title: Komission asetus (EY) N:o 124/2000, annettu 20 päivänä tammikuuta 2000, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Australiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa

text: L 16/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 124/2000, annettu 20 päivänä tammikuuta 2000, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Australiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) 4) 5) A MENETTELY Komissio ilmoitti 22 päivänä huhtikuuta 1999 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (3) Australiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta ja käynnisti asiassa tutkimuksen. jonka oli Menettely aloitettiin valituksen perusteella, tehnyt kansainvälinen raion- ja synteettikuitukomitea (International Rayon and Synthetic Fibres Committee, CIRFS) edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan yhteisön polyesterikatkokuitujen tuotannosta. Valituksessa esitetyt tarkasteltavana olevan todisteet tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittä- västä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. julkaistulla Samana päivänä ilmoitettiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tuotetta koskevan rinnakkaisen tukien vastaisen menettelyn aloit- Indonesiasta ja tamisesta muun muassa Australiasta, Thaimaasta peräisin olevassa tuonnissa. ilmoituksella (4) samaa Polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä sovelletaan tällä hetkellä Valko-Venäjältä (neuvoston asetus (EY) N:o 1490/96 (5)) ja Taiwanista (neuvoston asetus (EY) N:o 1728/1999 (6)) peräisin olevien polyesterikatkokuitujen toimenpiteet tuontiin. Korean tasavaltaa kumottiin elokuussa 1999 (asetus (EY) N:o 1728/ 1999 (6)). koskevat Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tehneille yhteisön tuottajille, niille vientiä joita asian tiedettiin harjoittaville tuottajille ja tuojille, (1) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18. (3) EYVL C 111, 22. 4. 1999, s. 7. (4) EYVL C 111, 22. 4. 1999, s. 3. (5) EYVL L 189, 30. 7. 1996, s. 13. (6) EYVL L 204, 4. 8. 1999, s. 3. koskevan, sekä viejämaan edustajille ja yhteisön käyttä- jille ja tavarantoimittajille. Osapuolille, joita asia suoraan koski, annettiin mahdollisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa. 6) 7) Useat asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat sekä valituksen tehneet yhteisön tuottajat, yhteisön käyt- täjät ja tuojat esittivät kantansa kirjallisesti. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille osapuolille, jotka olivat sitä edellä mainitun määräajan kuluessa pyytäneet ja ilmoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. Koska Indonesiassa on paljon vientiä harjoittavia tuot- tajia, komissio käytti sen osalta otantamenetelmää asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, 17 artiklan mukaisesti. Komissio sai yksityiskohtaisia tietoja edustavalta otokselta indonesialaisia vientiä harjoittavia tuottajia, kuten jäljempänä johdanto-osan 18 ja 19 kappaleessa selostetaan. Komissio sai vastaukset kyselyynsä myös yhdeltä austra- lialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja neljältä thai- maalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta. Merkittävinä ja täydellisinä pidetyt vastaukset saatiin myös seitsemältä valitukseen osallistuneelta yhteisön tuottajalta ja kahdelta yhteisön käyttäjältä. 8) Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittä- misen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tarkastuksia seuraavien yritysten toimitiloissa: a) valituksen tehneet yhteisön tuottajat S a k s a — Dupont De Nemours GmbH, Frankfurt — Trevira GmbH & Co KG, Frankfurt I r l a n t i — Wellman International Ltd, Mullagh, Kells, Co. Meath E s p a n j a — Catalana De Polimers, Barcelona I t a l i a — Montefibre SpA, Milano 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/31 b) Viejämaiden vientiä harjoittavat tuottajat 2. Samankaltainen tuote A u s t r a l i a 12) — Leading Synthetics Pty Ltd, Campbellfield, Melbourne I n d o n e s i a — P. T. Indorama Synthetics Tbk, Jakarta — T. Panasia Indosyntec, Bandung T h a i m a a — Indo Poly (Thailand) Ltd, Nakornpathom — Teijin Polyester (Thailand) Ltd, Bangkok — Teijin (Thailand) Ltd, Bangkok — Tuntex (Thailand) Public Co. , Ltd, Bangkok. ja Thaimaassa Komissio totesi, että Australiasta, Indonesiasta ja Thai- maasta yhteisöön tuotujen polyesterikatkokuitujen ja valituksen tehneiden yhteisön tuottajien tuottamien ja yhteisön markkinoilla myymien polyesterikatkokuitujen fyysisissä perusominaisuuksissa ja käyttötarkoituksissa ei ollut eroja. Lisäksi todettiin, että Australiassa, Indone- siassa ja niistä Euroopan tuotetut yhteisöön viedyt polyesterikatkokuidut eivät eronneet kyseisten maiden kotimarkkinoilla myydyistä polyesteri- katkokuiduista. Tästä syystä pääteltiin, että sekä yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamat ja myymät että Australian, Indonesian ja Thaimaan kotimarkkinoilla tuotetut ja myydyt polyesterikatkokuidut olivat perusase- tuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla saman- laisia kuin tarkastelun kohteena olevasta kolmesta maasta yhteisöön tuodut polyesterikatkokuidut. 9) 10) 11) Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhti- kuuta 1998 ja 31 päivän maaliskuuta 1999 välisen ajan- Vahinkoa jakson, koskeva tarkastelu koski vuoden 1996 ja tutkimusajan- jakson lopun välistä ajanjaksoa. ’tutkimusajanjakso’. jäljempänä B TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL- TAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote Tarkasteltavana ovat karstaamattomat, kampaamattomat tai muuten kehruuta varten käsittelemättömät polyes- teriä olevat synteettikatkokuidut, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 5503 20 00. Niistä käytetään ylei- sesti nimitystä polyesterikatkokuidut. käytetään perusaineena Tuotetta tekstiilituotteiden valmistuksen eri vaiheissa asianomaisten tekstiilien luon- teesta riippuen. Noin 60 prosenttia yhteisössä kulute- tusta polyesterikatkokuidusta käytetään kehruuseen eli tekstiilien tuotannossa käytettävän filamentin valmistuk- seen, jolloin siihen voidaan yhdistää myös muita kuituja kuten puuvillaa tai villaa. Noin 25 prosenttia käytetään täyteaineena eli tiettyjen tekstiilituotteiden (esimerkiksi tyynyjen, auton istuinten, takkien) pehmusteina tai toppauksina ja loput 15 prosenttia muihin kuitukangas- ja erityisesti mattojen tarkoituksiin (nk. non-woven) tuotantoon. Asianomaista tuotetta myydään eri tuote- jotka voidaan erottaa toisistaan erilaisten tyyppeinä, ominaisuuksien perusteella (esim. denier tai desitex, kiilto, silikonikäsittely). Sitä myydään lisäksi ykköslaatui- alempiin laatuluokkiin kuuluvana. Vaikka sena erityyppisten myynnissä olevien polyesterikatkokuitujen erityiskäyttötarkoitukset ja laatu saattavat vaihdella, niiden fyysiset perusominaisuudet eivät kuitenkaan eroa tämän vuoksi merkittävästi toisistaan. Niitä pidetään tästä syytä yhtenä tuotteena tässä tutkimuksessa. tai C INDONESIAA KOSKEVA OTANTA a) Otanta 13) Jotta komissio voisi valita otoksen, vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla ilmoittautumaan kolmen viikon kuluessa menet- telyn aloittamisesta ja toimittamaan perustiedot viennis- tapahtuvasta myynnistään ja tään, kotimarkkinoilla asianomaisen tuotteen tuotantoon liittyvistä toimistaan sekä kaikkien niihin etuyhteydessä olevien polyesterikat- kokuitualalla toimivien yritysten nimet ja tiedot näiden toiminnasta. Indonesian viranomaiset ja vientiä harjoit- joihin komissio otti tavia tuottajia edustava järjestö, myös yhteyttä asiassa, eivät vastustaneet otantamene- telmän käyttöä. b) Yhteistyössä toimivien yritysten alustava valinta 14) Seitsemän indonesialaista yritystä ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot asetetussa kolmen viikon määräajassa. Näitä yrityksiä pidettiin alustavasti yhteistyössä toimi- vina ja ne otettiin huomioon otoksen valinnassa. Kolmen viikon määräajan kuluessa ilmoittautuneet yritykset vastasivat käytännöllisesti katsoen kokonaisuu- dessaan Indonesian viennistä yhteisöön. 15) joita ei sisällytetty Yhteistyössä toimiville yrityksille, lopulliseen otokseen, ilmoitettiin, että niiden viennissä mahdollisesti käyttöön otettava polkumyyntitulli lasket- taisiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. 16) jotka eivät Yrityksiä, ilmoittautuneet kolmen viikon määräajassa, pidettiin yhteistyöhön osallistumattomina yrityksinä. L 16/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 c) Otoksen valinta D POLKUMYYNTI 23) 24) 25) 26) 27) 17) 18) 19) Otokseen valittiin aluksi kolme indonesialaista yritystä vientiä harjoittavia tuottajia edustavan järjestön kuule- misen jälkeen. Kyseinen indonesialainen järjestö ehdotti kahden alun perin valitun yrityksen korvaamista kahdella muulla yrityksellä, joita ei kuitenkaan voitu pitää alun perin valittuja edustavampina. Asiasta ilmoi- tettiin Indonesian viranomaisille. Näille kolmelle yritykselle lähetettiin kyselylomakkeet. Yhdeltä näistä yrityksistä saatiin epätyydyttävä vastaus, joka ei vastannut sen aiemmin otantaa varten toimit- tamia perustietoja, ja toinen yritys ei vastannut kyselyyn, vaikka määräaikaa pidennettiin sen osalta kahdesti. Tämän vuoksi näille kahdelle yritykselle ilmoitettiin, että niitä ei enää pidetty tutkimuksessa yhteistyössä toimi- vana yrityksinä ja että tutkimuksen tulos saattaa olla niiden osalta epäedullisempi kuin siinä tapauksessa että ne olisivat toimineet yhteistyössä. toimittanut Koska otokseen alustavasti valitut yritykset eivät toimi- neet riittävässä määrin yhteistyössä, otokseen lisättiin se ainut muu yhteistyössä toiminut indonesialainen yritys, joka oli tyydyttävän vastauksen kyselyyn yksilöllisen tarkastelun saamiseksi (ks. johdanto-osan 21 kappale). Asiasta ilmoitettiin indonesialaisia vientiä harjoittavia tuottajia edustavalle järjestölle ja Indonesian viranomaisille, jotka eivät esittäneet vastalauseita asian johdosta. 