title: Geld, Finanzen und der Euro : Statistiken. 11/99.,Money, Finance and the Euro : statistics. 11/99.,Monnaie, finances et l'euro : statistiques. 11/99.

eurovoc_concepts:
European Monetary System
money
statistics


title: Parere del comitato consultivo in materia di concentrazioni d'imprese formulato nella 73a riunione del 24 gennaio 2000, proseguita il 1° febbraio 2000, in merito a un progetto preliminare di decisione concernente il caso COMP/M.1628 — TotalFina/Elf (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
competition law
dominant position
economic concentration
merger control
oil industry

formats: html pdf print

text: C 154/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 29. 5. 2001 del comitato consultivo in materia di concentrazioni d’imprese formulato nella 73a riunione del 24 gennaio 2000, proseguita il 1o febbraio 2000, in merito a un progetto preliminare di decisione concernente il caso COMP/M. 1628 (cid:151) TotalFina/Elf PARERE (2001/C 154/09) (Testo rilevante ai fini del SEE) 1. Il comitato consultivo ritiene, come la Commissione, che l’operazione notificata costituisca una concentrazione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera b), del regolamento comunitario sulle concentrazioni, e che abbia una dimen- sione comunitaria quale definita dall’articolo 1, paragrafo 2, dello stesso regolamento. 2. La maggioranza del comitato consultivo concorda con la fatto che siano da distinguersi mercati Commissione sul rilevanti del prodotto per: a) la fornitura all’ingrosso di benzina con piombo, benzina senza piombo, diesel (gasolio per autotrazione) e gasolio per uso domestico; b) la messa a disposizione di capacit(cid:224) di stoccaggio nei depositi d’importazione collegati a mezzi di trasporto di grossa portata; 4. La maggioranza del comitato consultivo ritiene, come la Commissione, che la concentrazione porti alla costituzione di una posizione dominante: a) sui mercati della fornitura all’ingrosso di benzina con piombo, benzina senza piombo, diesel (gasolio per auto- trazione) e gasolio per uso domestico, in tutto il territo- rio francese o nelle regioni individuate; b) sui mercati regionali della messa a disposizione di capa- cit(cid:224) di stoccaggio nei depositi d’importazione collegati a mezzi di trasporto di grossa portata; c) sui mercati regionali dei servizi di trasporto di prodotti petroliferi raffinati via oleodotto; d) sul mercato francese o regionale della vendita di carbu- ranti in autostrada; c) i servizi di trasporto di prodotti petroliferi raffinati via oleodotto; e) sul mercato dei carburanti per aviogetti negli aeroporti di Tolosa-Blagnac e Lione-Satolas; d) la vendita di carburanti in autostrada; e) la vendita di carburanti per aviogetti; f) la vendita di gas di petrolio liquefatto (GPL). Una minoranza non concorda con la Commissione in me- rito al punto d). 3. La maggioranza del comitato consultivo concorda con la Commissione sui seguenti punti: a) il mercato geografico rilevante per la fornitura all’in- grosso di benzina con e senza piombo, diesel (gasolio per autotrazione) e gasolio per uso domestico si situa a livello regionale o nazionale, ma la definizione esatta pu(cid:242) essere lasciata aperta; b) i mercati geografici rilevanti della messa a disposizione di capacit(cid:224) di stoccaggio nei depositi collegati a mezzi di trasporto di grossa portata sono di dimensioni regionali; c) i mercati geografici rilevanti per i servizi di trasporto di prodotti petroliferi raffinati via oleodotto sono regionali; d) il mercato geografico rilevante per la vendita di carbu- ranti in autostrada Ł regionale o nazionale, ma la defini- zione esatta pu(cid:242) essere lasciata aperta; e) f) il mercato geografico rilevante per la vendita di carbu- ranti per aviogetti Ł quello di ogni singolo aeroporto; il mercato geografico rilevante della vendita di GPL Ł di portata nazionale. f) sul mercato francese della vendita di gas di petrolio li- quefatto, che ostacolerebbe in modo significativo un effettivo gioco della concorrenza nel mercato comune. Una minoranza si astiene sul punto e). 5. Il comitato consultivo concorda con la Commissione sul fatto che la concentrazione in oggetto non porta alla costi- tuzione o al rafforzamento di una posizione dominante sui mercati dello zolfo e dell’etilene. 6. Il comitato consultivo concorda sul fatto che gli impegni proposti, come spiegato nel progetto di decisione della Commissione, non eliminano tutti i problemi di natura con- correnziale sollevati dalla concentrazione e indicati nel pro- getto di decisione stesso. 7. Il comitato consultivo concorda con la Commissione sul fatto che: a) gli impegni presentati, in base a quanto esposto dalla Commissione nella riunione del comitato consultivo del 24 gennaio e quali adattati in funzione dei risultati del test di mercato, come spiegato dalla Commissione il 1o febbraio, eliminano tutti i problemi di natura concor- renziale indicati al paragrafo 4 di cui sopra; b) a condizione che gli impegni presentati siano pienamente rispettati, l’operazione notificata Ł compatibile col mer- cato comune e col funzionamento dell’accordo SEE. Una minoranza non concorda con la Commissione sui punti d) e f). Un’altra minoranza si astiene sul punto e). 8. Il comitato consultivo raccomanda la pubblicazione del pre- sente parere sulla Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee


eurovoc_concepts:
European cooperation
database
education policy
exchange of information
teaching

