ki uporabljajo te tehnologije v izobraževalne namene, — podpiranje zavesti o tem, da je treba pri razvoju izobraževalnih izdelkov na podlagi IKT, zlasti multimedijskih, dati ustrezen pomen pedagoškim vidikom, — spodbujanje dostopa do izboljšanih metod in izobraževalnih virov ter doseženih rezultatov zlasti s pomočjo nadnacionalne izmenjave informacij, izkušenj in dobre prakse. 2. Finančna pomoč Skupnosti se lahko podeli za: (a) projekte in študije, namenjene kot pomoč vključenim v izobraževanje, da bi razumeli in izrabili potekajoče inovacijske procese, zlasti tiste, ki so povezani z uporabo IKT pri poučevanju in učenju, razvojem novih orodij in pristopov ter metodami za določanje kriterijev za ocenjevanje kakovosti izobraževalnih izdelkov in storitev na podlagi IKT, (b) projekte za razvoj in preskušanje novih metod, modulov in virov za OUD in IKT, (c) projekte za razvoj in medsebojno povezavo storitev in sistemov, ki zagotavljajo informacije učiteljem, tistim, ki sprejemajo odločitve, ter drugim akterjem, vključenim v izobraževanje, o izobraževalnih metodah in virih, ki uporabljajo OUD in IKT, (d) dejavnosti za podporo izmenjave idej in izkušenj, povezanih z OUD in uporabo IKT v izobraževanju, zlasti povezovanje razvojnih centrov, zavodov za izobraževanje učiteljev, strokovnjakov, tistih, ki sprejemajo odločitve, ter koordinatorjev projektov v mreže v zvezi z zadevami skupnega interesa. AKCIJA 6: OPAZOVANJE IN INOVACIJE Ta akcija prispeva k izboljšanju kakovosti in preglednosti izobraževalnih sistemov ter pospeševanju procesa inoviranja v izobraževanju v Evropi s pomočjo izmenjave informacij in izkušenj, prepoznavanja dobre prakse, primerjalne analize sistemov in politik na tem področju ter obravnavanja in analize zadev skupnega interesa za izobraževalne politike, ki jih določi Svet. 92 SL Uradni list Evropske unije 16/Zv. 1 Akcija 6. 1: Spremljanje razvoja izobraževalnih sistemov, politik in inoviranje 1. Z optimalno izrabo obstoječih struktur, kadarkoli je to mogoče, to akcijo sestavljajo: (a) zbiranje opisnih in statističnih podatkov ter primerjalne analize izobraževalnih sistemov in politik v državah članicah, (b) razvoj metod za evalvacijo kakovosti izobraževanja, vključno z razvojem ustreznih meril in kazalcev, (c) razvoj in ažuriranje baz podatkov in drugih virov informacij o inovacijskih eksperimentih, (d) razširjanje izkušenj, ki so posledica ustreznih dejavnosti s podporo na ravni Skupnosti in držav članic, (e) omogočanje priznavanja diplom, kvalifikacij in trajanja učenja na vseh stopnjah izobraževanja v drugih državah članicah. 2. V ta name se finančna pomoč Skupnosti lahko podeli za: (a) informacijskemu omrežju o izobraževanju v Evropi Eurydice, sestavljenemu iz Evropske enote, ki jo je ustanovila Komisija, in enot, ki so jih ustanovile države članice, da bi ji omogočile celovit prispevek k izvajanju te akcije. Od omrežja se bo zlasti zahtevalo, da zbira in izmenjuje informacije o izobraževalnih sistemih in politikah, razvija baze podatkov, pripravlja primerjalne študije in oblikuje kazalce. Omrežje Eurydice bo po potrebi poiskalo ustrezno pomoč zunanjih strokovnjakov; (b) organizacijo in sodelovanje pri večstranskih študijskih obiskih Arion za tiste, ki sprejemajo odločitve, in višje vodstvene delavce izobraževalnih ustanov v kateremkoli sektorju izobraževanja, namenjenih omogočanju izmenjave informacij in izkušenj v zvezi z zadevami vzajemnega interesa