20) Niille kahdelle yritykselle, jotka lopulta muodostivat otoksen ja toimivat täysin yhteistyössä tutkimuksessa, määritettiin oma polkumyyntimarginaali ja yksilöllinen tulli. d) Yksilöllinen tarkastelu otannan yhteydessä 21) Komissiolle toimitettiin kaksi yksilöllistä tarkastelua koskevaa pyyntöä tätä tarkoitusta varten perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti asetetussa määräajassa. Vain toiseen näistä pyynnöistä liittyi tyydyttävä vastaus kyselyyn, ja kyseinen yritys lisättiin tutkimusta varten muodostettuun otokseen, kuten edellä johdanto-osan 19 kappaleessa todettiin, kun kaksi alustavasti valittua yritystä ei toiminut riittävässä määrin yhteistyössä. 22) Toinen yksilöllistä tarkastelua pyytänyt vientiä harjoit- toimittanut kyselyvastausta asetetussa tava tuottaja ei määräajassa, mistä syystä sille ei voitu myöntää oikeutta yksilölliseen tarkasteluun. Sitä pidettiin kuitenkin edel- leen yhteistyössä toimivana yrityksenä, sillä se oli toimit- tanut tyydyttävät perustiedot otantaa varten eikä sitä ollut sisällytetty otokseen. Tässä jaksossa selostetaan ensin sitä yleistä menetelmää, jota on käytetty määritettäessä, onko tarkasteltavana polkumyynnillä olevaa (johdanto-osan 24—35 kappale). Tämän jälkeen tarkas- tellaan tutkimuksessa kunkin maan osalta esiin nousseita erityiskysymyksiä (johdanto-osan 36—63 kappale). yhteisöön tuotetta tuotu 1. Normaaliarvo Komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kukin vientiä harjoittava tuottaja myynyt polyesterikatkokuituja edustavassa määrin riip- eli oliko pumattomille kyseisen myynnin viisi vähintään prosenttia vastaavasta vientimyynnistä yhteisöön. asiakkaille kotimarkkinoilla kokonaismäärä Tästä tarkastelusta kävi ilmi, että kaikki vientiä harjoit- tavat tuottajat olivat myyneet polyesterikatkokuituja edustavassa määrin kotimarkkinoillaan tutkimusajan- jakson aikana. Tuotetyypeittäin tehdyssä tarkastelussa komissio katsoi johdanto-osan 12 kappaleen mukaisesti, että koti- ja vientimarkkinoilla myydyt jotka olivat laatunsa, denierin, kiillon, silikonikäsittelyn ja käyttötar- koituksensa puolesta samanlaisia, olivat keskenään suoraan vertailtavissa. tuotetyypit, Tietyt vientiä harjoittavat tuottajat vaativat heikompilaa- tuisten polyesterikatkokuitujen jakamista edelleen eri laatuluokkiin. Vaatimusten tueksi ei kuitenkaan esitetty joiden sellaisia yleisesti hyväksyttyjä arviointiperusteita, avulla alemmat laatuluokat voitaisiin erotella toisistaan, joten kyseiset vaatimukset hylättiin tässä tutkimuksen alustavassa vaiheessa. Tietyn tuotetyypin myyntiä kotimarkkinoilla pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli vähintään 5 prosenttia vastaavan tuotetyypin kokonaisviennistä yhteisöön. Komissio tutki tämän jälkeen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, voitiinko kunkin yrityksen koti- markkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin, kuinka suuri osuus kunkin vietyjä tuotetyyppejä vastaavan tyypin myynnistä koti- markkinoiden riippumattomille asiakkaille oli kannat- tavaa tutkimusajanjaksona. a) Jos yli 80 prosenttia tietyn tuotetyypin kotimarkkina- myynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustan- nuksia vastaavilla hinnoilla ja jos sen myyntihintojen painotettu keskiarvo oli vähintään sama kuin tuotan- tokustannusten painotettu keskiarvo, kyseisen tuote- tyypin normaaliarvo määritettiin sen kaikessa koti- markkinamyynnissä sovellettujen hintojen painotet- tuna keskiarvona. 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/33 b) Jos vähintään 10 mutta enintään 80 prosenttia tietyn tuotetyypin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, sen normaaliarvo määritettiin vähintään yksikkökus- tannuksia vastaavilla hinnoilla tapahtuneessa koti- markkinamyynnissä sovellettujen hintojen painotet- tuna keskiarvona. myynnin jälkeisten kustannusten, palkkioiden sekä alen- nusten ja hyvitysten erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin vapaasti tehtaalla -tasolla. 28) 29) 30) 31) c) Jos alle 10 prosenttia tietyn tuotetyypin kotimarkki- namyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökus- tannuksia ei katsottu myytävän tavanomaisessa kaupankäynnissä, mistä syystä sen normaaliarvo määritettiin laskennallisesti. vastaavilla hinnoilla, sitä Kun johdanto-osan 26 kappaleessa ja 27 kappaleen a ja b alakohdissa asetetut ehdot täyttyivät, normaaliarvo määritettiin viejämaan kotimarkkinoiden riippumatto- mien asiakkaiden asianomaisesta tuotetyypistä tutkimu- niiden tosiasiallisesti maksamien sajanjaksona maksettaviksi tulevien hintojen perusteella perusase- tuksen 2 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. tai Normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti edellä c alakohdassa tarkoitettujen tuotetyyppien osalta samoin kuin niiden tuotetyyppien osalta, joiden myynti koti- markkinoilla ei ollut johdanto-osan 26 kappaleessa tarkoitetulla tavalla edustavaa. Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti lisäämällä vientiä harjoittavien tuotta- jien keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimus- ajanjaksona niiden samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liit- tyvät myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä niiden saama painotettu keskimääräinen voitto. 2. Vientihinta Koska kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien koko tarkasteltavana olevan tuotteen vienti suuntautui suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määri- tettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. 3. Vertailu varmistamiseksi Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun asianmukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintojen vertailukel- poisuuteen vaikuttavat eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. otettiin Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- tuontimaksujen ja välillisten ja liitännäiskustannusten, luottokustannusten, verojen, pakkauskustannusten, a) Tutkittujen yritysten polkumyyntimarginaali 32) Johdanto-osan 27 kappaleen mukaisesti määritettyä tuotetyyppikohtaista painotettua keskimääräistä normaa- liarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti johdanto-osan 30 kappaleessa tarkoitettuun vientihintojen painotettuun keskiarvoon. b) Yhteistyössä toimineiden, otokseen kuulumattomien yritysten polkumyyntimarginaali 33) Niiden indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka ilmoittautuivat perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti mutta joita ei tarkasteltu yksilöllisesti, polku- myyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti otokseen kuuluvien yritysten polkumyyntimarginaalien painotettuna keskiarvona. 34) 35) c) Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntimar- ginaali Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka eivät vastanneet komission kyselylomakkeeseen (ks. johdanto- osan 19 kappale) eivätkä muuten ilmoittautuneet, polku- myyntimarginaali määritettiin olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. käytettävissä Yhteistyön laajuuden määrittämiseksi suoritettiin kunkin tarkasteltavana olevan maan osalta vertailu, jossa verrat- tiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuotta- jien viennin määrää koskevia tietoja ja vastaavia Eurostatin tuontiti- lastoja: suuntautuvan toimittamia, yhteisöön a) Jos yhteistyöhön osallistumisen todettiin olleen asianomaisessa maassa laajaa, yhteistyöhön osallistu- mattomia yrityksiä koskeva jäännöspolkumyyntimar- ginaali katsottiin aiheelliseksi vahvistaa korkeimman kyseisen maan yhteistyössä toimineelle yritykselle määritetyn polkumyyntimarginaalin tai ainoan yhteis- työssä toimineen yrityksen polkumyyntimarginaalin suuruiseksi. Näin meneteltiin, koska ei ole mitään syytä uskoa, että minkään asianomaisen maan yhteis- työhön osallistumaton vientiä harjoittava tuottaja olisi vähäisemmässä määrin kuin saman maan yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja. polkumyyntiä harjoittanut L 16/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 b) Jos yhteistyöhön osallistumisen todettiin olleen asianomaisessa maassa vähäistä, yhteistyöhön osallis- tumattomia yrityksiä koskeva jäännöspolkumyynti- marginaali katsottiin aiheelliseksi vahvistaa korkeam- maksi kuin korkein kyseisen maan yhteistyössä toimineelle yritykselle määritelty polkumyyntimargi- naali. On nimittäin syytä olettaa, että yhteistyöhaluk- kuuden vähäisyys on seurausta siitä, että asian- omaisen maan osallistumattomien yhteistyöhön vientiä harjoittavien tuottajien harjoittama polku- myynti on yleensä ottaen suurempaa kuin minkään saman maan yhteistyössä toimineen vientiä harjoit- tavan tuottajan polkumyynti. Edellä selostettua menettelyä pidettiin yhteistyöhön osallistumattomien yritysten osalta välttämättömänä myös siitä syystä, että ne eivät pääsisi hyötymään yhteistyöhaluttomuudestaan. 