formats: html pdf

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 24. 01. 2000 COM(1999) 709 final 2000/0022 (COD) Proposal for a RECOMMENDATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on European cooperation in quality evaluation in school education (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM 1. INTRODUCTION Quality in school education is a priority for the Member States, every school in Europe is intrinsically concerned with quality, and the first priority of every teacher is the quality of pupils’ learning. As stated in Article 149, the Community shall contribute to the development of quality education by encouraging cooperation between Member States. European Community encouragement, support and facilitation of the exchange of information and experiences can instigate innovative measures in improving this quality. In order to strengthen cooperation at European level in the field of evaluation of quality in school education various activities were undertaken in 1995-1998. Senior twice in 1995 to discuss quality evaluation in school Education Officials met education. Following four calls for proposals in 1995, 1996, 1997 and 1998, the Commission allocated financial support for studies, study visits and conferences focusing on the quality of school education. When the Commission expressed its intention of launching a pilot project on Quality Evaluation in School Education at the beginning of 1997, this was strongly supported by the Ministers of Education at the Council meeting on 6 May 1996. The Ministers stressed the need to step up co-operation at European level in this vital area. Later the Council of Ministers at their meeting in Brussels on 20 November 1997 further underlined the importance of improving quality in school education by the adoption of a Council conclusion in the field1. The pilot project on quality evaluation in school education was conducted in 1997 and 1998 in cooperation with the competent authorities in the Member States. The aim of the pilot project was to further raise awareness of the need to evaluate secondary education in Europe, to enhance existing national procedures, to give a European dimension to quality evaluation, and to support the exchange of information and experiences2. The results of the pilot project were included in an interim report3 and in the final report4. In national reports, the impact of the project on schools in different countries is evaluated. In some countries, the pilot project has fed into new laws, notably in the Netherlands, Austria and Greece. the In Italy, implementation of school autonomy. Portugal continue to run the pilot project progressively involving more and more schools in the endeavour. In Norway, it has inspired a White Paper on quality evaluation. The German speaking countries the project gave input for 1 2 3 4 Council conclusions of 16 December 1997 on the evaluation of quality in school education (98/C 1/03). The methods of evaluation employed in the pilot project was described in the “guidelines for participating institutions”, and “a practical guide to self-evaluation”, translated into all community languages and distributed to all 101 schools taking part in the pilot project. Evaluating quality in school education; A European pilot project; Interim report. May 1998. Evaluating quality in school education; A European pilot project; Final report. June 1999. 2 (Germany, Austria, Luxembourg and Liechtenstein) are continuing school meetings on a trans-national level. 2. CONTEXT Article 149 of the EC Treaty states that the Community shall contribute to the development of quality education by encouraging co-operation between Member States and, if necessary, by supporting and supplementing their action, while fully respecting the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity. There are many aspects to quality in education. The quality of a system or an arrangement cannot be defined in absolute terms. Quality depends on the objectives set, the means whereby they are to be attained, and the conditions under which they are being achieved. Developments in society imply changes in the demands of the quality of educational provisions. Quality in education depends on the stakeholder interest (who is assessing the quality of the educational provisions: a student, a teacher or a parent). The definition of quality in education is a political debate and part of the democratic process. The debate is about objectives, means to achieve the objectives, economic priorities, knowledge about education and learning processes, and the needs and wishes of citizens. On different levels of the education system, quality evaluation functions as an instrument to measure and evaluate whether the education system lives up to the objectives set. Evaluation implies dialogue between all concerned parties, and through proper follow-up adjustment is made to fulfil new quantitative and qualitative criteria. Most European educational systems have experienced great changes over the last two decades. One of the main forces at work is decentralisation. A greater degree of decision-making power is devolved to local levels of the education system and institutions are becoming more autonomous. In a sense, decentralisation is an instrument to take the political debate or the democratic process on what constitutes quality down to lower levels of the education system. There are basically two perspectives of quality evaluation: external evaluation and self-evaluation. External evaluation is an attempt by the central government to ensure that quality education is provided, and that schools use resources efficiently. External evaluation is the mean to control and guide schools from central level. In the perspective of bringing the democratic debate on quality in education down to local levels, self-evaluation is empowering schools themselves to undertake the task. Self-evaluation is an instrument to organise the democratic debate on what constitutes the quality in school education at involvement of all relevant actors, and it provides instruments to support decision making and learning. level. Self-evaluation often asks for local Quality indicators or benchmarks are data helping stakeholders at all levels when evaluating the quality of the educational provisions. Organisations, business enterprises, schools or universities become more intelligent by virtue of having at their 3 disposal data which can help them to see more clearly. Data providing lenses through which to understand the world of school and classrooms. The point of establishing European level cooperation on quality evaluation and on to produce evaluation models, which can be quality indicators is obviously not generally introduced. It is precisely the diversity and wealth of methods and approaches used nationally which will generate a fruitful exchange of information, which can contribute to improving an enriching existing assessment arrangements. therefore be based on the different national Any action at European level must contexts and the historical, social, cultural and political situation in each country. 3. LEGAL BASIS FOR THE RECOMMENDATION the For the area of education and training, Articles 149 and 150 state that if Community’s role is to encourage cooperation between Member States and, necessary, their action while fully respecting the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education and training systems and their cultural and linguistic diversity. to support and supplement The Recommendation respects the diversity of the European education and training systems and builds on voluntary cooperation and adaptation. Community action in the field could have an added value in so far as the exchange of information and inspire experiences set one’s own national system in perspective, and might innovations. 4 2000/0022 (COD) Proposal for a RECOMMENDATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on European cooperation in quality evaluation in school education THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Articles 149(4) and Article 150(4) thereof, Having regard to the proposal from the Commission1, Having regard to the opinion of the Economic and Social Committee2, Having regard to the opinion of the Committee of the Regions3, Acting in accordance with the procedure referred to in Article 251 of the Treaty, Whereas: (1) (2) (3) High quality education is an objective for all Member States. The resources devoted to education have increased in all industrialised countries during the last decades. Education is seen as the solution to problems of employment and social cohesion. Lifelong learning is the key to controlling one’s future on a professional and personal level. High quality education is essential in the light of labour market policies, and the free movement of workers within the European Union. In the area of labour market policies the Council adopts each year a set of employment guidelines building on quantitative target and indicators. In the 1999 employment guidelines4, Guideline 7 states that Member States will “improve the quality of their school systems in order to reduce substantially the number of young people who drop out of the school system early. Particular attention should also be given to young people with learning difficulties”. In Guideline 8 of the proposed 2000 employment guidelines5, the Commission is proposing that specific reference be made to developing computer literacy, to equipping schools with computer equipment and to facilitating student access to the Internet by 2002, which should positively impact on the quality of education and prepare the young for the digital age. 1 2 3 4 5 OJ C OJ C OJ C Council Resolution of 22 February 1999 on the 1999 employment guidelines, OJ C 69, 12. 3. 1999, p. 2. COM(1999) 441 final. 5 (4) (5) (6) (7) (8) (9) In order to achieve the objective of high quality education, a whole range of means are available. Quality evaluation is a method of monitoring and creating learning and improving schools, which are capable of transmitting knowledge and equipping students in the Community with the appropriate skills, qualifications and attitudes which are essential to meet future challenges. The Commission conducted a pilot project on quality evaluation in higher education in 1994 and 1995. Council Recommendation 98/561/EC of 24 September 1998 on European Cooperation in quality assurance in higher education6 underlines the importance of the exchange of information and experiences and cooperation regarding quality assurance with other Member States. invites the Commission to in particular Action III. 3. 1, The Socrates programme, promote the exchange of information and experience on questions of common interest. Evaluating quality in school education is one of the priority themes of the said Action. The Commission has, since March 1996, launched various studies and operational activities to examine the question of evaluation from different perspectives with the aim of describing the wide variety and wealth of approaches and education evaluation methodologies used at different levels. The Commission conducted a pilot project during the academic year 1997/1998 in 101 upper and lower secondary schools in the countries participating in the Socrates programme. An Advisory Working Party together Member States’ appointed experts on education evaluation assisted the Commission in the implementation of the project. brought that including representatives of the 101 schools, The participants in the project, decision-makers school from national stakeholders adopted a declaration during a final conference in Vienna on 20 and 21 November 1998. That declaration states that “The Pilot Project has raised the awareness of quality issues in our schools and in almost all our schools, the project has helped to improve the quality of education during the project period7”. administrations, researchers, and (10) All 18 countries (EU Member States and Norway, Iceland and Liechtenstein) taking part in the pilot project have written national reports exploring the impact of and their experiences during the pilot project. Those National Reports are predominantly positive and stress the importance of learning from one another internationally through the exchange of experiences and of good practices. (11) The final European report8 emphasises a range of methodological elements as important elements for successful self-evaluation. Those elements include networking nationally and internationally and support and encouragement from national level. (12) In its conclusions of 16 December 19979, the Council stated that evaluation is also an important element for assuring and where appropriate, improving quality. 6 7 8 OJ L 270, 7. 10. 1998, p. 56. At the final conference of the pilot project in Vienna on 20 and 21 November 1998, the participants adopted a declaration. Evaluation quality in school education, A European pilot project, Final report, June 1999. 6 (13) It is necessary to take account of the principle of subsidiarity and Member States’ exclusive responsibilities for the organisation and structure of their education systems, as well as the autonomy and independence of their educational institutions, I. RECOMMEND: THAT MEMBER STATES SUPPORT THE IMPROVEMENT OF QUALITY IN SCHOOL EDUCATION, BY: 1. Supporting and, where appropriate, establishing transparent quality systems with the following aims: (a) (b) (c) to safeguard the quality of school education as a basis for lifelong learning, within the specific economic, social and cultural context of each Member State while taking due account of the European dimension, to encourage school self-evaluation as a method to create learning and improving schools, within a balanced framework between school self-evaluation and any external evaluations, to clarify the purpose and the conditions for school self-evaluation, and to ensure that the approach to self-evaluation is consistent with other forms of regulation; 2. Supporting and, where appropriate, developing systems of external evaluation with the following aims: (a) (b) to monitor and provide methodological support and encouragement for school self-evaluation, to provide an outside view of the school ensuring that it is in a process of continuous improvement; 3. Encouraging and supporting the involvement of all school stakeholders in the full process of evaluation in schools with the following aims: (a) (b) to add a decisive and creative element to school self-evaluation, to ensure shared responsibility for the improvement of schools; 9 OJ C 1, 3. 1. 1998, p. 4. 7 4. Supporting training in the management and the use of self-evaluation with the following aims: (a) (b) to make school self-evaluation function effectively as an instrument strengthening schools’ capacity to improve, to ensure an efficient dissemination of examples of good practice and new instrument within self-evaluation; 5. Supporting schools’ capacity to learn from one another nationally and on a European scale, with the following aims: (a) (b) to identify good practices, efficient tools and benchmarks, to form networks to support each other and provide outside impetus to the evaluation process; 6. Encouraging the cooperation between the authorities responsible for quality in school education and promote European networking: This cooperation could cover some of the following areas: (a) (b) (c) the exchange of methodological developments and examples of good practice, information and experiences, in particular on the development of comparable data, indicators and benchmarks on national education systems to compare strength and weaknesses with a view to exchanging good practices, the building of European expertise in the area, which could be made available for authorities in Member States concerned, (d) promoting contact between experts internationally. II. INVITE THE COMMISSION: 1. to encourage, in close cooperation with the Member States, and on the basis of existing programmes, and subject to their objectives and normal, open and transparent procedures, the cooperation referred to in point 6 between the responsible for quality in school education, also involving authorities organisations and associations of school education institutions with a European remit and the necessary experience in quality assessment and quality assurance; 1. 1. 2. to establish a database for the dissemination of tools and instruments of school self-evaluation. The database should also contain examples of best practice within school evaluation. The database should be accessible on the Internet; 8 3. triennial reports to the European Parliament, the to present Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on progress in the development of quality assurance systems in the various Member States and on cooperation activities at European level including the progress achieved above. with the Council, objectives referred respect the to to Done at Brussels, For the European Parliament The President For the Council The President 9 FINANCIAL STATEMENT 1. TITLE OF OPERATION European Parliament and Council Recommendation on European Cooperation in Quality Evaluation in School Education 2. BUDGET HEADING(S) INVOLVED The A-part of the general budget, section III (Commission). The establishment of Socrates programme. the database will involve budget item B3. 1001 of the 3. LEGAL BASIS Articles 149 and 150 of the EC Treaty 4. 4. 1 DESCRIPTION OF OPERATION General objective The logic of the recommendation is to obtain a mandate to establish a European network of institutions working in the field of quality evaluation, indicators and benchmark. 4. 2 Period covered and arrangements for renewal The recommendation is indefinite. 5. TYPE OF EXPENDITURE OR REVENUE The implementation of the recommendation implies the establishment of a database for the dissemination of tools and instruments of schools- self-evaluation. The database should also contain examples of best practice within school evaluation. Within the framework of the recommendation two expert meetings are foreseen per year. 10 6. FINANCIAL IMPACT The implementation of the recommendation implies the establishment of a database. A call for proposal is envisaged. 6. 1 Itemised breakdown of cost Commitment appropriations EUR million (at current prices) Breakdown 2001 2002 2003 2004 2005 2006 and subs. Yrs Establishment and running of database 0. 05 0. 03 0. 03 0. 03 0. 03 0. 03 Total 0. 05 0. 03 0. 03 0. 03 0. 03 0. 03 6. 2 Schedule of commitment and payment appropriations 2001 2002 2003 2004 2005 EUR million 2006 and subs. Yrs Total 0. 05 0. 03 0. 03 0. 03 0. 03 0. 03 0. 25 Commitment appropriations Payment appropriations Year n n+1 n+2 n+3 n+4 n+5 and subs. yrs Total The amount is found within existing resources of DG Education and Culture. 7. ADMINISTRATIVE EXPENDITURE (SECTION III, PART A OF THE BUDGET) Actual mobilisation of the necessary administrative resources will depend on the Commission’s annual decision on the allocation of resources, taking into account the number of staff and additional amounts authorised by the budgetary authority. 11 7. 1 Effect on the number of posts Type of post Staff to be assigned to managing the operation Source Duration Permanent posts Temporary posts Additional resources Existing resources in the DG or department concerned Officials or temporary staff A B C Other resources 0. 5 0. 25 0. 25 Total 1 0. 5 0. 25 0. 25 1 7. 2 Overall financial impact of additional human resources Amounts Method of calculation Officials 108 000 108 000 x 1/an (A1, A2, A4, A5 and A7) EUR Temporary staff Other resources (indicate budget heading) Total 108 000 The amount is found within existing resources of DG Education and Culture. 7. 3 Increase in other administrative expenditure as a result of the operation Budget heading Amounts Method of calculation A-7030 19 500 2 meetings x 15 participants x 650 euros EUR Total 19 500 The expenditure set out in the above table under heading A-7 will be covered by credits within the DG Education and Culture global envelope. 12


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 253/2000/EY, tehty 24 päivänä tammikuuta 2000, yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
association agreement
cooperation agreement
education
international cooperation