za države članice. Komisija in države članice bodo zagotovile ustrezno razširjanje rezultatov obiskov in spodbujale vzajemno delovanje z drugimi akcijami v tem programu; (c) oblikovanje mrež inštitutov in drugih ustrezno kvalificiranih teles, sodelujočih pri analizi izobraževalnega sistema in politik, ter tudi teles, vključenih v evalvacijo kakovosti izobraževanja, (d) študije, analize, poskusne projekte, seminarje, izmenjavo strokovnjakov in druge ustrezne akcije v zvezi z zadevami skupnega interesa za izobraževalno politiko, ki združujejo tiste, ki sprejemajo odločitve, zaradi obravnave prioritetnih tem, ki jih določi Svet. Komisija lahko prosi za pomoč skupino strokovnjakov, da ji pomagajo zagotoviti zanesljivost analitičnega dela, opravljenega v okviru teh dejavnosti. Ukrepi za ustanovitev skupine bodo določeni skladno s členom 8(2) Sklepa; (e) dejavnosti, načrtovane za pospeševanje priznavanja diplom, kvalifikacij in trajanja študija, zlasti študije, analize, poskusne projekte ter izmenjavo informacij in izkušenj. Mreža nacionalnih informacijskih centrov za akademsko priznavanje Skupnosti (NARIC) bo v celoti prispevala k temu. Predvsem bo zbirala in razširjala verodostojne informacije, potrebne za akademsko priznavanje, in upoštevala tudi sinergijo s priznavanjem diplom v poklicne namene. 3. Pri izvajanju te akcije bo zagotovljeno tesno sodelovanje zlasti s Statističnim uradom Evropskih skupnosti (Eurostat), Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop), Evropsko ustanovo za usposabljanje (ETF) in ustreznimi mednarodnimi organizacijami, zlasti Svetom Evrope, Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in Organizacijo Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (Unesco). Akcija 6. 2: Inovacijske pobude kot odziv na nastajajoče potrebe lahko Skupnost podpira Poleg dejavnosti sodelovanja, predvidenih v okviru drugih akcij nadnacionalne projekte in študije, katerih cilj je pomoč pri razvoju inovacij na enem ali več posebnih sektorjih izobraževanja. Zadeve, ki jim je treba dati prioriteto, bo določil Svet in jih redno preverjal, da se omogoči prilagajanje novim zahtevam, ki se pojavijo v obdobju, zajetem v tem programu. tega programa, AKCIJA 7: SKUPNE AKCIJE 1. Skladno s členom 6 Sklepa, se v okviru tega programa lahko zagotovi pomoč Skupnosti za skupne akcije z drugimi programi Skupnosti in akcijami, ki promovirajo Evropo znanja, zlasti programoma Leonardo da Vinci in Mladina. 16/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 93 2. Te skupne akcije se lahko izvajajo s pomočjo skupnih javnih razpisov za izbrane teme skupnega interesa, ki niso ekskluzivno zajete v nobenem od posameznih programov, določijo pa se skladno s členom 8(2) Sklepa in se o njih sporazumejo z odbori drugih zadevnih programov in akcij. 3. Narejeni bodo ustrezni koraki za pospeševanje regionalnih in lokalnih stikov in vzajemnega delovanja med akterji, ki sodelujejo v tem programu ter programih Leonardo da Vinci in Mladina. AKCIJA 8: SPREMLJEVALNI UKREPI 1. Finančna pomoč Skupnosti se lahko podeli za naslednje pobude, katerih cilj je promocija ciljev tega programa, če te pobude niso upravičene do pomoči v okviru drugih akcij programa: (a) dejavnosti za krepitev zavesti za pospeševanje sodelovanja v izobraževanju, vključno s podporo za ustrezna tekmovanja in druge prireditve, načrtovane za krepitev evropske razsežnosti v izobraževanju, (b) nadnacionalne dejavnosti združenj