4. Polkumyynnin määrittämiseen liittyvät erityisky- symykset maittain a ) A u s t r a l i a i) Normaaliarvo 36) Australialainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja myi merkittäviä määriä asianomaista tuotetta siihen etuyhteydessä olevalle käyttäjälle kotimarkkinoilla. Tätä myyntiä ei perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti pidetty kaupankäynnissä tapahtuneena, mistä syystä sitä ei otettu huomioon normaaliarvoa määritettäessä. tavanomaisessa Ilmoitettuja tuotantokustannuksia ja myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa, ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja normaaliarvon muodostami- seen. Muilta osin normaaliarvo määritettiin johdanto-osan 24—29 kappaleessa selostettua yleistä menetelmää käyt- täen. Näin ollen normaaliarvo määritettiin joko koti- markkinoilla sovellettujen myyntihintojen tai laskennal- listen arvojen perusteella tuotetyypistä riippuen. 38) 39) 40) 41) 42) iii) Vertailu tehtiin Oikaisuja kappaleessa johdanto-osan selostetun yleisen menetelmän mukaisesti kuljetus-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, vakuutus-, käsittely-, luottokustannusten ja palkkioiden erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. 31 Australialainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi oikaisun tekemistä pakkauskustannusten erojen huomioon otta- miseksi, koska tavara toimitettiin eräille kotimaisille asiakkaille kuormalavoilla. Tähän pyyntöön ei kuiten- kaan suostuttu, koska kuormalavoista laskutettiin asia- kasta erikseen. Australialainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi normaa- liarvonsa oikaisemista vakuuksien, takausten, teknisen avun ja palvelujen toimittamiseen liittyvien kustannusten erojen mukaisesti. Yritys ei kuitenkaan selittänyt tyydyt- tävästi pyyntönsä luonnetta eikä esittänyt riittäviä perus- teluja tai asiakirjanäyttöä esittämiensä oikaisumäärien tueksi. Se ei myöskään pystynyt osoittamaan, että kyseiset tekijät olisivat johtaneet koti- ja vientimarkki- noiden asiakkailta veloitettavien hintojen eroihin. Näin ollen tämä pyyntö evättiin. iv) Polkumyyntimarginaali määritettiin polkumyyntimarginaali Väliaikainen johdanto-osan 32—35 kappaleessa selostetulla tavalla. Ainoan yhteistyössä toimineen australialaisen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin vastaavan kaikesta Aust- raliasta yhteisöön suuntautuvasta viennistä. Australiaa koskeva vahvistettiin tästä syystä johdanto-osan 35 kappaleen a alakohdan mukaisesti eli ainoalle yhteistyössä toimineelle yrityk- selle, Leading Synthetics Pty Ltd:lle, määritetyn polku- myyntimarginaalin suuruiseksi. jäännöspolkumyyntimarginaali 43) Väliaikainen polkumyyntimarginaali on prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmais- tuna 19,6 prosenttia. b ) I n d o n e s i a i) Normaaliarvo ii) Vientihinta 37) Australialainen vientiä harjoittava tuottaja myi asian- omaista tuotetta yhteisön markkinoilla ainoastaan riip- pumattomille asiakkaille. Yrityksen vientihinnat määri- tettiin johdanto-osan 30 kappaleessa kuvatun yleisen menetelmän mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. 44) Toinen tutkituista indonesialaisista vientiä harjoittavista tuottajista myi jonkin verran asianomaista tuotetta siihen etuyhteydessä olevalle käyttäjälle kotimarkkinoilla. Tätä myyntiä ei perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukai- sesti pidetty tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtu- neena, mistä syystä sitä ei otettu huomioon normaa- liarvoa määritettäessä. 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/35 Ilmoitettuja tuotantokustannuksia ja myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa, ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja normaaliarvon muodostami- seen. Muilta osin normaaliarvo määritettiin johdanto-osan 24—29 kappaleessa selostettua yleistä menetelmää käyt- täen. Normaaliarvo määritettiin molempien vientiä harjoittavien tuottajien osalta tuotetyypistä riippuen joko kotimarkkinoilla sovellettujen myyntihintojen tai lasken- nallisten arvojen perusteella. ii) Vientihinta 45) Molemmat tutkitut indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät asianomaista tuotetta yhteisön markki- noilla ainoastaan riippumattomille asiakkaille. Yritysten vientihinnat määritettiin johdanto-osan 30 kappaleessa kuvatun yleisen menetelmän mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. iii) Vertailu 46) yleisen menetelmän mukaisesti Oikaisuja tehtiin johdanto-osan 31 kappaleessa selos- tetun alennusten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskus- tannusten, luottokustannusten ja palkkioiden erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. 47) 48) 49) iv) Polkumyyntimarginaali Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit määritettiin molem- pien tutkittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta johdanto-osan 32 kappaleessa selostetulla tavalla. Otokseen kuulumattomia yhteistyössä toimineita vientiä harjoittavia tuottajia (ks. johdanto-osan 13—22 kappale) koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin otokseen kuuluneiden kahden yrityksen polkumyyntimarginaalien painotetun keskiarvon perusteella. Lisäksi kaksi otokseen alun perin valittua indonesialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ei, kuten edellä johdanto- osan 18 kappaleessa todettiin, enää toiminut tutkimuk- sessa yhteistyössä sen jälkeen, kun otoksen valinta oli saatettu päätökseen. Näiden yritysten osuus asian- omaisen tuotteen viennistä yhteisöön on noin 30 prosenttia. Tästä syystä jäännöspolkumyyntimarginaali katsottiin aiheelliseksi johdanto-osan 35 kappaleen b alakohdan mukaisesti eli korkeammaksi kuin korkein otokseen kuuluvalle, yhteistyössä toimi- neelle yritykselle määritetty polkumyyntimarginaali. Niinpä Indonesiaa koskeva jäännöspolkumyyntimargi- naali vahvistettiin niiden kahden tuotetyypin marginaa- lien painotetun keskiarvon perusteella, joille oli määri- vahvistaa tetty korkeimmat yksittäiset polkumyyntimarginaalit ja joita vietiin yhteisöön edustavassa määrin. 50) Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmais- tuna seuraavat: Tutkitut otokseen kuuluvat vientiä harjoittavat tuottajat: — P. T. Indorama Synthetics Tbk — P. T. Panasia Indosyntec 5,2 % 14, 8 % Otokseen kuulumattomat yhteistyössä toimineet tuot- tajat: — P. T. GT Petrochem Industries Tbk 13,7 % — P. T. Susilia Indah Synthetic Fiber Industries 13,7 % — P. T. Teijin Indonesia Fiber Corporation Tbk 13,7 % Yhteistyöhön osallistumattomat vientiä harjoittavat tuot- 20,8 %. tajat c ) T h a i m a a 51) Kaikkiaan neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoittautui ja toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kaksi näistä tuotta- jista oli keskenään etuyhteydessä. i) Normaaliarvo 52) 53) Normaaliarvo määritettiin johdanto-osan 24—29 kappa- leessa selostettua yleistä menetelmää käyttäen. Normaa- liarvo oli muodostettava laskennallisesti johdanto-osan 27 kappaleen c alakohdassa tarkoitettujen tuotetyyppien osalta sekä yhden yrityksen yhden sellaisen tuotetyypin osalta, jonka myynti kotimarkkinoilla ei ollut edustavaa verrattuna suuntautuvan viennin määrään. Kaikissa muissa tapauksissa normaa- liarvo määritettiin kotimarkkinoilla sovellettujen myynti- hintojen perusteella. yhteisöön saman tyypin Ilmoitettuja tuotantokustannuksia ja myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa, ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja normaaliarvojen muodosta- miseen. Yksi yhteistyössä toiminut yritys pyysi, että tiettyä tuote- tyyppiä ei otettaisi huomioon polkumyyntimarginaalia laskettaessa, koska sen kustannuksiin ja hintoihin oli lisäksi se pyysi sopivaksi vaikuttanut perustamisvaihe; katsottavan oikaisun tekemistä, jos tähän pyyntöön ei suostuttaisi. Yritys ei kuitenkaan tehnyt mitään ehdo- tusta sopivasta oikaisumäärästä. Koska kyseinen myynti edusti arvon perusteella laskettuna yli 59:ää prosenttia asianomaisen tuotteen kokonaisviennistä yhteisöön tutkimusajanjaksona, sen jättämistä pois polkumyynti- marginaalia koskevista laskelmista ei pidetty asianmukai- sena. L 16/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 ulottui perustamisvaihe tutkimusajanjaksoa Koska pidemmälle, tämän tuotannon osalta otettiin perusase- tuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon perus- tamisvaiheen lopun keskimääräiset tuotantokustan- nukset, jos niitä koskevat tiedot oli toimitettu ennen tarkastuskäyntejä ja kolmen kuukauden kuluessa tutki- muksen vireillepanosta. ii) Vientihinta Yhteistyössä toimineet neljä thaimaalaista vientiä harjoit- tavaa tuottajaa myivät asianomaista tuotetta yhteisön markkinoilla ainoastaan riippumattomille asiakkaille. Yritysten vientihinnat määritettiin johdanto-osan 30 kappaleessa kuvatun yleisen menetelmän mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. iii) Vertailu Oikaisuja tehtiin johdanto-osan 31 kappaleessa selos- tetun yleisen menetelmän mukaisesti kuljetus-, vakuu- tus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, tuonti- maksujen ja välillisten verojen, pakkauskustannusten, luottokustannusten, myynnin jälkeisten kustannusten, palkkioiden sekä alennusten ja hyvitysten erojen mukai- sesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. Kaikki neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysivät kaupan porrasta koskevan oikaisun tekemistä. Yhden tuottajan osalta pyynnön perusteita pidettiin kuitenkin epäasianmukaisina; toinen yritys ei puolestaan pystynyt osoittamaan sellaisia pysyviä ja selviä eroja eri kaupan portaiden toiminnoissa ja hinnoissa kotimarkkinoilla, jotka eivät olisi jo sisältyneet muihin pyydettyihin oikai- suihin. Yksikään vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään perustellut tyydyttävästi esittämänsä kaupan porrasta koskevan oikaisun määrää. Näin ollen kaupan portaiden erojen mukaisia oikaisuja tehty lainkaan tässä vaiheessa. ei Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi valuutan muun- tamiseen liittyvää oikaisua sillä perusteella, että viennin tutkimusajanjakson aikana laskutusvaluutan kurssi oli alentunut jatkuvasti suhteessa kirjanpidossa käytettyyn valuuttaan. Valuuttakurssissa todettiin kuitenkin tapahtu- neen tutkimusajanjaksona vaihteluja, eikä niinkään pitkän aikavälin muutoksia, mistä syystä pyyntö evättiin. 