text: 3. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 28/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 253/2000/EY, tehty 24 päivänä tammikuuta 2000, yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka miskyvyn, yrittäjyyskulttuurin ja tasa-arvoisten mahdolli- suuksien edistämiseksi. ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 150 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen (1), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3), noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (4), ottaen huomioon sovittelukomitean 10 päivänä marraskuuta 1999 hyväksymän yhteisen tekstin, sekä katsovat seuraavaa: 1) 2) 3) yhteisön Euroopan perustamissopimuksen mukaan yhteisö pyrkii muun muassa myötävaikuttamaan korkea- laatuisen koulutuksen kehittämiseen. Tämän ohjelman mukaisilla toimenpiteillä olisi edistettävä koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta ja myötävaikutettava laaduk- kaan koulutuksen kehittämiseen elinikäisen oppimisen edistämiseksi. ja neuvosto perustivat yhteisön Euroopan parlamentti Sokrates-toimintaohjelman päätöksellään (EY) N:o 819/ 95/EY (5). työllisyyttä Luxemburgissa 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1997 ylimääräisessä järjestetyssä Eurooppa-neuvostossa elinikäinen oppiminen voi merkittävästi myötävaikuttaa jäsenval- tioiden työllisyyspolitiikkaan työllistyvyyden, sopeutu- tunnustettiin, käsitelleessä että (1) EYVL C 314, 13. 10. 1998, s. 5. (2) EYVL C 410, 30. 12. 1998, s. 2. (3) EYVL C 51, 22. 2. 1999, s. 77. (4) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 5. marraskuuta 1998 (EYVL C 359, 23. 11. 1998, s. 60), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu joulukuuta 1998 (EYVL C 49, 22. 2. 1999, s. 42), Euroopan 21. parlamentin päätös, tehty 25. helmikuuta 1999 (EYVL C 153, 1. 6. 1999, s. 24), Euroopan parlamentin päätös, tehty 15. joulukuuta 1999 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) sekä neuvoston päätös, tehty 17 päivänä joulukuuta 1999. (5) EYVL L 87, 20. 4. 1995, s. 10, päätös sellaisena kuin se on muutet- tuna päätöksellä N:o 576/98/EY (EYVL L 77, 14. 3. 1998, s. 1). 4) 5) 6) 7) 8) Komissio määritteli tiedonannossaan ”Tietojen ja taitojen Eurooppaan” suuntaviivat sellaisen avoimen ja dynaa- misen eurooppalaisen koulutusalueen kehittämiselle, jossa elinikäisen koulutuksen tavoite voitaisiin saavuttaa. Valkoisessa kirjassaan ”Opettaminen ja oppiminen: kohti oppivaa yhteiskuntaa” komissio toteaa, että oppivan yhteiskunnan aikaansaamiseksi on edistettävä uuden tiedon hankintaa ja tätä varten kannustettava ihmisiä käyttämään kaikki oppimistilaisuudet. Vihreässä kirjas- saan ”Koulutus — Ammattikoulutus — Tutkimus: Kansainvälisen liikkuvuuden esteet” komissio korostaa etuja, joita liikkuvuus tuo ihmisille ja Euroopan unionin kilpailukyvylle, Komission tavoitteena on Euroopan parlamentin toivo- muksen mukaisesti, että Comenius-toiminnan puitteissa saavutetaan koulujen osalta ja Erasmus-toiminnan puit- teissa opiskelijoiden liikkuvuuden osalta 10 prosentin osallistumisaste. On tarpeen edistää aktiivista kansalaisuutta ja voimistaa kaikenlaisen syrjäytymisen, myös rasismin ja muukalais- vihan, vastaisia toimia. Erityistä huomiota olisi kiinnitet- tävä tasa-arvon sekä naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä henkilöihin, joilla on erityistarpeita. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat nuorisoa koske- valla päätöksellään ja neuvosto ammatillista koulutusta koskevalla päätöksellään 1999/382/EY (6) perustaneet koskevat nuorisoasioita yhteisön toimintaohjelmat, jotka yhdessä Sokrates- ohjelman kanssa myötävaikuttavat tietojen ja taitojen Euroopan edistämiseen. ammatillista koulutusta ja (6) EYVL L 146, 11. 6. 1999, s. 33. L 28/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 2. 2000 9) 10) 11) 12) 13) 14) Yhteisön toimien lisäarvon kohottamiseksi on tarpeen, että komissio yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varmis- taisi kaikilla tasoilla tämän päätöksen puitteissa toteutet- tavien toimien ja yhteisön muiden asianomaisten poli- tiikkojen, välineiden ja toimien välisen yhdenmukai- suuden ja niiden keskinäisen täydentävyyden. On tarpeen säätää mahdollisuudesta toteuttaa yhteisiä toimia Sokrates-ohjelman ja muiden koulutukseen liitty- vien yhteisön ohjelmien tai ja tällä tavoin edistää synergiaa ja lisätä yhteisön toiminnan lisäarvoa. toimien kanssa, Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (ETA- sopimus) määrätään yhteistyön laajentamisesta koulu- tuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorisoasioiden aloilla Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaa- kauppaliiton valtioiden (EFTA-/ETA-valtioiden) välillä. Olisi säädettävä assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) mahdollisuudesta osallistua tähän ohjelmaan Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkir- joissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätök- sissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti, Kyproksen mahdollisuudesta osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella kyseisen maan kanssa sovittavien menette- lyjen mukaisesti, sekä Maltan ja Turkin mahdollisuudesta osallistua ohjelmaan perustamissopimuksen mukaisesti lisämäärärahojen perusteella. Komission ja jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä säännölli- sesti seurattava ja arvioitava tämän ohjelman toteutta- mista, jotta sitä voidaan tarvittaessa mukauttaa, erityi- sesti toimenpiteiden toteutuksen tärkeysjärjestystä muut- tamalla; arvioinnin olisi käsitettävä myös riippumatto- mien ja puolueettomien arviointielinten suorittama ul- koinen arviointi. Perustamissopimuksen 5 artiklassa määriteltyjen toissi- jaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti korkea- laatuisen koulutuksen edistämistä koskevan ehdotetun voidaan saavuttaa paremmin toiminnan tavoitteet yhteisön tasolla yhteisön toimien ja toimenpiteiden valti- oiden rajat ylittävän luonteen vuoksi, sillä jäsenvaltiot eivät voi saavuttaa niitä muun muassa toiminnan edel- lyttämien monenvälisten kumppanuuksien, monenvä- lisen liikkuvuuden ja yhteisön laajuisen tietojen vaihdon vuoksi. Tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. 15) Eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- järjestelmän (ECTS/EOAS) tehostaminen on lähtökohta sen varmistamiseksi, että saavutetaan kaikki liikku- vuuden tavoitteet. Ohjelmaan osallistuvia korkeakouluja 16) 17) on kannustettava käyttämään ECTS/EOAS järjestelmää mahdollisimman kattavasti. Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, jotka talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantami- sesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission toimielinten välisen sopimuksen (1) 33 kohdan mukaisesti muodos- tavat ensisijaisen ohjeen budjettivallan käyttäjälle vuosit- taisessa talousarviomenettelyssä. Tämän säädöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/ EY (2) mukaisesti, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Ohjelman perustaminen Tällä päätöksellä perustetaan yhteisön koulutusalan jäljempänä ’tämä 1. Sokrates-toimintaohjelman toinen vaihe, ohjelma’. Tämä ohjelma toteutetaan 1 päivänä tammikuuta 2000 2. alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2006 päättyvänä aikana. 3. Tällä ohjelmalla edistetään tietojen ja taitojen Euroopan luomista kehittämällä eurooppalaista ulottuvuutta koulutuk- sessa siten, että edistetään elinikäistä oppimista muodollisen koulutusjärjestelmän puitteissa ja sen ulkopuolella. Sillä tuetaan sellaisten tietojen, taitojen ja osaamisen hankkimista, jotka edis- tävät aktiivista kansalaisuutta ja työllistettävyyttä. 4. Tällä ohjelmalla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden omalla alueellaan toteuttamaa toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjes- telmien järjestämisestä sekä niiden kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta. 2 artikla Ohjelman tavoitteet Myötävaikuttaakseen korkealaatuisen koulutuksen kehittämi- seen ja edistääkseen elinikäistä oppimista ja pitäen samalla täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta, ohjelmalla on seuraavat tavoitteet: a) vahvistetaan ulottuvuutta eurooppalaista koulutuksen kaikilla tasoilla ja helpotetaan laajoja, valtioiden rajat ylit- täviä mahdollisuuksia käyttää eurooppalaista koulutustar- jontaa, samalla kun edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikilla koulutusaloilla; b) edistetään Euroopan unionin kielten, erityisesti vähemmän käytettyjen ja vähemmän opetettujen kielten, määrällistä ja laadullista osaamista, jotta se johtaisi Euroopan unionin kansojen keskinäisen yhteisymmärryksen ja solidaarisuuden lisääntymiseen ja edistäisi koulutuksen kulttuurienvälistä ulottuvuutta; (1) EYVL C 172, 18. 6. 1999, s. 1. (2) EYVL L 184, 17. 7. 1999, s. 23. 3. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 28/3 c) edistetään yhteistyötä ja liikkuvuutta koulutusalalla, erityi- — kansallisten koulutuspolitiikkojen seurantaa ja analyysiä, sesti: — hyvien toimintatapojen sekä innovaatioiden seurantaa ja — kannustamalla oppilaitosten välistä vaihtoa, — edistämällä avointa opetusta ja etäopetusta, levitystä, — laajaa tietojenvaihtoa. — edistämällä tutkintojen ja opintojaksojen tunnustamisen kehittämistä, — kehittämällä tietojenvaihtoa ja edesautetaan edellä mainitun yhteistyön esteiden poista- mista; d) edistetään opetusmenetelmien ja -materiaalien kehittämiseen liittyvää innovaatiotoimintaa, mukaan lukien tarvittaessa uusien teknologioiden käyttö, sekä tutkitaan kysymyksiä, joilla on yhteistä koulutuspoliittista merkitystä. 3 artikla Yhteisön toimet 1. Edellä 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin pyritään seuraavien toimintojen avulla, joiden sisältö ja soveltamisme- nettelyt esitetään liitteessä: Toiminta 1 Kouluopetus (Comenius) Toiminta 2 Korkea-asteen koulutus (Erasmus) Toiminta 3 Aikuiskoulutus ja muut koulutusväylät (Grundtvig) 4 artikla Ohjelman kohderyhmät 1. Tämän päätöksen liitteessä yksilöityjen soveltamista koskevien ehtojen ja järjestelyjen mukaisesti ohjelman kohde- ryhmiä ovat: a) oppilaat, opiskelijat ja muut oppijat; b) varsinainen opetushenkilöstö; c) kunkin jäsenvaltion määrittelemät kaikentyyppiset oppilai- tokset; d) koulutusjärjestelmistä ja -politiikasta jäsenvaltioiden paikalli- sella, alueellisella tai kansallisella tasolla vastaavat henkilöt ja elimet. 2. Soveltuviin ohjelman toimiin voivat osallistua oppilai- tosten kanssa yhteistyötä tekevät julkiset tai yksityiset elimet, erityisesti: — paikalliset ja alueelliset elimet ja järjestöt, — koulutusalalla toimivat yhdistykset, mukaan lukien opiske- lija-, oppilas-, opettaja- ja vanhempainyhdistykset, — yritykset, yritysryhmittymät, toimialajärjestöt ja kauppa- ja Toiminta 4 Kielten opetus ja oppiminen (Lingua) teollisuuskamarit, Toiminta 5 Avoin ja etäopiskelu; opetusalan tieto- ja viestin- — työmarkkinaosapuolet ja niiden järjestöt kaikilla tasoilla, tätekniikat (Minerva) Toiminta 6 Seuranta- ja innovaatiotoiminta Toiminta 7 Yhteistoimet Toiminta 8 Täydentävät toimet. — tutkimuskeskukset ja -laitokset. 5 artikla 2. Nämä toiminnat toteutetaan seuraavassa luetelluin, valti- oiden rajat ylittävin toimenpitein, joita on mahdollisuus yhdis- tellä: Ohjelman toteuttaminen ja yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa 1. Komissio a) henkilöiden valtioiden rajat ylittävän liikkuvuuden tuke- minen koulutusalalla Euroopassa; — varmistaa tässä ohjelmassa tarkoitettujen yhteisön toimien toteuttamisen liitteen mukaisesti, b) tieto- ja viestintätekniikan käytön tukeminen koulutusalalla; c) sellaisten valtioiden rajat ylittävien yhteistyöverkkojen kehit- jotka edistävät kokemusten ja hyvien tämisen tukeminen, toimintatapojen vaihtoa; d) kielitaidon ja erilaisten kulttuurien tuntemuksen edistä- minen; e) sellaisten valtioiden rajat ylittäviin yhteistyökumppanuuksiin joilla kehitetään perustuvien pilottihankkeiden tukeminen, innovaatioita ja laatua koulutus- ja opetusalalla; f) yhteisönlaajuisen viiteaineiston jatkuva kehittäminen tuke- malla — kuulee Euroopan tasolla toimivia opetusalan työmarkkina- osapuolia ja asianomaisia järjestöjä ja antaa tiedon niiden kannanotoista 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komi- tealle. 