in drugih nevladnih organizacij, dejavnih v izobraževanju, ter organov, ki se ukvarjajo z usmerjanjem in svetovanjem v izobraževanju, (c) konference in simpozije o inovacijah v sektorjih, ki so predmet programa, (d) dejavnosti, katerih cilj je usposabljanje oseb, vključenih v vodenje projektov evropskega sodelovanja v izobraževanju, (e) mere za optimizacijo in razširjanje rezultatov projektov in dejavnosti, izvajanih ob podpori tega programa ali njegove prejšnje faze, (f) dejavnosti, ki vključujejo sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami, zlasti Svetom Evrope, skladno s členom 13 Sklepa. 2. 3. Finančna pomoč Skupnosti bo zagotovljena za podporo dejavnosti nacionalnih agencij Socrates, ki jih ustanovijo države članice skladno s členom 5 Sklepa, in za zagotavljanje učinkovitega spremljanja in evalvacije tega programa. Pri izvajanju programa lahko Komisija poišče pomoč strokovnjakov in organizacij za tehnično pomoč, za katero se lahko zagotovi financiranje v okviru celotnega finančnega okvirja programa. Poleg tega lahko Komisija organizira seminarje, kolokvije ali druga srečanja ekspertov, za katere je verjetno, da bodo pospešili izvajanje programa, ter izvaja ustrezne dejavnosti informiranja, publiciranja in objavljanja. III. IZBIRNI POSTOPKI Postopki za predlaganje in izbiro dejavnosti, omenjenih v tej prilogi, so: 1. Decentralizirane akcije Naslednje akcije, v okviru katerih o izbiri odločajo države članice, se štejejo za „decentralizirane“: (a) — Akcija 1. 1 (Partnerstva med šolami), — Akcija 1. 2, točka 2(a), (b), (c) (Mobilnost v okviru partnerstev zaradi usposabljanja za izobraževalce v šolah), — Akcija 3, točka 2(h) (Obiski in izmenjave na področju izobraževanja odraslih), — Akcija 6. 1, točka 2(b) (Študijski obiski Arion), — pripravljalni obiski v okviru vseh akcij. Vloge za finančno pomoč v okviru teh akcij je treba predložiti nacionalnim agencijam Socrates, ki jih določijo države članice skladno s členom 5 Sklepa. Države članice bodo s pomočjo nacionalnih agencij Socrates opravile izbiro in dodelile finančno pomoč kandidatom, izbranim skladno s splošnimi smernicami, uvedenimi skladno členom 8(2) Sklepa. (b) Akcija 2. 2, točka 3 (Mobilnost študentov in visokošolskih učiteljev) Države članice bodo s pomočjo nacionalnih agencij Socrates, imenovanih skladno s členom 5 Sklepa, podeljevale finančno pomoč študentom in visokošolskim učiteljem za naloge mobilnosti v okviru institucionalnih pogodb, omenjenih v akciji 2. 1, in za organizacijo mobilnosti študentov in visokošolskih učiteljev, pri čemer bodo skladno s splošnimi smernicami, ki bodo uvedene po členu 8(2), upoštevale predhodno uspešnost univerz. 94 SL Uradni list Evropske unije 16/Zv. 1 2. Centralizirane akcije Naslednje akcije, v okviru katerih odloča o izbiri Komisija, se štejejo za „centralizirane“: (a) — Akcija 1. 2, točka 2(d), (e), (f), (g) (Dejavnosti večstranskega sodelovanja), — Akcija 3, točka 2(a) do (g) in (i) (Dejavnosti večstranskega sodelovanja), — Akcija 4 (Lingua), — Akcija 5 (Minerva), — Akcija 6. 