60) 61) 62) koska toimitetun teknisen avun ei osoitettu vaikuttavan hintoihin. iv) Polkumyyntimarginaali Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit määritettiin tutkit- tujen neljän vientiä harjoittavan tuottajan osalta johdanto-osan 32 kappaleessa selostetulla tavalla. Komission vakiintuneena käytäntönä on vahvistaa etuyhteydessä oleville yrityksille yksi painotettu keski- määräinen polkumyyntimarginaali. Tämä johtuu siitä, yksilöllisten polkumyyntimarginaalien määrittä- että rohkaista yrityksiä kiertämään polku- minen voisi myynnin vastaisia toimenpiteitä ja siten tehdä niistä tehottomia, koska keskenään etuyhteydessä olevilla tuot- tajilla olisi mahdollisuus ohjata yhteisöön suuntautuva vientinsä sen yrityksen kautta, jonka yksilöllinen polku- myyntimarginaali on alhaisin. Tämän käytännön mukai- sesti kahdelle samaan yhtymään kuuluvalle etuyhtey- tuottajalle määritettiin yksi yhteinen dessä olevalle polkumyyntimarginaali laskemalla ensin molemmille yrityskohtainen polkumyyntimarginaali ja määrittämällä tämän jälkeen näiden marginaalien painotettu keskiarvo. Yhteistyöhön osallistumisen todettiin olevan Thaimaassa erittäin laajaa (lähes 100 prosenttia). Thaimaata koskeva joka ilmaistiin prosent- jäännöspolkumyyntimarginaali, teina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihin- nasta, vahvistettiin tästä syystä johdanto-osan 35 kappa- leen a alakohdan mukaisesti eli korkeimman yhteistyössä toimineelle yritykselle määritetyn polkumyyntimargi- naalin suuruiseksi. 63) Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmais- tuna seuraavat: — Indo Poly (Thailand) Ltd 15,5 % — Teijin Polyester (Thailand) Ltd 36,6 % — Teijin (Thailand) Ltd 36,6 % 35,3 % — Tuntex (Thailand) Public Co. , Ltd Yhteistyöhön osallistumattomat vientiä harjoittavat tuot- 36,6 %. tajat E VAHINKO tullinpalautukseen liittyvää oikaisua Yksi yritys pyysi mutta esitti pyynnön liian myöhään eli lähes kaksi kuukautta kyselylomakkeiden palauttamiselle asetetun määräajan jälkeen. Yritys ei myöskään toimittanut kyse- lylomakkeessa pyydettyjä lainsäädännöllisiä asiakirjoja eikä osoittanut, että tullit oli tosiasiallisesti palautettu. Näin ollen oikaisua ei voitu tehdä. 64) Kolme yritystä pyysi oikaisun tekemistä yritysten oman henkilöstön antaman teknisen avun huomioon ottami- seksi. Nämä pyynnöt kuitenkin evättiin, koska kyseisestä teknisestä avusta ei säädetty lailla tai määrätty tarkastel- luissa myyntisopimuksissa, koska todisteita siitä, että kyse oli myynnin jälkeisistä kustannuksista, ei esitetty ja 1. Yhteisön tuotannonalan määritelmä Tiedossa olevia polyesterikatkokuitujen tuottajia on yhteisössä neljätoista. Yhdeksän niistä oli mukana tähän tutkimukseen johtaneen valituksen tekemisessä, mutta vain kahdeksan vastasi komission kyselylomakkeeseen. Lisäksi yksi näistä kahdeksasta tuottajasta ei vastannut komission lähettämiin, puutteellisia tietoja koskeviin kirjeisiin. Tämän vuoksi katsottiin, että kyseiset kaksi valitukseen osallistunutta yhteisön tuottajaa eivät toimi- neet yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Tämä huomioon ottaen voitiin todeta, että valituksen tehneiden seitsemän yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan osuus polyes- terikatkokuitujen koko tuotannosta yhteisössä oli tutki- musajanjaksona noin 85 prosenttia. 54) 55) 56) 57) 58) 59) 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/37 Tästä syystä katsotaan, että kyseiset seitsemän yhteisön tuottajaa muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Yhteistyössä toimineista yhteisön tuottajista käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteisön tuotannonala’. 2. Polyesterikatkokuitujen markkinat yhteisössä a) Yhteisön kulutus 65) Valitukseen osallistumattomat yhteisön tuottajat eivät toimittaneet tietoja myyntimääristään, joten seuraavassa taulukossa esitetyt yhteisön kulutusta koskevat luvut on laskettu yhteisön tuotannonalan tarkasteltavina olevista maista tulevan tuonnin määrän, muista yhteenlasketun myyntimäärän, kolmansista maista tulevaa tuontia koskevien Eurostat-tietojen ja yhteistyöhön osallistumattomien yhteisön tuottajien myyntimääriä koskevien arvioiden perusteella. Kulutus 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso Tonnia 454 470 t 518 328 t 585 164 t 578 967 t Indeksi (1996 — 100) 100 114 129 127 b) Polyesterikatkokuitujen tuonti yhteisöön asianomaisista maista i) Tuonnin kumulatiivinen arviointi 66) Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko asianomaisista maista peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuontia arvioitava kumulatiivisesti. Tutkimus osoitti seuraavaa: a) polkumyyntimarginaali ylitti jokaisen maan osalta vähimmäistason, kuten edellä osoitettiin; b) yksittäisistä maista tuodut määrät eivät olleet vähäpätöisiä verrattuna yhteisön kulutukseen; c) tuotujen polyesterikatkokuitujen ja yhteisön tuotteiden välisten kilpailuedellytysten ja tuotujen polyesterikatkokuitujen keskinäisten kilpailuedellytysten tarkastelu osoitti, että — kaikista viejämaista tuodut polyesterikatkokuidut ja yhteisössä tuotetut polyesterikatkokuidut ovat, kuten johdanto-osan 12 kappaleessa todetaan, samankaltaisia tuotteita, — kaikista viejämaista tuotuja polyesterikatkokuituja myytiin samoille asiakkaille samoja myynti- kanavia käyttäen, ja — kaikista viejämaista tuotuja polyesterikatkokuituja myytiin samankaltaisilla hinnoilla; d) asianomaiset viejämaat myivät polyesterikatkokuituja suoraan riippumattomille asiakkaille kuten tekstiilitehtaille ja tyynyjen ja peitteiden valmistajille sekä polyesterikatkokuitujen kauppiaille. Tutkimuksesta kävi ilmi, että yhteisön tuotannonala myi samankaltaista tuotetta samoja myynti- kanavia käyttäen ja samoille asiakasryhmille, vaikkakin niiden myynti suuntautui pääosin loppu- käyttäjille. Näin ollen todettiin, että asianomaisista maista tulevan tuonnin kumuloimiselle oli olemassa riittävästi perusteita. ii) Tuonnin määrä 67) Asianomaisista maista peräisin oleva tuonti kehittyi vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana seuraavasti: L 16/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 Tuonti tonneina Australia Indeksi (1996 — 100) Indonesia Indeksi (1996 — 100) Thaimaa Indeksi (1996 — 100) 1996 62 t 100 4 696 t 100 2 790 t 100 Yhteensä 7 549 t Indeksi (1996 — 100) 100 Lähde: Comext 2. iii) Asianomaisen tuonnin markkinaosuus 1997 1 248 t 2 007 12 238 t 261 3 093 t 111 16 579 t 220 1998 Tutkimusajanjakso 11 254 t 18 093 25 276 t 538 13 359 t 479 49 888 t 661 11 799 t 18 969 22 871 t 487 17 241 t 618 51 911 t 688 68) Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla. Markkinaosuus 1996 Australia Indeksi (1996 — 100) Indonesia Indeksi (1996 — 100) Thaimaa Indeksi (1996 — 100) Yhteensä Indeksi (1996 — 100) 0,01 % 100 1,03 % 100 0,61 % 100 1,66 % 100 1997 0,24 % 1 760 2,36 % 228 0,60 % 97 3,20 % 193 1998 Tutkimusajanjakso 1,92 % 14 052 4,32 % 418 2,28 % 372 8,53 % 513 2,04 % 14 903 3,95 % 383 2,98 % 485 8,97 % 540 Edellä olevista taulukoista ilmenevä kehityssuunta vahvistaa, että yhteisön markkinoille asianomai- tuonti kasvoi sekä absoluuttisesti että markkinaosuudeltaan jyrkästi. sista maista suuntautunut iv) Keskimääräinen tuontihinta 69) Asianomaisista maista tuotujen polyesterikatkokuitujen myyntihinnat yhteisön markkinoilla laskivat jatkuvasti vuodesta 1996 tutkimusajanjaksoon, kuten seuraavasta taulukosta ilmenee: Keskimääräisten tuonti- hintojen kehitys Indeksilukuina (1996 — 100) Australia Indonesia Thaimaa Yhteensä 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso 100 100 100 100 56 92 92 89 52 85 75 82 50 80 70 78 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/39 v) Hinnan alittavuus 70) Hinnan alittavuuden määrittämiseksi komissio tarkasteli tutkimusajanjaksoa koskevia tietoja. Hinnan alittavuus vahvistettiin vientihintaa ja yhteisön tuotannonalan veloittamia hintoja vertaamalla. Tarkasteltavina olleet yhteisön tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomien asiakkaiden maksamia hintoja, joita tarvittaessa oikaistiin vapaasti tehtaalla -tasolle, eli kuljetuskustannuksia ei otettu huomioon. Koska yhteisön tuotannonalan myynti suuntautui pääosin loppukäyttäjille, kun taas vientiä harjoittavien tuottajien myynti suuntautui sekä loppukäyttäjille että jälleen- ja tukkumyy- jille, tehtiin vientiä harjoittavien tuottajien myyntihintoihin (cif yhteisön rajalla -hintoihin) oikaisut kaupan portaan erojen ja maksetun tullin mukaisesti. Kaikkia hintoja verrattiin alennusten ja hyvi- tysten poissulkemisen jälkeen. Painotettuja keskimääräisiä hintoja verrattiin samankaltaisten polyesterikatkokuitujen osalta komis- sion kyselylomakkeessa selostetulla tavalla. Painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden margi- naali oli yhteisön tuotannonalan myyntihintojen keskiarvosta prosentteina ilmaistuna Indonesian osalta 34,7 prosenttia, Australian osalta 21 prosenttia ja Thaimaan osalta 32,7 prosenttia. 3. Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne a) Alustavat huomautukset 71) Vahinkoa koskeva tarkastelu kattaa ajanjakson vuodesta 1996 tutkimusajanjakson loppuun. Olisi huomattava, että kyseisenä ajanjaksona Korean tasavaltaan, Taiwaniin ja Valko-Venäjään sovellettiin polkumyyntitoimenpiteitä, mikä vaikutti yhteisön tuotannonalaan. b) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttö 72) 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso Tuotanto 312 917 t 330 577 t 322 403 t 315 917 t Indeksi (1996 — 100) 100 106 103 101 Kapasiteetti 384 500 t 376 800 t 358 300 t 359 400 t Indeksi (1996 — 100) 100 98 93 93 Kapasiteetin käyttöaste 81,38 % Indeksi (1996 — 100) 100 87,73 % 108 89,98 % 111 87,90 % 108 Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että yhteisön tuotannonalan tuotanto oli yleensä ottaen vakaa. 73) Kapasiteetin osalta olisi huomattava, että polyesterikatkokuitujen tuotantovälineitä käytetään myös sellaisten tuotteiden tuotannossa, joita tämä menettely ei koske, kuten touvi ja topsit. Sen johdosta polysterikatkokuitujen tuotantokapasiteetti määritettiin ottaen huomioon näiden eri tuotteiden polyesterikatkokuidut mukaan lukien, todellinen tuotanto. Kapasiteetin lasku oli näin tarkasteltuna 7 prosenttia. Tuotantokapasiteetin laskun voidaan katsoa johtuneen joidenkin yhteisön tuotannonalan tuotantolin- jojen ja -laitosten sulkemisesta tai niiden muuttamisesta kapasiteetin käyttöasteen lisäämiseksi sellaisten tuotteiden tuotantoon soveltuviksi, joita tämä tutkimus ei koske. 74) Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, tarkasteltavana olevana ajanjaksona 8 prosenttia. Käyttöasteen nousu on kuitenkin suoraa seurausta tuotantokapasi- teetin laskusta. tuotantokapasiteetin käyttöaste nousi L 16/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 c) Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä 75) Kuten seuraavasta taulukosta ilmenee, yhteisön tuotannonalan polyesterikatkokuitujen myynnin määrä yhteisön markkinoilla laski tarkasteltavana olevana ajanjaksona 6 prosenttia. Myynti 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso Indeksi (1996 — 100) 100 103 95 94 308 851 t 319 235 t 294 718 t 291 013 t Tämä kehitys osoittaa, että yhteisön tuotannonalan myynti ei seurannut kehitystä kulutuksessa, joka nousi tarkasteltavana olevana ajanjaksona 27 prosenttia, kuten edellä johdanto-osan 65 kappaleessa itse asiassa kulutuksen kehitystä osittain vain vuosina 1996—1997, selostetaan. Myynti seurasi jolloin kulutuksen kasvaessa 14 prosenttia myynti kasvoi 3 prosenttia. Tämän jälkeen myyntimäärät laskivat jatkuvasti tutkimusajanjaksoon asti. d) Keskimääräinen myyntihinta ja hintojen kehitys 76) Yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän asianomaisen tuotteen painotetut keskimää- räiset hinnat laskivat huomattavasti tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Kuten edellä olevasta taulu- kosta ilmenee, hinnat laskivat tuona aikana keskimäärin 11 prosenttia: Yhteisön tuotannonalan keskimääräisten hintojen kehitys 1996 Indeksi (1996 — 100) 100 1997 93 1998 Tutkimusajanjakso 93 89 Tutkimuksessa on ilmennyt, että polyesterikatkokuitujen hintoihin on vaikuttanut myös perusraaka- aineiden kuten puhtaan tereftaalihapon, dimetyylitereftalaatin ja glykolin hintakehitys; kyseiset perus- raaka-aineet muodostavat 60—70 prosenttia valmiin tuotteen tuotantokustannuksista. e) Markkinaosuus 77) Myynnin määrän ja yhteisön kulutuksen vertailu osoittaa, että yhteisön tuotannonalan markkina- osuus laski merkittävästi tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Kehitys ilmenee seuraavasta taulukosta: Markkinaosuus 1996 Indeksi (1996 — 100) 100 67,96 % 1997 61,59 % 91 1998 Tutkimusajanjakso 50,37 % 74 50,31 % 74 Yllä olevasta taulukosta ilmenee, että laskeva suuntaus jatkui koko tarkasteltavana olevan ajanjakson ajan. Vuosina 1996—1997 markkinaosuuden lasku oli tosin suhteellisen vähäistä, 6,4 prosenttiyk- sikköä. Sen sijaan vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana markkinaosuus laski huomat- tavasti eli 18 prosenttiyksikköä. f) Varastot 78) Varastot 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso Indeksi (1996 — 100) 100 93 122 122 30 084 t 28 033 t 36 801 t 36 780 t 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/41 Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, varastot lisääntyivät huomattavasti eli 22 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. g) Kannattavuus 79) Vuonna 1996 yhteisön tuotannonalan painotettujen keskimääräisten tappioiden osuus nettomyyn- nistä oli 4 prosenttia. Kannattavuus (%) 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso – 4,04 – 0,41 6,34 6,73 Yllä olevasta taulukosta ilmenee, että taloudellinen tilanne parani erityisesti vuoden 1998 aikana (6,34 prosentin voitto). Tilanteen paraneminen oli seurausta rakenneuudistuksista, joita yhteisön tuotantomenetelmien tehostamiseksi, sekä eräiden tuotantolinjojen tuotannonala oli joiden voittomarginaali on korkeampi. Edellä käytöstä sellaisten erikoistuotteiden valmistukseen, mainittua voittomarginaalia tarkasteltaessa on kuitenkin huomattava, että 10 prosentin voittoa pidetään vähimmäisvoittomarginaalina, jolla tämän tyyppinen tuotannonala voi säilyttää elinkelpoi- suutensa pitkällä aikavälillä. toteuttanut On myös mainittava, että tutkimusjakson aikana saavutettuun voittoon vaikutti pääosin erityisaloilla saavutettu tulos (18,85 prosenttia). Voitto jäi pienemmäksi kuitukangaskäyttöön (nk. non-woven) tarkoitettujen tavanomaisten kuitujen (0,86 prosenttia) ja onttojen kuitujen (1,37 prosenttia) osalta, joita tuodaan erityisen paljon yhteisöön. Tutkimuksessa ilmeni myös, että yhteisön tuotannonalan rakenneuudistusten johdosta myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset vähenivät 15,3 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusjakson välisenä aikana. On myös tärkeää huomioida, että perusraaka-aineiden hinnat laskivat merkittävästi tarkastel- tavana olevana ajanjaksona: tarkastuksen aikana käytettävissä olleiden tietojen mukaan tereftaali- hapon hinta laski tarkasteltavana olevana ajanjaksona 35,6 prosenttia ja glykolin hinta 14,3 prosenttia. Näiden raaka-aineiden hintojen laskun arvioitiin yhdessä vähentäneen polyesterikatkokui- tujen valmistuskustannuksia 31 prosenttia. Molempien edellä mainittujen tekijöiden eli myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksien vähenemisen sekä raaka-aineiden hintojen laskun vaikutuksesta tuotantokustannukset laskivat myyntihintoja nopeammin. Tämän seurauksena yhteisön tuotannonala alkoi jälleen tuottaa voittoa vuodesta 1998. Katsotaan, että voitot ovat nykyisellään suurimmat, mitä tuonnin aiheuttamat hintapaineet huomioon ottaen on mahdollista saavuttaa. Tuotannonalan tehokkuutta, jota jo on lisätty, ei voida enää lyhyellä aikavälillä parantaa. h) Investoinnit 80) Investoinnit (tuhatta ecua) 1996 17 652 Indeksi (1996 — 100) 100 1997 10 177 58 1998 Tutkimusajanjakso 19 508 111 15 980 91 Yhteisön tuotannonala teki tarkasteltavana olevana ajanjaksona vuosittain merkittäviä investointeja, mikä ilmenee edellä olevasta taulukosta. Olisi huomattava, että kyseiset huomattavat investoinnit on suurimmaksi osaksi tehty korvaaviin koneisiin osana yleistä rakenneuudistusohjelmaa. L 16/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 i) Työllisyys 81) Tuotantokapasiteetin jonkin asteisen laskun sekä rakenneuudistuksen takia työllisyys laski kyseisen tuotteen tuotannonalalla tarkasteltavana olevana ajanjaksona noin 20 prosenttia, kuten seuraavasta taulukosta ilmenee. Työllisyys Indeksi (1996 — 100) 1996 3 111 100 1997 2 817 91 1998 2 475 80 Tutkimusajanjakso 2 474 80 82) 83) 84) 85) 86) 87) 88) j) Yhteisön tuotannonalan tilannetta koskeva päätelmä Edellä esitetyssä tarkastelussa on ilmennyt, että eräät taloudelliset indikaattorit kuten kapasiteetti (– 7 prosenttia), myynnin määrä (– 6 prosenttia), myyntihinnat (– 11 prosenttia), markkinaosuus (– 26 prosenttia), varastot (+ 22 prosenttia), investoinnit (– 9 prosenttia) ja työllisyys (– 20 prosenttia) ovat kehittyneet kielteiseen suuntaan erityisesti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Samanaikaisesti tuotanto kasvoi vain vähän, yhdellä prosentilla. Tuotantokapasiteetin laskun seurauk- sena kapasiteetin käyttöaste nousi 8 prosenttia. Kannattavuus, joka oli vuosina 1996—1997 negatii- vista, muuttui vuonna 1998 ja tutkimusajanjaksolla positiiviseksi saavuttamatta kuitenkaan tasoa, jota voitiin pitää tyydyttävänä. Tutkimus osoitti myös, että yhteisön tuotannonala on kärsinyt huomattavista hintapaineista. Asian- omaisista maista peräisin olevan tuonnin osalta todettiin merkittävä hinnan alittavuus (keskimäärin 40 prosenttia). Edellä esitetyn tarkastelun ja erityisesti markkinaosuuden huomattavan laskun ja myyntihintojen laskun perusteella pääteltiin, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut vahinkoa, jota voidaan pitää merkittävänä. F SYY-YHTEYS 1. Johdanto Komissio tutki, oliko yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko aiheutunut Indonesiasta, Thaimaasta ja Australiasta peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös muut tekijät varmistaakseen, ettei muista tekijöistä aiheutuneen vahingon katsottaisi virheellisesti aiheutuneen tutkimuksen kohteena olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. 