2. Jäsenvaltioiden on — toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen ohjelman tehokkaan toteuttamisen jäsenvaltioiden tasolla siten, että kaikki koulutusalaan liittyvät osapuolet osallis- tuvat ohjelmaan kussakin maassa vallitsevan käytännön mukaisesti, — perustettava tarkoituksenmukainen rakenne, jotta ohjelman toimien toteutusta voidaan hallinnoida koordinoidusti kansallisella kansalliset toimistot), (Sokrates-ohjelman tasolla L 28/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 2. 2000 — pyrittävä toteuttamaan toimenpiteitä, joita ne pitävät aiheel- lisina tähän ohjelmaan osallistumista vaikeuttavien oikeu- dellisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi, 2. Muita tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavia seikkoja koskevista toimenpiteistä päätetään 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. — toteutettava tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että mahdollinen yhteisvaikutus muiden yhteisön ohjelmien kanssa toteutuu jäsenvaltioiden tasolla. 3. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 8 artikla Komitea — edellisen koulutusalan ohjelman (päätöksellä 819/95/EY toteutettujen toteutettavien Sokrates-ohjelma) puitteissa tämän ohjelman mukaisesti perustettu toimien ja toimien välisen yhteensovittamisen, — koulutusalan Sokrates-ohjelman ensimmäisen vaiheen puit- teissa toteutettujen toimien ja tämän ohjelman mukaisesti toteutettavien toimien tulosten levittämisen, — ohjelmaan liittyvistä toimista tiedottamisen, niitä koskevan julkisuuden ja jatkotoimet tarkoituksenmukaisella tavalla. 6 artikla Yhteistoimet toimenpiteet Osana tietojen ja taitojen Euroopan luomista voidaan tähän ohjelmaan sisältyvät toteuttaa 8 artiklan 1 kohdassa säädettyjä menettelyjä noudattaen yhteistoimina siihen liittyvien yhteisön ohjelmien ja toimien, erityisesti Leonardo da Vinci- ja Nuoriso-ohjelman sekä tutkimusta ja kehitystoimintaa ja uusia tekniikoita koskevien yhteisön ohjel- mien kanssa. 7 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi 1. tarvittavista, jäljempänä mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä pääte- tään 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: a) vuotuinen työohjelma mukaan lukien ensisijaiset aiheet, ja -menettelyt; yhteistoimien aiheet sekä valintaperusteet b) yhteisön myöntämä rahoitustuki (määrät, kesto ja saajat) ja yleiset suuntaviivat ohjelman toteutusta varten; c) vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen ohjelman eri toimintojen kesken; d) hajautettuihin toimintoihin tarkoitettujen varojen jakautu- minen jäsenvaltioiden kesken; e) ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulosten levit- tämiseen ja siirtämiseen liittyvät järjestelyt; f) hankkeiden valintaa ehdotukset, koskevat mukaan lukien toimintaan 7 (yhteistoimet) sisältyvät hank- keet. komission 1. Komissiota avustaa komitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/ 468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/ 3. 468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. 4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 9 artikla Yhteistyö muiden ohjelmakomiteoiden kanssa ja tiedotta- minen muista yhteisön aloitteista 1. Komitea on säännöllisessä ja järjestelmällisessä yhteis- työssä yhteisön ammatillista koulutusta koskevassa Leonardo da Vinci -toimintaohjelmassa asetetun komitean ja yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmassa asetetun komitean kanssa. 2. Tämän ohjelman ja 11 artiklassa tarkoitettujen toimenpi- teiden yhdenmukaisuuden varmistamiseksi komissio ilmoittaa komitealle säännöllisesti yhteisön aloitteista koulutuksen ja nuorisotoimen aloilla, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävä yhteistyö mukaan luettuna. 10 artikla Rahoitus 1. Tämän ohjelman toteuttamiseen tarvittavat rahoituspuit- teet 1 artiklassa tarkoitetulle kaudelle vahvistetaan 1 850 miljoonaksi euroksi. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat 2. rahoitusnäkymien rajoissa. 11 artikla Yhdenmukaisuus ja täydentävyys Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, 1. että tämä ohjelma ja yhteisön muut asianomaiset politiikat, välineet ja toimet ovat yhdenmukaisia ja toisiaan täydentäviä. Ohjelmalla tuetaan tasa-arvoa, naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia ja sosiaalisen integraation edistämistä koske- vien yhteisön politiikkojen tavoitteiden toteuttamista. 3. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 28/5 Komissio varmistaa, että tämän ohjelman ja kolmansien maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyn yhteistyön puitteissa toteutettavien koulutusalan ohjel- mien ja toimien välillä on tehokas yhteys. Komissio ja jäsenvaltiot ottavat tämän ohjelman toimen- 2. piteitä toteuttaessaan huomioon neuvoston hyväksymissä työllisyyden suuntaviivoissa määritellyt painopistealueet osana yhteensovitetun työllisyysstrategian toteutusta. 12 artikla EFTA/ETA-valtioiden, Itä- Euroopan maiden (KIE-maat), Kyproksen, Maltan ja Turkin osallistuminen assosioituneiden Keski- ja Tähän ohjelmaan voivat osallistua — EFTA/ETA-valtiot ETA-sopimuksessa määrättyjen edelly- tysten mukaisesti, — assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat) niiden Eurooppa-sopimuksissa ja lisäpöytäkirjoissa sekä asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistet- tujen edellytysten mukaisesti; — Kypros, lisämäärärahojen perusteella kyseisen maan kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti, — Malta ja Turkki, lisämäärärahojen perusteella perustamisso- pimuksen mukaisesti. 13 artikla Kansainvälinen yhteistyö Tämän ohjelman puitteissa sekä 8 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti komissio voi tehdä yhteistyötä kolman- sien maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, erityi- sesti Euroopan neuvoston kanssa. 14 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio seuraa tätä ohjelmaa säännöllisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Seuranta- ja arviointiprosessin tuloksia olisi käytettävä ohjelman toteuttamisessa. Seurantaan sisältyvät erityistoimet ja 3 kohdassa tarkoitetut selonteot. Komissio arvioi tätä ohjelmaa säännöllisesti yhteistyössä 2. jäsenvaltioiden kanssa. Arvioinnilla pyritään arvioimaan toteu- ja tettujen toimien tarkoituksenmukaisuutta, tehokkuutta vaikutuksia 2 artiklassa mainittuihin tavoitteisiin nähden. Siinä tarkastellaan myös ohjelman kokonaisvaikutusta. Arvioinnissa tarkastellaan myös tämän ohjelman ja yhteisön muiden asianomaisten politiikkojen, välineiden ja toimien yhdenmukaisuutta ja täydentävyyttä. Määräajoin suoritetaan tämän ohjelman riippumattomia ja ulkopuolisia arviointeja sellaisten perusteiden mukaan, joista päätetään 8 artiklan 2 kohdassa säädettyjä menettelyjä noudat- taen. on Jäsenvaltioiden komissiolle tämän 3. ohjelman toteuttamista koskevat selonteot viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003 sekä ohjelman vaikutuksia koskevat selonteot viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2007. toimitettava Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, 4. talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: — uusien jäsenvaltioiden liittyessä jäseneksi, selonteon näiden sekä liittymisten taloudellisista vaikutuksista ohjelmalle, tarvittaessa talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä touko- kuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission toimielinten välisen sopimuksen sekä maalis- kuussa 1999 pidetyn Berliinin Eurooppa-neuvoston päätel- mien mukaiset rahoitusehdotukset näiden liittymisten ohjel- malle aiheuttamien taloudellisten vaikutusten huomioon ottamiseksi. Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät päätöksensä näistä ehdotuksista mahdollisimman nopeasti, — väliselonteon tämän ohjelman toteutuksella saavutetuista tuloksista ja toteutukseen liittyvistä laadullisista ja määrälli- sistä kysymyksistä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2004, — tiedonannon tämän ohjelman jatkumisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006, — loppuselonteon tämän ohjelman toteutuksesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007. 15 artikla Voimaantuloa Tämä päätös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2000. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta N. FONTAINE Puhemies J. GAMA Puheenjohtaja L 28/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 2. 2000 I JOHDANTO JA YLEISET SÄÄNNÖKSET LIITE 1. Päätöksen 2 artiklassa tarkoitetut tavoitteet toteutetaan tässä liitteessä esitettyjen toimien avulla 3 artiklassa selostet- tujen yhteisön toimenpiteiden perusteella. 2. Aikataulua, hakemusten esittämisedellytyksiä sekä tukikelpoisuus- ja valintaperusteita koskevat määräykset laaditaan päätöksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja komissio julkaisee ne säännöllisin väliajoin Sokrates-ohjelman hakuop- paassa. Lisäksi joissa täsmennetään ehdotusten jättämiselle asetetut määräajat. julkaistaan ehdotuspyyntöjä, 3. Henkilöiden liikkuvuutta koskevissa toimissa on varmistettava riittävä kielivalmennus, jotta osallistujilla on tarvittavat taidot vastaanottavan oppilaitoksen opetuskielessä tai -kielissä. Lähettävissä ja vastaanottavissa laitoksissa olisi tehtävä tarvittavat organisatoriset järjestelyt sen varmistamiseksi, että kyseisestä liikkuvuutta koskevasta toiminnasta saadaan mahdollisimman suuri hyöty. 4. Yliopistojen ja korkeakoulujen koordinoimat hankkeet, olivatpa ne minkä toiminnan alaisia tahansa, olisi sisällytettävä toiminnan 2 mukaisiin ”korkeakoulukohtaisiin sopimuksiin”. 5. Tukitoimenpiteitä voidaan toteuttaa erityisopetusta tarvitsevien henkilöiden mahdollisuuksien ja osallistumisen edistä- miseksi. Tarvittaessa toteutetaan miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen tähtääviä positiivisia toimia. Erityisesti edistetään hankkeita, joissa korostetaan kulttuurien välisiä näkökohtia tai edistetään vieraiden kielten, erityisesti yhteisön alueella vähemmän käytettyjen ja vähemmän opetettujen kielten taitoa. Ohjelman kaikissa toiminnoissa kannustetaan kaikentyyppisen avoimen ja etäopiskelun edistämistä sekä tieto- ja viestintätekniikoiden tarkoituksenmukaista käyttöä. Ohjelman kaikissa toiminnoissa kiinnitetään erityistä huomiota tulosten levittämiseen. II YHTEISÖN TOIMINNAT Tässä liitteessä esitellään kaksi toiminnan päätyyppiä: — ensimmäinen päätyyppi, toiminnat 1—3, jotka koskevat elinikäisen koulutuksen kolmea pääjaksoa (koulu, yliopisto ja korkeakoulu ja muut), — toinen päätyyppi, toiminnat 4—8, joihin kuuluu monialaisia toimenpiteitä sellaisilla aloilla kuten kielet, opetustarkoi- tuksiin käytettävä tieto- ja viestintätekniikka, mukaan lukien erityisesti opetuksessa käytettävä multimedia ja tietojen vaihto, sekä monialaisia horisontaalisia näkökohtia, kuten innovaatiotoimintaa, tulosten levittämistä, yhteistoimia ja ohjelman arviointia. TOIMINTA 1 ”COMENIUS”: KOULUOPETUS Toiminta 1. 1 Koulujenväliset kumppanuudet Toiminta 1. 2 Opetushenkilöstön perus- ja täydennyskoulutus Toiminta 1. 3 Koulujen väliseen kumppanuuteen ja opetushenkilöstön koulutukseen liittyvät verkot TOIMINTA 2 ”ERASMUS”: KORKEA-ASTEEN KOULUTUS Toiminta 2. 1 Yliopistojen ja korkeakoulujen eurooppalainen yhteistyö Toiminta 2. 2 Opiskelijoiden sekä yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuus Toiminta 2. 3 Temaattiset verkot TOIMINTA 3 ”GRUNDTVIG”: AIKUISKOULUTUS JA MUUT KOULUTUSVÄYLÄT TOIMINTA 4 ”LINGUA”: KIELTEN OPETUS JA OPPIMINEN TOIMINTA 5 ”MINERVA”: AVOIN- JA ETÄOPISKELU, TIETO- JA VIESTINTÄTEKNIIKAT KOULUTUKSEN ALALLA TOIMINTA 6 SEURANTA JA INNOVAATIOTOIMINTA Toiminta 6. 1 Koulutuspolitiikkojen ja -järjestelmien seuranta ja innovaatiotoiminta Toiminta 6. 2 Uusiin tarpeisiin vastaavat innovatiiviset aloitteet TOIMINTA 7 YHTEISTOIMET TOIMINTA 8 TÄYDENTÄVÄT TOIMET 3. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 28/7 TOIMINTA 1: ”COMENIUS”: KOULUOPETUS Comeniuksen tavoitteena on lisätä kouluopetuksen laatua ja vahvistaa sen eurooppalaista ulottuvuutta, erityisesti kannus- tamalla kouluja valtioiden rajat ylittävään yhteistyöhön, myötävaikuttamalla koulujen varsinaisen opetushenkilöstön ammatillisen kehityksen parantamiseen, ja edistää kielten oppimista ja kulttuurien välistä tietoisuutta. Toiminta 1. 1: Koulujen väliset kumppanuudet 1. Yhteisö kannustaa koulujen monenvälisten kumppanuuksien muodostamista. Tällaisiin kumppanuuksiin voivat osal- ja viranomaiset, listua myös muut asianomaiset elimet kuten opettajankoulutuslaitokset, paikalliset yritykset tai kulttuurilaitokset sekä vanhempainjärjestöt, oppilasjärjestöt tai muut vastaavat järjestöt. toimielimet 2. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaville hankkeille: a) hankkeet, joissa keskitytään osallistuvien koulujen yhteistä etua koskeviin aiheisiin ja joiden toimintaan kuuluu: — oppilaiden osallistuminen hankkeiden valmisteluun ja toteuttamiseen, hankekohtainen liikkuvuus tarvittaessa mukaan lukien, — opettajien liikkuvuus hankkeen valmistelua ja seurantaa tai toisessa jäsenvaltiossa opettamista varten, mukaan lukien harjoittelujaksot yrityksissä, — oppimateriaalin laatiminen ja hyvien toimintatapojen vaihto; b) hankkeet, joiden tavoitteena on yhteisön virallisten kielten sekä iirin (yksi niistä kielistä, joilla Euroopan yhteisöjen perustamissopimus on laadittu) ja letzeburgeschin (koko Luxemburgin alueella puhuttu kieli) kielen opetuksen ja opiskelun edistäminen mukaan lukien naapurina olevien muiden jäsenvaltioiden alueilla puhuttujen yhteisön virallisten kielten opetus jäsenvaltion raja-alueilla. Nämä hankkeet voivat olla kahdenvälisiä erityisesti silloin kun niiden kohteena on jokin näistä vähemmän käytetyistä tai vähemmän opetetuista kielistä, ja niihin olisi liityttävä a kohdassa mainittujen toimien lisäksi oppilasvaihtoa; c) hankkeet, joiden tavoitteena on kulttuurien välisen tietoisuuden edistäminen ja erityisesti sellaiset hankkeet, joiden avulla voidaan torjua rasismia ja muukalaisvihaa tai jotka kohdistuvat siirtotyöläisten, romanien, liikkuvan väestön ja liikkuvien ammatinharjoittajien lasten erityistarpeisiin; d) hankkeet, jotka kohdistuvat erityisopetusta tarvitseviin oppilaisiin ja joissa kiinnitetään erityistä huomiota tällaisten oppilaiden integroimiseen yleisen kouluopetuksen piiriin. 3. Koulujen, jotka haluavat osallistua tähän toimintaan, on toimitettava lyhyt yleiskatsaus niistä tämän ohjelman jotka ne aikovat toteuttaa tulevana kouluvuonna (Comenius-suunnitelma). Comenius-suunni- mukaisista toimista, telman tulee luoda mahdollisuudet Sokrates-ohjelman kansallisille toimistoille ottaen huomioon kunkin koulun eurooppalaisten toimien yleinen kehittyminen tämän toiminnan mukaisissa valinnoissa. Toiminta 1. 2: Koulujen opetushenkilöstön perus- ja täydennyskoulutus 1. Yhteisö tukee koulujen varsinaisen opetushenkilöstön perus- tai täydennyskoulutusta antavien laitosten ja elinten toteuttamia monenvälisiä hankkeita. Lisäksi kannustetaan kouluja ja päätöksen 4 artiklassa mainittuja muita ope- tusalan toimijoita sekä tarvittaessa alueellisia ja paikallisia valvontaelimiä osallistumaan toimintaan. 2. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaviin tarkoituksiin: Liikkuvuutta koskevat toimet: a) peruskoulutuksen hankkimiseksi toteutettu liikkuvuus, mukaan lukien harjoittelujaksot, avustavana kielten opetta- jana toimiminen sekä harjoittelujaksot yrityksissä; b) koulujen koulutetun opetushenkilöstön täydennyskoulutuksen hankkimiseksi ja taitojen täydentämiseksi toteutettu liikkuvuus; c) kieltenopettajien, kieltenopettajiksi kouluttautuvan henkilöstön, kieltenopettajiksi pian palaavien pätevien opetta- jien sekä muiden aineiden opettajien, joiden edellytetään opettavan tai jotka haluavat opettaa vieraalla kielellä, kestoltaan rajoitettu liikkuvuus, mukaan lukien kielikylvyt. Monenväliset yhteistyöhankkeet seuraavilla aloilla: d) opetussuunnitelmien, kurssien, moduulien tai oppimateriaalin laatimiseen myötävaikuttaminen kun kyseessä on kouluopetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden lujittaminen; e) koulujen hallintoa koskeva koulutustoiminta ja tiedonvaihto sekä siihen liittyvät palvelut, kuten ohjaus ja neuvonta; L 28/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 2. 2000 f) koulutustoimet ja tietojenvaihto, joilla pyritään vahvistamaan kulttuurien välistä tietoisuutta kouluopetuksessa tai edistämään siirtotyöläisten, romanien ja liikkuvan väestön sekä liikkuvien ammatinharjoittajien lasten integroitu- mista ja oppisaavutusten parantamista; g) erityisopetusta tarvitsevien oppilaiden parissa työskentelevän henkilöstön koulutus- ja kehittämistoimet. Toiminta 1. 3: Koulujen väliseen kumppanuuteen ja opetushenkilöstön koulutukseen liittyvät verkot Yhteisö edistää toimien 1. 1 ja 1. 2 tukemien koulujen välisten kumppanuuksien ja opetushenkilöstön koulutushankkeiden verkottumista lisätäkseen yhteiseen etuun liittyviä aiheita koskevaa yhteistyötä, tulosten ja hyvien toimintatapojen levittä- mistä sekä keskustelua kouluopetuksen laadusta ja innovaatioista. Henkilöstön koulutusverkkoja on kehitettävä mahdolli- suuksien mukaan tiiviissä yhteistyössä korkeakoulujen Erasmus-toimintaan kuuluvien temaattisten verkkojen kanssa. TOIMINTA 2: ”ERASMUS”: KORKEA-ASTEEN KOULUTUS Erasmuksella pyritään nostamaan korkea-asteen koulutuksen tasoa ja vahvistamaan sen eurooppalaista ulottuvuutta, kannustamaan yliopistojen ja korkeakoulujen välistä valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä, lisäämään liikkuvuutta Euroo- passa korkea-asteen koulutuksen alalla ja edistämään avoimuutta sekä opintojen ja kelpoisuuksien nykyistä parempaa akateemista tunnustamista koko yhteisössä. Toimintaan osallistuvat yliopistot ja korkeakoulut tekevät komission kanssa institutionaalisen sopimuksen, johon sisäl- tyvät kaikki hyväksytyt Erasmus-toimet. Sopimukset tehdään yleensä kolmeksi vuodeksi, ja ne voidaan uusia. Toiminta 2. 1: Yliopistojen ja korkeakoulujen eurooppalainen yhteistyö 1. Yhteisö tukee eri johon kuuluu myös innovaatiohankkeiden kehittäminen ja johon osallistuu mahdollisuuksien mukaan myös muita päätöksen 4 artiklassa mainittuja koulutusalan toimijoita. jäsenvaltioissa toimivien yliopistojen ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä, 2. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaville: a) opiskelijoiden sekä yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien vaihtojen järjestäminen; b) opetussuunnitelmien, moduulien, intensiivikurssien tai muiden opetustoimien kehittäminen ja toteuttaminen yhteistyönä, mukaan lukien monialaiset toimet ja vieraskielinen opetus; c) akateemisen tunnustamisen helpottamiseksi muissa jäsenvaltioissa tarkoitetun eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän (ECTS/EOAS) vakiinnuttaminen, laajentaminen ja edelleen kehittäminen. Toiminta 2. 2: Opiskelijoiden sekä yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuus 1. Yhteisö tukee valtioiden rajat ylittäviä vaihtoja, jotka koskevat: a) jäljempänä 2 kohdassa määriteltyjä opiskelijoita; b) yliopistojen ja korkeakoulujen opettajia heidän toimiessaan opetustehtävissä, jotka omalta osaltaan vahvistavat laajentavat kyseisten yliopistojen ja korkeakoulujen kurssitarjontaa. opetuksen eurooppalaista ulottuvuutta tai 2. Opiskelijoita, jotka suoritettuaan opinnoistaan ainakin ensimmäisen vuoden, oleskelevat toisessa jäsenvaltiossa 3—12 kuukautta tämän toiminnan puitteissa, pidetään Erasmus-opiskelijoina riippumatta siitä, myönnetäänkö heille 3 kohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Tällaiset jaksot tunnustetaan täysin institutionaalisiin sopimuksiin sisältyvissä yliopistojen ja korkeakoulujen välisissä sopimuksissa, ja niihin voi tarvittaessa kuulua harjoittelujaksoja yrityksissä. Vastaanottavat yliopistot tai korkeakoulut eivät peri lukukausimaksuja Erasmus-opiskelijoilta. Erityisopetusta tarvitse- vien opiskelijoiden tarpeisiin kiinnitetään erityistä huomiota. 3. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää: — opiskelijoiden liikkuvuuteen. Jäsenvaltiot voivat yhteisön apurahoja myöntäessään ottaa aiheellisella tavalla huomioon hakijoiden taloudellisen tilanteen. Koska yhteisön rahoitusosuus kattaa vain osan opiskelijoiden liikku- vuudesta aiheutuvista kustannuksista, jäsenvaltioita kehotetaan auttamaan tarvittavien varojen hankinnassa. Lähet- tävässä jäsenvaltiossa opiskelijoille myönnettävien opintolainojen ja -rahojen maksatusta jatketaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa suoritettavan opintojakson aikana, — yliopistojen ja korkeakoulujen opettajille, — valmisteleviin toimenpiteisiin IV B jakson 4 kohdan mukaisesti. 3. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 28/9 Toiminta 2. 3: Temaattiset verkot Yhteisö edistää sellaisten temaattisten verkkojen kehittämistä ja vahvistamista, joiden avulla suuri joukko yliopistoja ja korkeakouluja voi tehdä yhteen tai useampaan tieteenalaan tai muihin yhteistä etua koskeviin aiheisiin liittyvää yhteis- työtä. Tavoitteena on levittää innovaatioita, helpottaa hyvien toimintatapojen leviämistä, rohkaista keskustelua korkea- asteen koulutuksen laatua ja innovaatioita koskevista näkökohdista, parantaa opetusmenetelmiä sekä edistää yhteisten koulutusohjelmien ja erikoiskurssien kehittämistä. Tieteellisiä seuroja, ammattialajärjestöjä sekä yhteiskunnan ja talous- elämän toimijoita kannustetaan osallistumaan toimintaan. Erityistä huomiota kiinnitetään tulosten levittämiseen. TOIMINTA 3: ”GRUNDTVIG”: AIKUISKOULUTUS JA MUUT KOULUTUSVÄYLÄT 1. Grundtvig-toiminnalla, joka täydentää toimintaa 1 (kouluopetus) ja toimintaa 2 (korkea-asteen koulutus), pyritään edistämään elinikäisen oppimisen eurooppalaista ulottuvuutta ja — tehostamalla valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä — lisäämään innovaatioita sekä vaihtoehtoisten koulutusväylien tarjoamista, saatavuutta ja laatua ja edistämään kielten opiskelua. Kohderyhmänä ovat näin ollen henkilöt, jotka elämänvaiheestaan riippumatta haluavat oppia uusia tietoja ja taitoja muodollisen koulutusjärjestelmän tai sen ulkopuolella annettavan koulutuksen puitteissa tai itseopis- kelun avulla ja jotka lisäävät näin kulttuurien välistä tuntemustaan ja työllistyvyyttään ja parantavat mahdollisuuksiaan edetä koulutuksessa ja toimia yhteiskunnassa täysimääräisesti ja aktiivisesti. 2. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää valtioiden rajat ylittäville hankkeille ja aloitteille, joiden tavoitteena on: a) edistää aikuiskoulutuksen kysyntää ja elinikäiseen oppimiseen osallistumista; b) antaa peruskoulutusta tai muodollisia kelpoisuuksia vaille jääneille henkilöille tarvittavia valmiuksia sekä ajanta- saistaa niitä; c) kehittää, vaihtaa ja levittää innovatiivisia koulutusnäkemyksiä ja hyviä toimintatapoja, mukaan lukien moduulien ja aiheellisen oppimateriaalin kehittäminen ja levittäminen; d) kehittää tieto- ja tukipalveluja aikuisopiskelijoille ja aikuiskoulutuksen tarjoajille, mukaan lukien ohjaukseen ja neuvontaan liittyvät palvelut; e) aikuisopiskelijoiden hankkimien tietojen, taitojen ja valmiuksien, mukaan lukien kokeellisen tai itsenäisen opis- kelun avulla tai muodollisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella hankittujen tietojen, taitojen ja valmiuksien, arvioin- nissa, hyväksymisessä ja todentamisessa käytettävien välineiden ja menetelmien kehittäminen; f) muiden yhteisön kielten parempi osaaminen tai kansainvälisen tietoisuuden vahvistaminen aikuisopiskelijoiden ja aikuiskoulutusta tarjoavien keskuudessa; g) alalla toimivan opetushenkilöstön perus- tai täydennyskoulutuksen kehittäminen; h) henkilövierailut ja -vaihdot, mukaan lukien aikuiskouluttajien ja heidän kouluttajiensa vierailut ja vaihdot; i) sellaisille aikuisopiskelijoille suunnatut hankkeet, joilla on erityisiä koulutustarpeita. 3. Yhteisö edistää myös eurooppalaisten verkkojen muodostamista, jotta alalla toimivat osapuolet voivat tehdä yhteis- työtä vakaammalla pohjalla niitä kiinnostavissa kysymyksissä ja lisätä tietoisuuttaan koulutuksen eurooppalaisesta ulottuvuudesta. TOIMINTA 4: ”LINGUA”: KIELTEN OPETUS JA OPPIMINEN 1. Lingua-toiminnan tarkoituksena on tukea kieltenopetukseen liittyviä monialaisia toimenpiteitä, jotta helpotettaisiin yhteisön kielellisen monimuotoisuuden edistämistä ja ylläpitämistä, parannettaisiin kielten opetuksen ja oppimisen laatua sekä helpotettaisiin yksilöllisiä tarpeita varten suunniteltujen kielten elinikäisten opiskelumahdollisuuksien saatavuutta. Kieltenopettajien ja koko yhteisön kaikkien koulutusalojen kieltenopetuspolitiikasta vastaavien henki- löiden valtioiden rajat ylittävien yhteyksien vahvistamiseen kiinnitetään erityistä huomiota. Täten Lingualla sekä täydennetään että lisätään ohjelman muiden toimintojen, erityisesti toimintojen 1, 2 ja 3, mukaisia kielten opiskelun edistämistoimenpiteitä. 