2 (Inovacijske pobude). Za izbiro projektov v okviru teh akcij se bo uporabljal naslednji postopek: (i) Koordinatorji projektov bodo Komisiji predložili predlog projekta in poslali kopijo nacionalni agenciji Socrates, ki jo določi ustrezna država članica. (ii) Komisija bo s pomočjo neodvisnih strokovnjakov ocenila predloge projektov. Nacionalne agencije lahko Komisiji posredujejo svojo oceno teh predlogov. (iii) Če se ocena Komisije razlikuje od ocene kakovosti ali ustreznosti projekta, ki jo dobi od nacionalne agencije v državi koordinatorki, se Komisija na zahtevo države članice posvetuje s prizadeto državo članico. Ta posvetovalni postopek ne sme trajati dalj kot dva tedna. (iv) Komisija bo odboru predložila predlog končne izbire (projekti, ki bodo podprti, in zneski, ki bodo podeljeni) skladno s postopkom, določenim v členu 8(2) Sklepa. (v) Po prejemu mnenja odbora bo Komisija sestavila seznam izbranih projektov in razporedila zneske, ki bodo podeljeni. V nekaterih primerih se lahko zlasti zaradi obsega in narave zadevnih dejavnosti sprejme dvostopenjski postopek. V takih primerih se pred zgoraj opisanim postopkom predložijo in izberejo predpredlogi. Odločitev v zvezi s tem in ukrepi za predizbiro bodo določeni skladno s členom 8(2) Sklepa. (b) — Akcija 1. 3 (Mreže, povezane s partnerstvi med šolami in usposabljanjem osebja, sodelujočega v izobraževanju v šolah) — Akcija 2. 1 (Evropsko meduniverzitetno sodelovanje) — Akcija 2. 3 (Tematske mreže Erasmus) — Akcija 3. 3 (Mreže v izobraževanju odraslih) — Akcija 6. 1, točka 2(a), (c), (d), (e) (Spremljanje razvoja) — Akcija 8 (Spremljevalni ukrepi) Predlogi projektov v okviru teh akcij bodo predloženi Komisiji. Komisija bo ocenila predloge projektov, in sicer v primeru akcij 1. 3, 2. 3 in 3. 3 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov. Komisija bo sprejela odločitve v zvezi s predlogi projektov, potem ko bo prejela mnenje odbora skladno s členom 8(2) Sklepa. Dvostopenjski postopek, omenjen v zadnjem odstavku oddelka III. 2(a), se bo uporabil za akcije 1. 3, 2. 3 in 3. 3 pod enakimi pogoji, kot so določeni v tistem odstavku. 3. Skupne akcije Izbirni postopki v okviru akcije 7 programa (Skupne akcije) bodo določeni skladno s členom 8(2) Sklepa. Kadar je primerno, se lahko zgoraj opredeljeni postopki prilagodijo, da bi ustrezali posebnim zahtevam posameznih skupnih akcij. Komisija si bo prizadevala, da bi zagotovila optimalno usklajenost med temi postopki in tistimi, sprejetimi v okviru drugih programov ali akcij Skupnosti, s katerimi se izvajajo posamezne skupne akcije. 4. Komisija si bo ob pomoči držav članic prizadevala zagotoviti, da so kandidati seznanjeni z odločitvami glede izbire najkasneje pet mesecev po roku za oddajo vlog v okviru posameznih akcij. Pri projektih, izbranih skladno z dvostopenjskim postopkom, predvidenim v točki 2(a) in b), se bo to nanašalo samo na drugo stopnjo izbire (popolni predlogi projektov). 5. Komisija in v primeru decentraliziranih akcij države članice si bodo prizadevale zagotoviti optimalno usklajenost med postopki in roki za predložitev in izbiro vlog za podporo v okviru tega programa in programov Skupnosti na področju poklicnega usposabljanja oziroma mladine. 16/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 95 IV. FINANČNE DOLOČBE A. Decentralizirane akcije 1. Sredstva Skupnosti, namenjena za zagotovitev finančne podpore v okviru akcij, opredeljenih kot decentralizirane akcije v točki 1 oddelka III bodo razporejena med države članice skladno z naslednjimi formulami: (a) vsaki državi članici bo dodeljen minimalni znesek, ki bo določen skladno s sredstvi, ki so na voljo za posamezno akcijo, (b) preostanek bo dodeljen različnim državam članicam na podlagi: (i) razlike v življenjskih stroških med matično državo članico in državo članico gostiteljico, (ii) razdalje in stroškov potovanj med matično državo članico in državo članico gostiteljico, ki bodo izračunani ob upoštevanju najnižje cene potovanja za posamezno potovanje, (iii) skupnega števila v posamezni državi: — učencev oziroma dijakov in učiteljev v šolah za akcijo 1. 