2. Yleistä Yhteisön toimielimet ovat äskettäin todenneet, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut vahinkoa useasta maasta, kuten Taiwanista ja Valko-Venäjältä, tulleesta polkumyynnillä tapahtuneesta tuon- nista tuotannonalan tilanne on näin ollen vireillä olevan tutkimuksen alusta lähtien ollut heikko, ja sen katsottiin olleen haavoittuva koko tarkasteltavana olevan ajanjakson ajan. 3. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus Vireillä olevassa tutkimuksessa on ilmennyt, että tuonti asianomaisista maista yhteisöön kasvoi huomattavasti, jopa seitsenkertaistui, tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Vuonna 1996 asianomai- sista maista tuotiin 7 549 tonnia polyesterikatkokuituja, kun tuonnin määrä tutkimusajanjaksona oli 51 911 tonnia. Mainitun tuontikehityksen johdosta asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi 1,66 prosentista vuonna 1996 8,97 prosenttiin tutkimusajanjaksona. Samana ajanjaksona mainitun tuonnin keskimääräiset myyntihinnat laskivat 22 prosenttia. Hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat 40 prosentilla. 89) Tämä kehitys tapahtui vaiheessa, jolloin yhteisön tuotannonala oli erityisen haavoittuva ja toipu- massa muista kolmansista maista pitkään jatkuneen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuk- sista. 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/43 90) 91) 92) Seurauksena oli tilanne, jossa yhteisön tuotannonala heikkeni entisestään, vaikka sen olisi pitänyt hyötyä hyvän kauppatavan mukaisen kaupan edellytysten palauttamisesta, kun muista kolmansista maista tulevaan tuontiin alettiin soveltaa polkumyyntitoimenpiteitä. Vahinkoa koskevassa tutkimuk- sessa havaittiin, kuten edellä on selostettu, että kyseisen tuotannonalan tilanne yleisesti ottaen heikkeni markkinaosuuden (– 26 prosenttia), myynnin määrän (– 6 prosenttia) ja myyntihintojen (– 11 prosenttia) laskiessa huomattavasti. On myös mainittava, että yhteisön tuotannonalan menetykset olivat suuria niiden polyesterikatkokui- tutyyppien osalta, joita tuodaan pääosin asianomaisista maista. Kudontaan tarkoitettujen polyesteri- katkokuitujen tuonnin osuus asianomaisten maiden polyesterikatkokuitujen kokonaistuonnista on nimittäin 50 prosenttia ja tavanomaisten kuitukangaskäyttöön tarkoitettujen kuitujen (nk. non- woven) osuus on 29 prosenttia. Näiden tuotetyyppien osalta yhteisön tuotannonala saavutti 3,1 prosentin ja 0,86 prosentin voiton, kun erikoistuotteiden osalta, joiden tuonti oli vähäisempää, voitto oli noin 18,85 prosenttia. Tämä on merkittävää erityisesti siksi, että tuodut ja yhteisön tuotannonalan valmistamat polyesteri- katkokuidut ovat samankaltaisia tuotteita, joita myydään yhteisön markkinoilla samojen myyntikana- vien kautta. Näin ollen sillä, että markkinoilla oli kasvava määrä asianomaisista maista polkumyyn- nillä tuotuja polyesterikatkokuituja, on ollut merkittävä vaikutus kyseisiin markkinoihin yleensä. Koska markkinat ovat lisäksi avoimet, asianomaisista maista tuotujen polyesterikatkokuitujen alhai- silla hinnoilla, jotka olivat kaikkien yhteisön markkinoiden potentiaalisten asiakkaiden tiedossa, on ollut huomattava vaikutus yhteisön tuotannonalan hintatasoon. 93) Edellä esitetyn perusteella todettiin, että polkumyynnillä tapahtuneella halpatuonnilla on ollut merkittävä kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. 4. Muiden tekijöiden vaikutus a) Kulutuksen kehitys 94) Kuten edellä johdanto-osan 65 kappaleessa todettiin, kulutus yhteisön markkinoilla kasvoi 27 prosenttia vuodesta 1996 tutkimusajanjaksoon, mikä osoittaa polyesterikatkokuitujen markkinoiden kasvaneen voimakkaasti. Näin ollen ei voida katsoa, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko olisi johtunut kulutuksen kehityksestä. b) Polyesterikatkokuitujen tuonti muista kolmansista maista 95) Polyesterikatkokuitujen kokonaistuonti yhteisön markkinoille muista maista kuin Indonesiasta, Thai- maasta ja Australiasta kehittyi seuraavasti: Tuonti 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso Taiwan, Etelä-Korea (1) 38 541 t 58 198 t 102 636 t 103 441 t Indeksi (1996 — 100) 100 Valko-Venäjä (2) Indeksi (1996 — 100) 4 463 t 100 153 243 t 5 268 35 t 1 271 19 t 0 Muut maat 60 084 t 78 100 t 81 109 t 76 155 t Indeksi (1996 — 100) 100 130 135 127 Muu tuonti yhteensä 103 088 t 136 541 t 183 780 t 179 615 t Indeksi (1996 — 100) 100 Erotus vuositasolla 132 + 32 % 178 + 35 % 174 – 2 % (1) Taiwanista peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuontiin on sovellettu 13 prosentin lopullista polkumyyntitullia syyskuusta 1993 lähtien. Koreasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuontiin on sovelletettu 4,8 prosentin lopullista polkumyyntitullia elokuusta 1999 lähtien. (2) Valko-Venäjältä peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuontiin on sovelletettu 43,5 prosentin lopullista polkumyyntitullia heinäkuusta 1996 lähtien. L 16/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 Keskimääräisten tuonti- hintojen kehitys Indeksilukuina (1996 — 100) Taiwan, Etelä-Korea Valko-Venäjä Muut maat 1996 100 100 100 (Muu tuonti) yhteensä 100 1997 1998 Tutkimusajanjakso 95 84 90 91 83 75 88 83 77 75 86 79 96) On korostettava, että kahta suurta viejämaata, Taiwania ja Etelä-Koreaa, koskeva tukien vastainen tutkimus pantiin vireille rinnakkain tämän tutkimuksen kanssa. Tukien vastaisessa tutkimuksessa on todettu, että Etelä-Koreasta tuleva tuonti ei tapahtunut vientituella. Ilmeni kuitenkin, että Taiwanista tuleva tuettu tuonti yhdessä nyt tarkasteltavista maista tulevan tuonnin kanssa myötävaikuttivat yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Etelä-Korean ja Taiwanin tuontihintojen kehityksen tarkastelu osoitti, että myös ne olivat lisänneet yhteisön hintoihin kohdistuvaa painetta. Käytettävissä olevien tietojen perusteella voidaan todeta, että näistä maista tulevan tuonnin keskihinnat vaihtelivat tässä menettelyssä tarkasteltavina olevien maiden soveltamien hintojen ja yhteisön tuotannonalan hintojen välillä. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin osalta todettiin, että mainitun tuonnin vähäisyys sekä yhteisön tuotan- nonalan hintatasoa vastaavat hinnat osoittavat, että kyseinen tuonti ei ole myötävaikuttanut yhteisön markkinoilla havaittuun hintatason laskuun. Edellä mainitun perusteella ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että Etelä-Koreasta ja Taiwanista tapahtunut yhteisöön suuntautunut tuonti on vaikuttanut yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Kun otetaan huomioon mainitun tuonnin taso ja hinnat, on todettava, että kyseinen tuonti ei kuitenkaan poista asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. c) Vienti ja muu yhteisön tuotannonalan toiminta 97) Viennillä kolmansiin maihin on aina ollut yhteisön tuotannonalan toiminnassa vähäinen osuus. Vuonna 1996 sen osuus kokonaismyynnistä oli 9 prosenttia, mutta tutkimusajanjakson aikana se laski 5 prosentin tasolle. Viennin määrät ilmenevät seuraavasta taulukosta: Vienti 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso 27 649 t 29 200 t 16 300 t 14 854 t Indeksi (1996 — 100) 100 106 59 54 Yhteisön tuotannonalan vientimyynti tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla. Tätä myyntiä voidaan kuitenkin pitää vähäisenä yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantoon verrattuna. Näin ollen mahdollisella vientimyynnin vähentymisestä aiheutuneella tuotannon vähentymisellä on ollut hyvin vähäinen vaikutus aiheutuneeseen vahinkoon. lähes puoliintui 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/45 98) On väitetty, että tuonti on kasvanut aikana, jolloin yhteisön tuotannonala vähensi tuotantokapasi- teettiaan 7 prosenttia; tämä vastaa merkittävää osaa tuonnin määrästä, minkä vuoksi tuontia olisi ollut pakko lisätä, jotta kysyntään olisi pystytty vastaamaan. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että yhteisön tuotannonalalla on edelleen käyttämätöntä kapasiteettia. Lisäksi kapasiteetin lasku vastaa suurin piirtein vain noin puolta asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin kasvusta. Lisäksi tutkimuksessa on ilmennyt, että kapasiteetin lasku oli seurausta eräiden tuotantolaitosten sulkemisesta tai niiden muuttamisesta muiden tuotteiden tuotantoon soveltuviksi sen vuoksi, että niiden toiminta ei ollut taloudellisesti kannattavaa alhaisilla hinnoilla tapahtuneen tuonnin vuoksi. Mikäli toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön nyt tarkasteltavana olevassa tapauksessa, tuotantolaitosten sulkemisia voisi olla odotettavissa lisää. Toisaalta, jos hyvän kauppatavan mukaisen kaupan edelly- tykset palautettaisiin, yhteisön tuotannonala voisi tulevaisuudessa saavuttaa yhteisön markkinoilla suuremman markkinaosuuden, kun otetaan huomioon sen aiemmat tulokset ja se, että tietyt tuotan- tolinjat voidaan muuntaa takaisin polyesterikatkokuitutuotteiden tuotantoon sopiviksi. 5. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät 99) Ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että muut tekijät kuin asianomaisista maista yhteisöön suuntautunut tuonti ja erityisesti muista kolmansista maista tapahtuva tuonti, joka on rinnakkaisen tukien vastaisen menettelyn kohteena, on vaikuttanut yhteisön tuotannonalan vaikeaan asemaan. Asianomaisista maista tapahtuvan tuonnin merkittävällä kasvulla sekä huomattavalla hintojen laskulla ja hinnan alittavuudella oli kuitenkin merkittävä kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Näin ollen pääteltiin, että mainitusta tuonnista on erikseen tarkasteltuna aiheutunut yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. G YHTEISÖN ETU 1. Johdanto 100) Lopullisia päätelmiä varten komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyt- ja perusasetuksen 21 töönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tämän vuoksi artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio tarkasteli toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin menettelyn osapuoliin. 2. Yhteisön tuotannonalan etu 101) Yhteisön tuotannonala on jo melkein vuosikymmenen kärsinyt polyesterikatkokuidun polkumyyn- nillä tapahtuvasta tuonnista. Mahdollisesti käyttöön otettavien polkumyyntitoimenpiteiden tavoit- teena on palauttaa terve kilpailu yhteisön markkinoilla yhteisön tuottajien ja kolmansien maiden vientiä harjoittavien tuottajien välille. Yhteisön tuotannonala on ponnistellut huomattavasti tuottavuutensa parantamiseksi viime vuosina pyrkien alentamaan tuotantokustannuksiaan ja parantamaan kilpailukykyään näillä hintaherkillä markkinoilla. Se on toteuttanut erityisiä rationalisointitoimia tutkimusajanjaksona. Esimerkkinä mainittakoon, että eräs yhteisön tuottaja sulki kaksi tuotantolaitosta kustannusten alentamiseksi ja tuottavuutensa parantamiseksi. Ottaen huomioon yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon luonteen ja erityisesti sen, että tuotannonalan toipuminen muun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamasta vahingosta estyi, komissio katsoo, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne tulee hyvin todennäköisesti heikkenemään entisestään. Tämä voisi merkitä työllisyyden heikkenemistä lopulta johtaa yhteisön tuottajien määrän vähenemiseen. entisestään ja voisi Lisäksi yhteisön tuotannonalan meneillään olevat rakenneuudistustoimenpiteet osoittavat, että se ei ole halukas luopumaan tästä tuotantolohkosta etenkään kun markkinat ovat voimakkaassa kasvussa. Tämän vuoksi polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi yhteisön tuotannonalan edun mukaista. L 16/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 3. Vaikutus yhteisön tuojiin ja käyttäjiin 102) Komissio lähetti kyselylomakkeet yhdelletoista tiedossa olevalle tuojalle, jotka eivät olleet etuyhtey- dessä asianomaisten maiden vientiä harjoittaviin tuottajiin, sekä neljälletoista polyesterikatkokuitujen yhteisön käyttäjälle. Yksikään tuojista ei vastannut komission tämän tutkimuksen aikana lähettämään kyselylomakkeeseen, mutta vastauksia saatiin kolmelta käyttäjältä. Myös kaksi käyttäjäjärjestöä esitti tätä menettelyä koskevia vastauksia. lainkaan valmista tietyn tyyppistä polyesterikatkokuitua, 103) Kolmen käyttäjäyrityksen toimittamien tietojen tarkastelussa ilmeni, että ainoastaan yksi näistä oli tuonut polyesterikatkokuituja tässä menettelyssä tarkasteltavista maista. Tämä käyttäjä väitti, että jota käyttäjä yhteisön tuotannonala ei tarvitsee lopputuotteensa valmistuksessa, ja että tämän vuoksi polkumyyntitoimenpiteiden käyt- töönotto heikentäisi sen tuottavuutta. Komissio kuitenkin totesi mainitun käyttäjän tuoman polyeste- rikatkokuidun kuvauksen perusteella, että ainakin kolme valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa tarjoaa kyseistä tuotetta yhteisön markkinoilla. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei kuiten- kaan missään tapauksessa estäisi kyseisen tuotteen tuontia yhteisöön, vaan ainoastaan palauttaisi hyvän kauppatavan mukaisen kaupan edellytykset. Näin ollen katsottiin, että käyttäjän esittämää väitettä ei voida hyväksyä. Koska käyttäjät eivät esittäneet muuta näyttöä siitä, että polkumyyntitoimenpiteistä aiheutuisi niiden liiketoiminnalle haittaa, muita tarkasteluja ei suoritettu. 104) Yksi yhteisön käyttäjäjärjestö pyysi, että tietyn tyyppiset polyesterikatkokuidut, joita yhteisön tuotan- nonala ei sen mukaan valmista, jätettäisiin tarkastelun ulkopuolelle. Tätä väitettä ei kuitenkaan perusteltu riittävillä teknisillä tiedoilla. Komissio ei näin ollen voinut todeta väitteen paikkansapitä- vyyttä. 105) Edellä sanotun perusteella voidaan päätellä, että käyttäjien tilanne ei huonontuisi merkittävästi, jos ollenkaan, mikäli asianomaisista maista peräisin olevaan polyesterikatkokuitujen tuontiin sovellettai- siin polkumyyntitoimenpiteitä. 4. Päätelmä 106) Erityisesti edellä esitettyjen tosiasioitten ja huomioiden perusteella sekä yhteisön tuotannonalan ja kyseisen tuotteen käyttäjien esittämien väitteiden tutkimisen jälkeen katsottiin, että ei ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön Indonesiasta, Australiasta ja Thaimaasta tulevaa tuontia koskevia toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa tasapuolisiin hinnoittelukäytäntöihin perustuvat kilpailuedellytykset ja estää vahingon aiheutuminen yhteisön tuotannonalalle. H VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET 107) Jotta kyseisestä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi lisävahinkoa ennen tutkimuksen päättämistä, olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet. Nämä toimenpiteet olisi toteutettava arvotullien muodossa. 1. Vahingon korjaava taso 108) Väliaikaisten tullien tasoa määrittäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittava tullin määrä. Tässä yhtey- dessä olisi huomattava, että kaikille samankaltaisen tuotteen eri tyypeille lasketut hinnan alittavuuden marginaalit olivat huomattavasti vastaavia polkumyyntimarginaaleja korkeampia. Tästä johtuen myös vahingon poistava taso olisi prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta ilmaistuna korkeampi kuin vastaavat vientiä harjoittaville tuottajille vahvistetut polkumyyntimarginaalit. Tässä yhteydessä on huomattava, että vahingon poistava taso määritetään vientihinnan ja yhteisön tuottajien tuotanto- kustannusten erotuksena, johon lisätään se voiton määrä, joka voidaan olettaa saatavan, jos polku- myyntiä ei esiinny; hinnan alittavuuden marginaali määritetään käyttäen samoja vientihintoja, mutta alempaa yhteisön tuotannonalan todellista myyntihintaa. 2. Väliaikaiset toimenpiteet 109) Koska polkumyyntimarginaalit todettiin kaikissa tapauksissa hinnanalittavuuden marginaaleja alhai- semmiksi ja näin ollen tässä tarkastelussa myös vahingon poistavaa tasoa alhaisemmiksi, olisi väliaikaisen tullit vahvistettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti todettujen polku- myyntimarginaalien tasoiseksi. 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/47 110) Rinnakkaisen tukien vastaisen menettelyn huomioon ottaen on kuitenkin todettava, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1) (jäljempänä ’tukien vastainen perusasetus’) 24 artiklan 1 kohdan ja perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti mihinkään tuotteeseen ei voida samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja polkumyynnistä tai vientituen myöntämisestä aiheutu- neen saman tilanteen korjaamiseksi. Tässä tutkimuksessa todettiin, että olisi otettava käyttöön Indonesiasta ja Thai- väliaikainen polkumyyntitulli maasta, ja näin ollen on määritettävä, johtuvatko tuki- ja polkumyyntimarginaalit samasta tilanteesta ja missä määrin. tuotaessa asianomaista tuotetta Australiasta, 111) Rinnakkaisessa tukien vastaisessa menettelyssä todettiin muun muassa, että Indonesian ja Thaimaan osalta myönnetyt tuet alittivat vähimmäistason, joten tasoitustulleja ei tule näin ollen ottaa käyttöön. 112) Australian osalta ehdotettiin tukien vastaisen perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti väliaikaisen tasoitustullin käyttöönottoa tuen määrän tasoisena, jonka todettiin olleen vahinkomargi- naalia alhaisempi. Australian osalta kaikkien tutkittujen tukijärjestelmien todettiin olevan tukien vastaisen perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaista vientitukea. Tuet vaikuttavat australialaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintoihin ja johtavat näin ollen polkumyyntimargi- naalin kasvuun. Toisin sanoen ainoalle yhteistyössä toimineelle australialaiselle tuottajalle vahvistettu väliaikainen polkumyyntimarginaali aiheutuu osittain vientitukien olemassaolosta. Tässä tilanteessa ei pidetä asianmukaisena, että käyttöön otettaisiin väliaikaisesti vahvistettuja tuki- ja polkumyyntimargi- naaleja täysimääräisesti vastaavat tasoitus- ja polkumyyntitullit. Näin ollen väliaikaista polkumyynti- tullia on tarpeen oikaista, jotta se vastaisi sitä todellista polkumyyntimarginaalia, joka on jäljellä, kun vientitukien vuoksi käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullien vaikutus on otettu huomioon. 