2. Vieraiden kielten opetuksella tarkoitetaan tässä yhteydessä yhteisön kaikkien virallisten kielten sekä iirin (yksi niistä kielistä, joilla Euroopan yhteisöjen perustamissopimus on laadittu) ja letzeburgeschin (koko Luxemburgin alueella puhuttu kieli) opettamista ja opiskelua vieraana kielenä. Koko ohjelmassa kiinnitetään erityistä huomiota vähemmän käytettyjen ja vähemmän opetettujen yhteisön virallisten kielten edistämiseen. L 28/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 2. 2000 3. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaville valtioiden rajat ylittäville kielten opiskelun hankkeille ja toimille: a) tietoisuutta lisäävät toimet, joilla kiinnitetään huomiota kielten opiskelun tärkeyteen ja kielten opiskelun mahdolli- suuksiin; b) innovaatioiden ja hyvien toimintatapojen, kuten vieraiden kielten oppiminen varhaisella iällä tai monien kielten ymmärtäminen, edistämis- ja/tai levittämistoiminta; c) opetussuunnitelmien kehittäminen ja vaihto, uuden oppimateriaalin tuotanto sekä kielitaidon tunnustamiseen käytettävien välineiden ja menetelmien parantaminen; d) tietojen vaihto sekä tiedotuskeskusten valtioiden rajat ylittävä verkottuminen; e) toimenpiteiden kehittäminen erityistilanteissa ja -yhteyksissä vaadittavan vieraiden kielten taidon lisäämiseksi, sikäli kuin ne eivät liity erityisiin ammatteihin; f) yhteisön laajentumisesta johtuvien, kielten opetusta ja oppimista koskevien kysymysten käsittely. TOIMINTA 5: ”MINERVA”: AVOIN JA ETÄOPISKELU, TIETO- JA VIESTINTÄTEKNIIKAT KOULUTUKSEN ALALLA 1. Toiminnan tavoitteena on tukea avoimeen ja etäopiskeluun liittyviä monialaisia toimenpiteitä sekä tieto- ja viestintä- tekniikan, myös multimedian, käyttöä koulutuksessa. Toiminnalla täydennetään ja lisätään ohjelman muissa toimin- noissa säädettyjä vastaavia toimenpiteitä. Näillä toimenpiteillä on kolme tavoitetta: — parantaa avoimen ja etäopiskelun sekä erityisesti tieto- ja viestintätekniikan merkityksen ymmärtämistä koulu- tuksen kannalta opettajien, oppijoiden, opetusalan päättäjien ja suuren yleisön keskuudessa ja edistää tällaista tekniikkaa opetustarkoituksiin hyödyntävien välineiden ja menetelmien kriittistä ja vastuullista käyttöä; — tukea tietoisuutta tarpeesta varmistaa pedagogisten tekijöiden asianmukainen painottaminen tieto- ja viestintätek- niikkaan perustuvien opetustuotteiden, erityisesti multimedian, kehittämisessä, ja — edistää kehittyneempien menetelmien ja koulutusresurssien sekä saavutettujen tuloksien hyödyntämistä erityisesti tietojen, kokemusten ja hyvien toimintatapojen valtioiden rajat ylittävän vaihdon avulla. 2. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaviin: a) hankkeet ja tutkimukset, joiden tavoitteena on auttaa opetus- ja koulutusalalla toimivia ymmärtämään ja hyödyntä- mään käynnissä olevia innovaatioprosesseja, erityisesti tieto- ja viestintätekniikan käyttöä opetuksessa ja opiske- lussa, innovatiivisten välineiden ja lähestymistapojen kehittämistä sekä tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien opetustuotteiden ja -palvelujen laatuarvioinnin perusteiden määritysmenetelmiä; b) hankkeet, joilla kehitetään ja testataan uusia menetelmiä, moduuleja ja resursseja avointa ja etäopiskelua sekä tieto- ja viestintätekniikkaa varten; c) hankkeet, joissa kehitetään ja liitetään yhteen palveluja ja verkkoja, jotka tarjoavat tietoa avointa ja etäopiskelua sekä tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntävistä koulutusmenetelmistä ja resursseista opettajille, päättäjille ja muille koulutusalan toimijoille; d) toiminnat, jotka tukevat avointa ja etäopiskelua sekä tieto- ja viestintätekniikan käyttöä koulutuksessa koskevien ajatusten ja kokemusten vaihtoa, erityisesti tiedotuskeskusten, opettajankoulutuslaitosten, asiantuntijoiden, päättä- jien ja hankkeiden koordinaattorien verkottumista niiden yhteistä etua koskevissa kysymyksissä. TOIMINTA 6: SEURANTA- JA INNOVAATIOTOIMINTA Tällä toiminnalla myötävaikutetaan Euroopan koulutusjärjestelmien laadun ja avoimuuden parantamiseen ja koulutusalan innovaatioprosessin edistämiseen vaihtamalla tietoja ja kokemuksia, yksilöimällä hyviä toimintatapoja, tekemällä alan järjestelmien ja politiikkojen vertailevaa analyysiä sekä keskustelemalla niiden yhteistä etua koskevista koulutuspoliittisista kysymyksistä, jotka neuvosto vahvistaa, ja analysoimalla niitä. 3. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 28/11 Toiminta 6. 1: Koulutusjärjestelmien ja -politiikkojen sekä innovaatiotoiminnan seuranta 1. Tämä toiminta, jossa käytetään mahdollisuuksien mukaan olemassa olevia rakenteita mahdollisimman tehokkaasti, muodostuu seuraavista: a) kuvailevan ja tilastollisen tiedon kerääminen sekä jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien ja -politiikkojen vertaileva analyysi; b) koulutuksen laadun arvioinnissa käytettävien menetelmien kehittäminen mukaan lukien asianmukaisten kriteerien ja indikaattorien kehittäminen; c) innovatiivisia kokeiluja koskevien tietokantojen ja muiden tietolähteiden kehittäminen ja ajan tasalla pitäminen; d) yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla tuetuista asianomaisista toimista saatujen kokemusten levittäminen; e) tutkintotodistusten, muodollisten kelpoisuuksien ja opintojaksojen tunnustamisen helpottaminen muissa jäsenval- tioissa kaikilla koulutustasoilla. 2. Tätä tarkoitusta varten yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaville: a) Euroopan koulutusalan tietoverkko Eurydice, johon kuuluu komission perustama eurooppalainen yksikkö ja jäsenvaltioiden perustamat kansalliset yksiköt, jotta tietoverkko voisi osallistua täysipainoisesti tämän toiminnan toteutukseen; tietoverkon tehtävänä on erityisesti kerätä ja vaihtaa tietoa koulutusjärjestelmistä ja -politiikoista, kehittää tietokantoja, tehdä vertailevaa tutkimusta ja laatia indikaattoreita; Eurydice pyytää tarvittaessa tukea ulkopuolisilta asiantuntijoilta; b) jäsenvaltioita kiinnostavien tietojen ja kokemusten vaihdon helpottamiseen tähtäävien, monenvälisten Arion-opin- tokäyntien järjestäminen päättäjille ja oppilaitosten johtohenkilöstölle kaikilla koulutusaloilla ja niihin osallistu- minen; komissio ja jäsenvaltiot varmistavat opintokäyntien tulosten asianmukaisen levittämisen ja edistävät vierai- lujen yhteyksiä ohjelman muihin toimintoihin; c) koulutusjärjestelmien ja -politiikkojen arviointiin osallistuvien tutkimuslaitosten ja muiden asianmukaiset vaati- mukset täyttävien elinten sekä koulutuksen laadun arviointia tekevien elinten verkottuminen; d) opinnot, analyysit, pilottihankkeet, seminaarit, asiantuntijavaihdot ja muut aiheelliset toimet, jotka liittyvät yhtei- sesti kiinnostaviin koulutuspoliittisiin kysymyksiin ja joilla päätöksentekijät saatetaan yhteen käsittelemään neuvoston määrittämiä ensisijaisia aiheita. Komissio voi pyytää asiantuntijaryhmältä apua näiden toimien puitteissa tehtyjen analyysien luotettavuuden varmistamiseksi; työryhmän perustamiseksi tarvittavat järjestelyt määritellään päätöksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti; e) toimet, joiden tarkoituksena on edistää tutkintotodistusten, muodollisten kelpoisuuksien ja opintojaksojen, erityi- sesti tutkimusten, analyysien, pilottihankkeiden sekä tietojen ja kokemusten vaihdon, tunnustamista. Tutkintotodis- tusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten yhteisönlaajuinen verkko (Naric) osallistuu tähän täysipainoisesti. Sen tehtävänä on erityisesti kerätä ja levittää akateemista tunnustamista varten tarvittavia oikeaksi vahvistettuja tietoja, pitäen mielessä synergiaedut tutkintotodistusten ammatillisen tunnustamisen kanssa. 3. Toiminnan toteuttamisessa varmistetaan tiivis yhteistyö erityisesti Euroopan yhteisön tilastotoimiston (Eurostat), Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop), Euroopan koulutussäätiön sekä asianmukaisten kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (UNESCO) kanssa. Toiminta 6. 2: Uusiin tarpeisiin vastaavat innovatiiviset aloitteet Tämän ohjelman muiden toimintojen alaisten yhteistyötoimien lisäksi yhteisö voi tukea valtioiden rajat ylittäviä hankkeita ja tutkimuksia, joilla pyritään edistämään innovaatioiden kehittämistä yhdellä tai useammalla koulutuksen osa-alueella. Neuvosto määrittelee painopistealat ja niitä tarkistetaan säännöllisesti, jotta voidaan vastata ohjelman aikana ilmeneviin uusiin tarpeisiin. TOIMINTA 7: YHTEISTOIMET 1. Päätöksen 6 artiklan mukaisesti yhteisön tukea voidaan myöntää tämän ohjelman puitteissa toteutettaville yhteistoi- ja joilla edistetään tietojen ja taitojen Eurooppaa, mille yhteisön muiden sellaisten ohjelmien ja toimien kanssa, erityisesti Leonardo da Vinci- ja Nuoriso-ohjelman kanssa. L 28/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 2. 2000 2. Yhteistoimia voidaan toteuttaa julkaisemalla yhteisiä ehdotuspyyntöjä valituista yhteistä etua koskevista aihepiireistä, jotka eivät kuulu yksinomaisesti minkään asianomaisen yksittäisen ohjelman alaan, jotka määritellään päätöksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja joista sovitaan muita asiaan liittyviä ohjelmia ja toimia käsittelevien komiteoiden kanssa. 3. Aiheellisilla toimenpiteillä edistetään alueellisia ja paikallisia yhteyksiä sekä yhteistoimintaa tähän ohjelmaan sekä Leonardo da Vinci- ja Nuoriso-ohjelmiin osallistuvien välillä. TOIMINTA 8: TÄYDENTÄVÄT TOIMET 1. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaville aloitteille, joilla edistetään tämän ohjelman tavoitteiden toteutumista, edellyttäen että kyseiset aloitteet eivät voi saada tukea ohjelman muista toimista: a) tietoisuutta lisäävät toimet koulutusalan yhteistyön edistämiseksi, mukaan lukien tuki kilpailuille ja muille tapahtu- mille, jotka ovat aiheellisia koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistamiseksi; b) koulutusalalla toimivien yhdistysten ja muiden valtiosta riippumattomien elinten sekä opinto-ohjauksesta ja -neuvonnasta huolehtivien elinten toteuttamat valtioiden rajat ylittävät toimet; c) ohjelman kohdealojen innovaatioita koskevat konferenssit ja kokoukset; d) koulutusalan eurooppalaisten yhteistyöhankkeiden hallintoon osallistuvien henkilöiden koulutukseen liittyvät toimet; e) ohjelman tai sen edellisen vaiheen tuella toteutettujen hankkeiden ja toimien tulosten hyödyntäminen ja levittä- minen; f) toimet, joihin liittyy yhteistyötä yhteisön ulkopuolisten maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston, kanssa päätöksen 13 artiklan mukaisesti. 2. Yhteisön taloudellista tukea myönnetään Sokrates-ohjelman kansallisille toimistoille, jotka jäsenvaltiot ovat perusta- neet päätöksen 5 artiklan mukaisesti, näiden toimistojen toiminnan tukemiseksi sekä tämän ohjelman tehokkaan seurannan ja arvioinnin varmistamiseksi. 3. Komissio voi ohjelmaa toteuttaessaan käyttää asiantuntijoita ja teknisen avun organisaatioita, joiden käyttö voidaan rahoittaa ohjelman kokonaismäärärahoista. Komissio voi lisäksi järjestää asiantuntijoiden seminaareja, keskustelutilai- suuksia tai muita kokouksia, jotka ovat omiaan edistämään ohjelman toteuttamista, sekä toteuttaa asianmukaista tiedotus-, julkaisu- ja levitystoimintaa. III VALINTAMENETTELYT Tässä liitteessä tarkoitettujen toimintojen ehdottamista ja valintaa koskevat menettelyt ovat seuraavat: 1. Hajautetut toiminnat Seuraavia toimintoja, joiden valintapäätökset tehdään jäsenvaltioissa, pidetään ”hajautettuina”: a) — toiminta 1. 1 (koulujen väliset kumppanuudet) — toiminta 1. 2, 2 kohdan a, b ja c alakohta (opetushenkilöstön koulutuskumppanuuksiin kuuluva liikkuvuus) — toiminta 3, 2 kohdan h alakohta (aikuiskoulutuksen vierailut ja vaihdot) — Toiminta 6. 1, 2 kohdan b alakohta (Arion-opintokäynnit), — valmistelevat vierailut kaikissa toiminnoissa. Kyseisiä toimintoja koskevat tukihakemukset osoitetaan Sokrates-ohjelman kansallisille toimistoille, jotka jäsenval- tiot ovat nimenneet päätöksen 5 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltiot suorittavat Sokrates-ohjelman kansallisten toimis- tojen avustamina valinnan ja myöntävät tukea päätöksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti laadittavien yleisten suuntaviivojen mukaisesti valituille hakijoille. b) Toiminta 2. 2, 3 kohta (opiskelijoiden sekä yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuus) Jäsenvaltiot tekevät päätöksen 5 artiklan mukaisesti nimettyjen Sokrates-ohjelman kansallisten toimistojen avustuk- sella ja päätöksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti laadittavien yleisten ohjeiden mukaisesti ja ottaen huomioon kyseisten yliopistojen ja korkeakoulujen aikaisemmat suoritukset, tukipäätökset, jotka liittyvät opiskelijoiden sekä yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuuteen toiminnassa 2. 