1 (Partnerstva med šolami) in akcijo 1. 2, točka 2(a), (b), (c) (Mobilnost v okviru partnerstev zaradi usposabljanja za izobraževalce v šolah), — študentov v visokem šolstvu za akcijo 2. 2, točka 3 (Mobilnost študentov). Število diplomantov naj bi bilo omejeno po obsegu kot pomožen in dopolnilen dejavnik, ki ga je treba določiti skladno s členom 8(2) Sklepa, da bi pobliže določili razporeditev sredstev med države članice, kadar je to primerno, — visokošolskih učiteljev za akcijo 2. 2, točka 3 (Mobilnost visokošolskih učiteljev) 2. Tako razdeljena sredstva Skupnosti bodo upravljale države članice s pomočjo nacionalnih agencij Socrates, predvidenih v členu 5 Sklepa. 3. Komisija bo v sodelovanju z državami članicami sprejela potrebne ukrepe za spodbujanje uravnoteženega sodelovanja na ravni Skupnosti, države in, če je primerno, regije ter v primeru visokega šolstva po različnih študijskih področjih. Delež, razporejen za te ukrepe, ne sme presegati 5 % letnega zneska za financiranje vsake od zadevnih akcij. 4. O ukrepih za dodelitev sredstev vsaki državi članici za dejavnosti mobilnosti, predvidene v točki 2(h) akcije 3 (Obiski in izmenjave v izobraževanju odraslih) ter drugi alinei točke 2 akcije 6. 1 (Arion), za organizacijo mobilnosti študentov in visokošolskih učiteljev skladno z oddelkom III. 1. (b), za podporo pripravljalnih obiskov in za pripravljalne ukrepe, navedene v oddelku IV, točka B. 4, se bo Komisija odločila po prejemu mnenja odbora skladno s členom 8(2) Sklepa/Odločbe. B. Druge določbe 1. Ob upoštevanju kakovosti in količine vlog za finančno podporo se bodo pri razporejanju sredstev skladno s členom 8(2) Sklepa upoštevale te smernice: (a) sredstva, ki se razporedijo v okviru akcije 1 (Comenius), ne bodo znašala manj kot 27 % celotnih sredstev na voljo za ta program, (b) sredstva, ki se razporedijo v okviru akcije 2 (Erasmus), ne bodo znašala manj kot 51 % celotnih sredstev na voljo za ta program, (c) sredstva, ki se razporedijo v okviru akcije 3 (Grundtvig), ne bodo znašala manj kot 7 % celotnih sredstev na voljo za ta program, (d) sredstva, ki se razporedijo za finančno pomoč za nacionalne agencije v okviru akcije 8. 2 in za tehnično pomoč v okviru akcije 8. 3 (Comenius), ne bodo presegala 4,5 % celotnega letnega proračuna na voljo za ta program. Zgornji procenti so indikativni in se lahko prilagodijo skladno s členom 8(2) Sklepa. 2. Kot splošno pravilo velja, da je finančna pomoč Skupnosti, zagotovljena za projekte v okviru tega programa, namenjena za delno poravnavo ocenjenih izdatkov, potrebnih za izvajanje teh dejavnosti, in lahko vključuje največ obdobje treh let, pod pogojem da se občasno oceni dosežen napredek. Prispevek Skupnosti običajno ne bo presegal 75 % celotnih stroškov nobenega projekta, razen pri spremljevalnih ukrepih. Pomoč se lahko podeli vnaprej, da se omogoči izvedba pripravljalnih obiskov za posamezne projekte. Znesek, ki bo na voljo v letnem proračunu programa za dejavnosti v okviru akcije 8. 1(f), ne sme presegati 250 000 evrov. 96 SL Uradni list Evropske unije 16/Zv. 1 3. Pri določanju zneska finančne pomoči Skupnosti, ki se podeli, se bo upošteval poseben položaj oseb s posebnimi potrebami. 