1 tarkoitettujen institutionaalisten sopi- musten puitteissa ja opiskelijoiden sekä yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuuden järjestämiseen. 3. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 28/13 2. Keskitetyt toiminnat Seuraavia toimintoja, joita koskevat valintapäätökset komissio tekee, pidetään ”keskitettyinä”: a) — toiminta 1. 2, 2 kohdan d, e, f ja g alakohta (monenväliset yhteistyötoimet) — toiminta 3, 2 kohdan a—g ja i alakohta (monenväliset yhteistyötoimet) — toiminta 4 (Lingua) — toiminta 5 (Minerva) — toiminta 6. 2 (innovatiiviset aloitteet). Näiden toimintojen mukaisia hankkeita valittaessa on sovellettava seuraavaa menettelyä: i) Hankkeiden koordinoijat jättävät ehdotuksen komissiolle, ja lähettävät siitä jäljennöksen vastaavan jäsenvaltion nimeämälle Sokrates-ohjelman kansalliselle toimistolle. ii) Komissio arvioi hanke-ehdotukset riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella. Kansalliset toimistot voivat antaa komissiolle arvionsa ehdotuksista. iii) Tapauksissa, joissa komission arvio hankkeen laadusta tai tarkoituksenmukaisuudesta on erilainen kuin hanketta koordinoivan maan kansalliselta toimistolta saatu arvio, komissio kuulee jäsenvaltion pyynnöstä asianomaista jäsenvaltiota. Tämä kuulemismenettely saa kestää enintään kaksi viikkoa. iv) Komissio toimittaa komitealle ehdotuksen lopullisista valinnoista (tuettavista hankkeista ja myönnettävistä määristä) päätöksen 8 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. v) Saatuaan komitean lausunnon komissio laatii luettelon valituista hankkeista ja jakaa myönnettävät määrät. Tietyissä tapauksissa voidaan noudattaa kaksivaiheista menettelyä erityisesti syistä, jotka johtuvat kyseisen toiminnan laajuudesta ja luonteesta. Tällöin edellä tarkoitettua menettelyä edeltää esiehdotusten esittämis- ja valintamenettely. Tätä koskeva päätös ja päätös esivalintamenettelyä koskevista järjestelyistä tehdään 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti; b) — toiminta 1. 3 (koulujen välisiin kumppanuuksiin ja opetushenkilöstön koulutukseen liittyvät verkot) — toiminta 2. 1 (eurooppalainen yliopistojen ja korkeakoulujen välinen yhteistyö) — toiminta 2. 3 (Erasmus-temaattiset verkot) — toiminta 3. 3 (aikuiskoulutuksen verkot) — toiminta 6. 1, 2 kohdan a, c, d ja e alakohta (seuranta) — toiminta 8 (täydentävät toimet). Näiden toimien mukaiset tukihakemukset osoitetaan komissiolle. Komissio arvioi toimintoja 1. 3, 2. 3 ja 3. 3 koskevat ehdotukset riippumattomien asiantuntijoiden avustamana. Komissio tekee päätökset hanke-ehdotuksista saatuaan päätöksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti komitean lausunnon. Edellä III jakson 2 kohdan a alakohdan viimeisessä kappaleessa tarkoitettua kaksivaiheista menettelyä sovelletaan toimintoihin 1. 3, 2. 3 ja 3. 3 kyseisessä kappaleessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. 3. Yhteistoimet Toiminnan 7 (yhteistoimet) valintamenettelyt määritellään päätöksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tarvittaessa edellä esitettyjä menettelyjä voidaan mukauttaa kyseisten yhteistoimien erityisedellytyksiä vastaaviksi. Komissio tekee parhaansa varmistaakseen mahdollisimman hyvän koordinoinnin kyseisten menettelyjen ja yhteisön muiden ohjel- mien tai toimintojen puitteissa hyväksyttyjen menettelyjen välillä, silloin kun kyseiset yhteistoimet toteutetaan yhdessä niiden kanssa. 4. Komissio pyrkii jäsenvaltioiden avustuksella varmistamaan, että valintapäätöksistä ilmoitetaan hakijoille viimeistään jotka viiden kuukauden kuluttua kyseistä toimintaa koskevan hakuajan päättymisestä. Niiden hankkeiden osalta, valitaan III jakson 2 kohdan a ja b alakohdassa säädettyä menettelyä noudattaen, tämä koskee vain valinnan toista vaihetta (varsinainen ehdotus). 5. Komissio ja hajautettujen toimien osalta jäsenvaltiot pyrkivät varmistamaan tämän ohjelman sekä ammatillista koulutusta ja nuorisotoimen alaa koskevien yhteisön ohjelmien tukihakemuksia ja valintaa koskevien menettelyjen ja määräaikojen mahdollisimman hyvän koordinoinnin. L 28/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 2. 2000 IV RAHOITUSSÄÄNNÖKSET A. Hajautetut toiminnat 1. Yhteisön rahoitus III jakson 1 kohdassa yksilöityihin hajautettuihin toimintoihin jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavan kaavan mukaisesti: a) jokaiselle jäsenvaltiolle osoitetaan vähimmäismäärä, joka määritetään kyseiseen toimintaan osoitettujen määrä- rahojen perusteella; b) jäljelle jäävä osa jaetaan eri jäsenvaltioille seuraavin perustein: i) lähettävän jäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion elinkustannusten välinen ero; ii) lähettävän jäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion välimatka ja matkakustannukset, jotka lasketaan kyseisen matkan halvimman mahdollisen hinnan perusteella; iii) seuraavien väestöryhmien kokonaismäärä kyseisessä maassa: — oppilaat ja opettajat kouluopetuksessa, toiminta 1. 1 (koulujen välinen kumppanuus ) ja toiminta 1. 2, 2 kohdan a, b ja c alakohta (koulujen opetushenkilöstön koulutuskumppanuuksiin kuuluva liikkuvuus), — korkea-asteen opiskelijat, toiminta 2. 2, 3 kohta (opiskelijoiden liikkuvuus). Loppututkinnon suoritta- neiden määrää olisi käytettävä ainoastaan toissijaisena ja täydentävänä tekijänä, joka määritetään päätöksen 8 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen, korjaamaan tarvittaessa määrära- hojen jakautumista jäsenvaltioiden kesken, — yliopistojen ja korkeakoulujen opettajat, toiminta 2. 2, 3 kohta (yliopistojen ja korkeakoulujen opetta- jien liikkuvuus). 2. Jäsenvaltiot hallinnoivat näin myönnettyjä yhteisön varoja päätöksen 5 artiklan mukaisten Sokrates-ohjelman kansallisten toimistojen avustuksella. 3. Komissio toteuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tarvittavat toimenpiteet edistääkseen tasapuolista osallistu- mista yhteisön tasolla, kansallisella tasolla ja tarvittaessa alueellisella tasolla sekä korkeakouluopetuksen osalta eri oppiaineiden kesken. Näihin toimenpiteisiin varattujen varojen määrä saa olla enintään 5 prosenttia kunkin toiminnan vuotuisesta talousarviosta. 4. Komissio päättää varojen jakamisesta kullekin jäsenvaltiolle toiminnan 3 2 kohdan h alakohdassa (aikuiskoulu- tuksen vierailut ja vaihdot) ja toiminnan 6. 1 2 kohdan toisessa alakohdassa (Arion) säädettyjä liikkuvuustoimia varten, opiskelijoiden sekä yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuuden organisoimista varten tämän liitteen III jakson 1 kohdan b alakohdan mukaisesti sekä IV jakson B kohdan 4 alakohdan mukaisia valmistelevia vierailuja ja valmistelevia toimenpiteitä varten saatuaan komitean lausunnon päätöksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. B. Muut säännökset 1. Ottaen asianmukaisesti huomioon tukihakemusten laatu ja määrä, on varoja päätöksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti jaettaessa otettava huomioon seuraavat seikat: a) toimintaan 1 (Comenius) sidottavien varojen on oltava vähintään 27 prosenttia ohjelmaan käytettävissä olevista kokonaismäärärahoista; b) toimintaan 2 (Erasmus) sidottavien varojen on oltava vähintään 51 prosenttia ohjelmaan käytettävissä olevista kokonaismäärärahoista; c) toimintaan 3 (Grundtvig) sidottavien varojen on oltava vähintään 7 prosenttia ohjelmaan käytettävissä olevista kokonaismäärärahoista; d) toiminnan 8. 2 mukaisesti Sokrates-ohjelman kansallisille toimistoille annettavaan rahoitusapuun ja toiminnan 8. 3 mukaisesti annettavaan tekniseen apuun sidottavat varat saavat olla enintään 4,5 prosenttia ohjelmaan käytettävissä olevista vuosittaisista kokonaismäärärahoista. Edellä esitetyt prosenttiosuudet ovat suuntaa-antavia, ja niitä voidaan mukauttaa päätöksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 2. Yleisenä periaatteena on, että yhteisön tukea myönnetään tämän ohjelman mukaisiin hankkeisiin siten, että tuki kattaa osittain kyseisten toimien toteuttamisen kannalta välttämättömiksi arvioidut kustannukset enintään kolmen vuoden ajan ja edellyttäen, että saavutettua edistystä arvioidaan säännöllisin väliajoin. Yhteisön rahoitusosuus tietyn hankkeen kokonaiskustannuksista on yleensä korkeintaan 75 prosenttia, täydentäviä toimenpiteitä lukuun ottamatta. Tukea voidaan myöntää etukäteen asianomaiseen hankkeeseen liittyvien valmistelevien vierailujen mahdollistamiseksi. Toiminnan 8. 1 f alakohdan mukaiseen toimintaan ohjelman vuosibudjetista käytettävissä oleva määrä saa olla enintään 250 000 euroa. 3. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 28/15 3. Erityisopetusta tarvitsevien henkilöiden erityistarpeisiin kiinnitetään huomiota päätettäessä yhteisön myöntämän taloudellisen tuen määrästä. 4. Yhteisön rahoitustukea voidaan myöntää henkilöiden liikkuvuutta koskeviin toimiin, jotta voitaisiin varmistaa toisessa jäsenvaltiossa vietettävän ajanjakson riittävä valmistelu. Tällaisiin valmisteleviin toimiin voi sisältyä erityisesti kielikursseja, tiedotusta vastaanottavan jäsenvaltion sosiaalisista ja kulttuuria koskevista näkökohdista jne. V MÄÄRITELMÄT Tässä päätöksessä tarkoitetaan: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. ’yrityksellä’ julkisen tai yksityisen sektorin yritystä, riippumatta yrityksen koosta, juridisesta asemasta tai toimialasta sekä kaikkea taloudellista toimintaa mukaan lukien osuus- ja yhteisötalouden ala, ’päättäjillä’ kaikkia henkilöstöryhmiä, jotka toimivat koulutusalan johto-, arviointi-, koulutus-, ohjaus- tai tarkastusteh- tävissä sekä alan vastuuhenkilöitä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla sekä ministeriöissä, ’ohjauksella ja neuvonnalla’ erilaista toimintaa, kuten tiedotusta, arviointia, valmennusta ja neuvojen antamista, jolla oppijaa autetaan tekemään koulutusohjelmia ja työllistymismahdollisuuksia koskevia valintoja, ’elinikäisellä oppimisella’ koulutusmahdollisuuksia, joita yksilöille tarjotaan koko eliniän heidän tietojensa, taitojensa ja mukauttamiseksi ja osaamisensa hankkimiseksi, ylläpitämiseksi jatkuvasti, ’avoimella ja etäopiskelulla’ kaikenlaista joustavaa koulutusta, jossa joko käytetään tai ei käytetä tieto- ja viestintätek- niikkaa, ’hankkeella’ virallisen tai epävirallisen organisaatioiden tai laitosten ryhmittymän yhdessä kehittämää valtioiden rajat ylittävää yhteistoimintaa, ’oppilaalla’ henkilöä, joka on kirjoilla koulussa, joka määritellään tässä liitteessä, ’tiedotuskeskuksella’ elintä, jonka tehtävänä on tämän ohjelman toiminta-alaa, kuten kieliin tai koulutukseen liittyvää tieto- ja viestintätekniikkaa, koskevan dokumentaation, aineistojen tai metodologian tuottaminen, keruu tai levittä- minen, ’koululla’ kaikentyyppisiä yleissivistäviä (esikoulu, peruskoulu ja lukio), ammatillista tai teknistä opetusta antavia oppilaitoksia sekä poikkeuksellisesti kielten opetuksen edistämiseen liittyvien toimenpiteiden osalta viralliseen koulu- järjestelmään kuulumatonta, oppisopimuskoulutusta tarjoavaa laitosta, ’työmarkkinaosapuolilla’ jäsenvaltion tasolla kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisia työntekijä- ja työnan- tajajärjestöjä ja yhteisön tasolla työntekijä- ja työnantajajärjestöjä, jotka osallistuvat yhteisön tason yhteiskunnalliseen vuoropuheluun, ’opiskelijalla’ yliopistossa tai korkeakoulussa kirjoilla olevaa henkilöä, joka suorittaa korkea-asteen opintoja saadak- seen suoritetuksi yliopisto- tai korkeakoulututkinnon tai saadakseen tutkintotodistuksen, tohtoritaso mukaan lukien, opintoalasta riippumatta, ’opettajalla/opetushenkilöstöllä’ henkilöitä, opetusprosessissa asianomaisen koulutusjärjestelmän mukaisesti, jotka ovat tehtäviensä kautta suoranaisesti osallisina jäsenvaltioiden ’yliopistolla tai korkeakoululla’ korkea-asteen koulutusta tarjoavaa kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaista laitosta, jossa voi suorittaa yliopisto- tai korkeakoulututkinnon, riippumatta siitä mitä nimitystä oppilaitoksesta kyseisessä jäsenvaltiossa käytetään, 14. ’yliopiston tai korkeakoulun opettajalla’ mihin tahansa henkilöstöluokkaan kuuluvaa henkilöstön jäsentä, joka on tässä ominaisuudessa tässä liitteessä määritellyn yliopiston tai korkeakoulun palveluksessa