4. Kar se tiče dejavnosti v zvezi z mobilnostjo oseb, se finančna pomoč Skupnosti lahko podeli kot pomoč za zagotavljanje ustrezne priprave na obdobje, ki bo preživeto v drugi državi članici. Takšni pripravljalni ukrepi lahko zlasti vključujejo jezikovne tečaje, informiranje o družbenih in kulturnih vidikih države članice gostiteljice itd. V. OPREDELITVE Za namene tega sklepa: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. „podjetje“ pomeni vsa podjetja v javnem in privatnem sektorju ne glede na velikost, pravni status ali gospodarski sektor, v katerem delujejo, ter vse vrste gospodarskih dejavnosti, vključno z družbenim gospodarstvom; „tisti, ki sprejemajo odločitve,“ pomenijo katerokoli kategorijo zaposlenih z obveznostmi poslovodenja, preverjanja in ocenjevanja, usposabljanja, usmerjanja in inšpekcije na področju izobraževanja ter osebe, odgovorne za to področje na lokalni, regionalni in državni ravni ter v ministrstvih; „usmerjanje in svetovanje“ pomeni vrsto dejavnosti, kot so informiranje, preverjanje in ocenjevanje, orientacija in nasveti v pomoč udeležencem izobraževanja pri sprejemanju odločitev v zvezi s programi izobraževanja in usposabljanja ali možnostmi za zaposlitev; „vseživljenjsko učenje“ pomeni možnosti za izobraževanje in usposabljanje, ki so posameznikom na voljo v njihovem življenju in jim omogočajo stalno pridobivanje, posodabljanje in prilagajanje njihovega znanja, spretnosti in veščin; „odprto učenje in učenje na daljavo“ pomeni vse oblike fleksibilnega izobraževanja, ki vključujejo uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij ali ne; „projekt“ pomeni dejavnost nadnacionalnega sodelovanja, razvito skupaj s formalno ali neformalno grupacijo organizacij ali ustanov; „učenec oziroma dijak“ pomeni osebo, vpisano v tej vlogi v „šolo“, kot je opredeljena v tej prilogi; „razvojni center“ pomeni telo, vključeno v pripravo, zbiranje in razširjanje dokumentacije, gradiva ali metodologij, povezanih s sektorjem dejavnosti informacijske in komunikacijske tehnologije v zvezi z izobraževanjem; iz tega programa, kot so jeziki ali „šola“ pomeni vse vrste zavodov, ki izvajajo splošno (predšolsko, osnovnošolsko ali srednje), poklicno ali tehnično in strokovno izobraževanje in v zvezi z ukrepi za spodbujanje učenja jezikov izjemoma nešolske zavode, ki izvajajo usposabljanje vajencev; 10. „socialni partnerji“ pomenijo na nacionalni ravni organizacije delodajalcev in delavcev skladno z nacionalnimi zakoni in/ali prakso ter na ravni Skupnosti organizacije delodajalcev in delavcev, ki sodelujejo v socialnem dialogu na ravni Skupnosti; 11. „študent“ pomeni osebe, vpisane na „visokošolske zavode“, kot so opredeljene v tej prilogi, ne glede na študijsko področje, zaradi študija v visokošolskih programih, ki vodijo do strokovnega/akademskega naslova ali diplome vse do doktorata in vključno z doktoratom; 12. „učitelj/izobraževalno osebje“ pomeni osebe, ki so po svoji dolžnosti neposredno vključeni v izobraževalni proces v državah članicah skladno z organizacijo njihovega izobraževalnega sistema; 13. „univerza“ pomeni kakršnokoli visokošolsko organizacijo skladno z nacionalno zakonodajo in prakso, ki podeljuje nazive in diplome na tej ravni, ne glede na to kako se imenuje v državi članici; 14. „visokošolski učitelj“ pomeni katerokoli kategorijo zaposlenih v tej vlogi na „univerzah“, kot so opredeljene v tej prilogi