title: Σχέδιο ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΗΣ ΜΕΙΚΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ ΤΟΥ ΕΟΧ για την τροποποίηση του πρωτοκόλλου 31 της συμφωνίας για τον ΕΟΧ σχετικά με τη συνεργασία σε ειδικούς τομείς εκτός του πλαισίου των τεσσάρων ελευθεριών - Σχέδιο της κοινής θέσης της Κοινότητας

eurovoc_concepts:
Finland
beer
excise duty
import
quantitative restriction


title: QUESTION ÉCRITE E-0078/00 posée par Bart Staes (Verts/ALE) à la Commission. Initiatives européennes destinées à perpétuer le souvenir de Giovannino Guareschi.

eurovoc_concepts:
EU policy
Italy
commemoration
cultural policy
cultural prize
literary profession

text: C 280 E/172 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/195) QUESTION (cid:201)CRITE E-0078/00 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (24 janvier 2000) Objet: Initiatives europØennes destinØes (cid:224) perpØtuer le souvenir de Giovannino Guareschi Les (cid:156)uvres de Giovannino Guareschi, Øcrivain, journaliste, dessinateur et humoriste, parmi lesquelles citons «Fables de Noºl» Øcrites pendant sa dØtention dans un camp de concentration nazi au mois de dØcembre 1944 et les rØcits de «Don Camillo» Øcrits pendant l(cid:146)aprŁs-guerre, ont ØtØ traduites dans presque toutes les langues de l(cid:146)Union europØenne ainsi qu(cid:146)en islandais, serbo-croate, vietnamien, arabe et lituanien. Les (cid:156)uvres, les Øcrits et les billets humoristiques, et d(cid:146)une maniŁre plus gØnØrale, tout le patrimoine culturel de Guareschi, axØ sur la dØfense des libertØs et de la dignitØ humaine et la lutte contre tout totalitarisme (depuis le fascisme nazi jusqu(cid:146)au communisme-stalinisme), reprØsentent un patrimoine important pour tous les citoyens de l(cid:146)Union europØenne. Au cours de ces derniŁres annØes, (cid:224) l(cid:146)initiative de citoyens privØs et d(cid:146)organismes publics, des musØes, expositions permanentes et itinØrantes destinØes (cid:224) guider les touristes dans le «petit monde», Basse-Emilie dans la plaine du Po oø l(cid:146)auteur a situØ ses rØcits, ont ØtØ organisØs dans des localitØs comme Roncole Verdi (Parme), Brescello (Reggio Emilia) et Fontanelle (Parme). Que pense la Commission de l(cid:146)idØe consistant (cid:224) financer des projets culturels concernant des jumelages et des initiatives entre diffØrents pays europØens, liØs (cid:224) la redØcouverte de Giovannino Guareschi et de toutes ses (cid:156)uvres? Que pense-t-elle de l(cid:146)idØe consistant (cid:224) crØer un «prix europØen Giovannino Guareschi» encouragØ par l(cid:146)Union europØenne et destinØ aux artistes et aux humoristes qui mettent en avant dans leurs (cid:156)uvres les valeurs de libertØ de penser et de dignitØ humaine, gr(cid:226)ce aux instruments de la satire et de l(cid:146)humour propres (cid:224) Giovannino Guareschi? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (28 fØvrier 2000) La Commission peut octroyer un soutien (cid:224) des initiatives culturelles seulement dans le cadre et selon les critŁres de ses programmes existants. La Commission dØsire attirer l(cid:146)attention de l(cid:146)Honorable Parlementaire sur le fait que, dans le courant du mois de mars 2000 un appel (cid:224) proposition relatif au premier programme cadre «Culture 2000» sera publiØ au Journal officiel et il sera aussi possible de le trouver sur Internet. Dans le contexte du programme «Culture 2000», l(cid:146)enveloppe financiŁre relative au domaine du livre, de la lecture et de la traduction, pourra se chiffrer, (cid:224) titre indicatif, (cid:224) 11 % du budget annuel. Il sera donc loisible aux opØrateurs culturels afin d(cid:146)obtenir un Øventuel soutien financier, de prØsenter des projets suivant les conditions et les critŁres du programme. En ce qui concerne le prix, on souhaite informer l(cid:146)Honorable Parlementaire que, comme le programme le prØvoit, cette idØe sera examinØe (cid:129) parmi d(cid:146)autres (cid:129) dans le cadre de la rØflexion que la Commission entamera au courant de l(cid:146)annØe afin d(cid:146)Øtablir une politique cohØrente des «prix culturels europØens». (2000/C 280 E/196) QUESTION (cid:201)CRITE P-0080/00 posØe par Mary Banotti (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Agence europØenne pour l(cid:146)Øvaluation des mØdicaments Les «programmes de commercialisation rapide» de nouveaux produits pharmaceutiques sont actuellement du ressort des lØgislations nationales, ce qui retarde considØrablement la procØdure dans la mesure oø les nØgociations avec les sociØtØs pharmaceutiques sont menØes par quinze autoritØs diffØrentes, alors que, aux


title: Pożizzjoni komuni tal-kunsill ta’ l-24 ta’ Jannar 2000 temenda u tissuplimenta Posizzjoni Komuni 1999/318/CFSP dwar miżuri restrittivi oħrajn kontra r-Repubblika Federali tal-Jugożlavja (FRY)

eurovoc_concepts:
EU visa policy
Serbia
Yugoslavia
international sanctions
international security
restriction of liberty

text: 18/Vol. 1 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 123 32000E0056 L 21/4 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 26. 1. 2000 POŻIZZJONI KOMUNI TAL-KUNSILL ta’ l-24 ta’ Jannar 2000 temenda u tissuplimenta Pożizzjoni Komuni 1999/318/CFSP dwar miżuri restrittivi oħrajn kontra r-Repubblika Federali tal-Jugoslavja (FRY) (2000/56/CFSP) — Persuni li l-attivitajiet tagħhom jappoġġjaw lill-President (inklużi Milosevic politikament u/jew finanzjarjament stampaturi, edituri ewlenin, u membri tal-partit SPS); — mexxejja tal-militar u forzi tal-pulizija u dawk responsab- bli għall-intelliġenza u servizzi ta’ sigurta; — il-persunal persuni involuti f’attivitajiet ta’ repressjoni. 3. Persuni għal min m’għadhomx japplikaw il-kriterja msem- mija fil-paragrafu 2 se jitneħħew mil-lista ta’ persuni rrapurtati għall-fini ta’ non-ammissjoni. 4. Deċiżjonijiet li jiżguraw il-qadi ta’ obbligu li jittieħdu mill- Kunsill se jkunu rriveduti skond ma jkun il-bżonn, u mhux inqas spiss minn darba kull xahrejn. 5. Il-Presidenza se tiżgura li jkun hemm il-proċeduri xierqa għall-implimentazzjoni ta’ paragrafi 1 sa 4. 6. Paragrafi 2 sa 5 hawn fuq se japplikaw ukoll għall-miżuri tal-projbizzjoni tal-viża deċiżi fl-Artikolu 4 tal-Pożizzjoni Komuni 1998/240/CFSP u l-Artikolu 1 tal-Pożizzjoni Komuni 1998/725/CFSP. 7. F’każi eċċezzjonali jistgħu jsiru eżenzjonijiet jekk b’hekk l-Unjoni u ikunu jistgħu jintlaħqu għanijiet importanti ta’ jkun se tintlaħaq paċi politika, sakemm l-Istat Membru li jagħmel l-eċċezjoni jgħarraf lill-Istati l-oħrajn minn qabel. ” Artikolu 2 Din il-Pożizzjoni Komuni adottata. tidħol fis-seħħ mad-data li tkun Artikolu 3 Din il-Pożizzjoni Komuni se tkun ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali. Magħmul fi Brussell, fl-24 ta’ Jannar 2000. Għall-Kunsill Il-President J. GAMA IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidraw it-Trattat fuq l-Unjoni Ewropea, b’mod parti- kolari l-Artikolu 15 tiegħu, Billi: (1) (2) Minħabba żviluppi minn meta kienet adottata, hemm bzonn li Pożizzjoni Komuni 999/318/CFSP (1) tkun emendata u ssuplimentata; L-istess kriterji għandhom jgħoddu għall-miżuri biex ma jinħarġux viżi f’Posizzjonijiet Komuni 1998/240/CFSP (2) u 1998/725/CFSP (3), li kienu deċiżi ADOTTAT DIN IL-POŻIZZJONI KOMUNI: Artikolu 1 Pożizzjoni Komuni 1999/318/CFSP se tkun emendata kif ġej: 1. Esposizzjoni tal-Fatti 2 se tinbidel b’li ġej: “(2) Billi esprima l-Kunsill manutenzjoni għar-reġim mingħajr ma jkollu jbati Serb,”; għall- jew tisħiħ tas-sanzjonijiet intenzjonati l-piena l-poplu l-appoġġ tiegħu 2. L-Artikolu 1 għandu jiġi mibdul b’dan li ġej: “L-Artikolu 1 1. Mhux se jinħarġu viżi lill-President Milosevic, il-familja tiegħu, il-Ministri u uffiċjali għolja kollha tal-Gvernijiet Fede- rali u Serbi, u għal persuni li l-attivitajiet tagħhom jappoġġjaw lill-President Milosevic. 2. Għall-iskop ta’ paragrafu 1, il-Kunsill se jidentifika, f’Deċiżjoni li tiżgura l-qadi ta’ obbligu, il-persuni li għandhom ikunu irrapurtati għall-fini ta’ non-ammissjoni fl-Istati Membri skond wieħed jew ħafna mill-kriterji li ġejjin: — persuni mixlijin bi krimini kif inhu iddefinit fl-Artikoli 1 sa fuq l-istatut Internazzjonali 5 fit-Tribunal Kriminali Jugoslav; — il-persuni li ġejjin: Il-President Milosevic, il-familja tiegħu u l-Ministru u l-uffiċjali għolja kollha tal-Gvernijiet Fede- rali u Serbi; (1) ĠU L 123, tat-13. 5. 1999, pġ. 1. (2) ĠU L 95, tas-27. 3. 1998, pġ. 1. (3) ĠU L 345, tad-19. 12. 1998, pġ. 1