113) Edellä todetun perusteella väliaikaiset tullit ovat prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraavat: Maa Yritys Australia Kaikki yritykset Indonesia P. T. Indorama Synthetics Tbk P. T. Panasia Indosyntec P. T. GT Petrochem Inustries Tbk P. T. Susilia Indah Synthetic Fiber Industries P. T. Teĳin Indonesia Fiber Corporation Tbk Kaikki muut yritykset Thaimaa Indo Poly (Thailand) Ltd Tuntex (Thailand) Public Co. , Ltd Kaikki muut yritykset Tulli (%) 13,6 5,2 14,8 13,7 13,7 13,7 20,8 15,5 35,3 36,6 114) Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset tullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat sen aikana mainittujen yritysten osalta vallinnutta tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin maanlaajuisia ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellet- tavia tulleja) yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten, ja näin ollen tarkkaan määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Minkä tahansa muun yrityksen (mukaan lukien etuyhteydessä olevat yritykset), jota ei ole mainittu erikseen nimineen ja osoitteineen tämän asetuksen artiklaosassa, tuottamiin tuotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. (1) EYVL L 288, 21. 10. 1997, s. 1. L 16/48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 115) Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimen muutoksesta tai uuden tuotanto- tai myyntiyksikön perustamisesta johtuvat) on toimitettava viipymättä komissiolle (1), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai uuteen tuotanto- tai myyntiyksik- köön mahdollisesti ja vientimyynnin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- muutoksia. Komissio muuttaa tätä asetusta tarvittaessa neuvoa antavaa komiteaa kuultuaan saattaak- seen ajan tasalle luettelon niistä yrityksistä, joihin yksilöllisiä tulleja voidaan soveltaa. I LOPPUSSÄÄNNÖKSET 116) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jossa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat alustavia ja niitä voidaan joutua muuttamaan mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli CN-koodiin 5503 20 00 kuuluvien Australiasta, Indo- nesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien karstaamattomien, kampaamattomien tai muuten kehruuta varten käsittelemättömien polyesteriä olevien synteettikatkokuitujen tuonnissa. Australiaan sovellettavaa väliaikaista polkumyyntitullia on oikaistu, 2. jotta se vastaisi sitä todellista polkumyyntimarginaalia, joka on jäljellä, kun (komission asetuksessa (EY) N:o 123/2000) (2) väliaikaisesti määritetty tasoitustulli on otettu käyttöön. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen tulli on seuraavien 3. yritysten tuotteiden osalta seuraava: Tulli (%) 13,6 Taric-lisäkoodi — 5,2 A051 14,8 A052 13,7 A053 13,7 A054 Maa Yritys Australia Kaikki yritykset Indonesia P. T. Indorama Synthetics Tbk Graha Irama, 17th floor JI. H. R. Rasuna Said Blok X-1 Kav. 1-2 Box 3375 Jakarta 12950 P. T. Panasia Indosyntec Jl. Garuda 153/74 Bandung 40184 P. T. GT Petrochem Industries Tbk Exim Melati Building, 9th floor JI. M. H. Thamrin Kav. 8-9 Jakarta 10230 P. T. Susilia Indah Synthetic Fiber Industries Jl. Kh. Zainul Arifin Kompleks Ketapang Indah Blok B 1 No 23 Jakarta 11140 (1) Euroopan komissio Kauppapolitiikan pääosasto (Trade) Linja C DM 24 — 8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel (2) Ks. tämän virallisen lehden sivu 3. 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/49 Maa Yritys Thaimaa P. T. Teijin Indonesia Fiber Corporation Tbk 5th floor Mid Plaza 1 Jl. Jend. Sudiman Kav. 10-11 Jakarta 10220 Kaikki muut yritykset Indo Poly (Thailand) Ltd 35/8 MOO 4, Tambol Khunkeaw Amphur Nakhonchaisri Nakornpathom 73120 Thailand Tuntex (Thailand) Public Co. , Ltd Room 1812, 18th floor 54 Sukhumvit 21 Road (Soi Asoke) Klongtoey, Wattana Bangkok 10110 Kaikki muut yritykset Tulli (%) 13,7 20,8 15,5 Taric-lisäkoodi A055 A999 A056 35,3 A057 36,6 A999 4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliai- 5. kaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. 2 artikla Rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää komissiolta saada tulla kuulluiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomau- tuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta. Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan. 3 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 20 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Pascal LAMY Komission jäsen


title: Regolamento (CE) n. 126/2000 della Commissione, del 20 gennaio 2000, che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali e delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: L 16/52 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 21. 1. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 126/2000 DELLA COMMISSIONE del 20 gennaio 2000 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali e delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), in particolare l'articolo 13, paragrafo 2, (1) (2) (3) considerando che, a norma dell'articolo 13 del regola- mento (CEE) n. 1766/92, la differenza fra i corsi o i prezzi dei prodotti di cui all'articolo 1 di detto regola- mento ed i prezzi di detti prodotti nella Comunità può essere coperta da una restituzione all'esportazione; considerando che le restituzioni debbono essere fissate prendendo in considerazione gli elementi di cui all'arti- colo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95 della Commis- sione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio in relazione alla concessione delle restituzioni all'esportazione e le misure da adottare in caso di turba- tive nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2513/98 (4); considerando che, per quanto riguarda le farine, le semole e i semolini di grano o di segala, la restituzione applicabile a questi prodotti deve essere calcolata tenendo conto della quantità di cereali necessaria per la fabbricazione dei prodotti considerati; che dette quantità sono state fissate nel regolamento (CE) n. 1501/95; (4) (5) (6) (7) considerando che la situazione del mercato mondiale o le esigenze specifiche di certi mercati possono rendere necessaria la differenziazione della restituzione per certi prodotti, a seconda della loro destinazione; considerando che la restituzione deve essere fissata almeno una volta al mese; che essa può essere modifi- cata nel periodo intermedio; considerando che l'applicazione di dette modalità alla situazione attuale dei mercati nel settore dei cereali e, in particolare, ai corsi o prezzi di detti prodotti nella Comunità e sul mercato mondiale conduce a fissare la restituzione agli importi elencati in allegato; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni all'esportazione, come tali, dei prodotti di cui all'articolo 1, lettere a), b) e c) del regolamento (CEE) n. 1766/ 92, ad eccezione del malto, sono fissate agli importi di cui in allegato. Il presente regolamento entra in vigore il 21 gennaio 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 20 gennaio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. 21. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 16/53 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 20 gennaio 2000, che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali, delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala Codice prodotto Destinazione (1) (EUR/t) Ammontare delle restituzioni Codice prodotto Destinazione (1) (EUR/t) Ammontare delle restituzioni — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (1) Per le destinazioni seguenti: i paesi terzi, 01 tutti 02 altri paesi terzi, 03 Svizzera, Liechtenstein. — 0 — 23,50 0 57,50 0 — 19,00 0 — — — 28,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 46,00 42,75 39,50 36,50 34,25 — — 87,00 68,50 — 15,00 (2) 13,40 (2) — 15,00 (2) — (2) Se tale prodotto contiene semole agglomerate, nessuna restituzione è concessa. NB: Le zone sono quelle definite dal regolamento (CEE) n. 2145/92 della Commissione (GU L 214 del 30. 7. 1992, pag. 20) modificato


title: Ψήφισμα του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με τις νήσους Μολούκες στην Ινδονησία

eurovoc_concepts:
Moluccas
crime against humanity
democracy
forced migration
human rights
humanitarian aid
refugee
religious conflict
violence

text: C 304/212 Πε΄µπτη, 20 Ιανουαρίου 2000 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 24. 10. 2000 καλει΄ την κυβε΄ρνηση του Τσαντ και τη διεθνη΄ κοινοπραξι΄α να µην προχωρη΄σουν στο ε΄ργο α΄ντλησης πετρε- 4. λαι΄ου σε περι΄πτωση που η εκτι΄µηση της ∆ιεθνου΄ς Τρα΄πεζας ει΄ναι αρνητικη΄· συνιστα΄ ε΄νθερµα στην ΕΤΕ να µη συνεισφε΄ρει στη χρηµατοδο΄τηση του ε΄ργου µε τα προγραµµατισµε΄να 44 5. εκατ. ευρω΄ πιστω΄σεων προς το Καµερου΄ν και το Τσαντ βα΄σει της Συ΄µβασης του Λοµε΄, εκτο΄ς εα΄ν κρι΄νει ο΄τι ε΄χουν ικανοποιηθει΄ οι κοινωνικε΄ς και περιβαλλοντικε΄ς ανησυχι΄ες· καλει΄ τις κυβερνη΄σεις του Τσαντ και του Καµερου΄ν και τη διεθνη΄ κοινοπραξι΄α, σε περι΄πτωση θετικη΄ς εκτι΄- 6. µησης απο΄ τη ∆ιεθνη΄ Τρα΄πεζα, να παρα΄σχουν µεταξυ΄ α΄λλων τις ακο΄λουθες εγγυη΄σεις: ( προστασι΄α των αυτοχθο΄νων λαω΄ν και τη χορη΄γηση επαρκου΄ς αποζηµι΄ωσης των εκτοπισµε΄νων τοπικω΄ν πληθυ- σµω΄ν µε αυστηρο΄ σεβασµο΄ των ανθρω΄πινων δικαιωµα΄των· ( αυστηρο΄τατους κανο΄νες προστασι΄ας του περιβα΄λλοντος, µεταξυ΄ των οποι΄ων ο΄σον αφορα΄ την προ΄ληψη της διαρροη΄ς πετρελαι΄ου, τη χα΄ραξη της διαδροµη΄ς του αγωγου΄, την ποιο΄τητα του ατµοσφαιρικου΄ αε΄ρα, τον ε΄λεγχο των ασθενειω΄ν και την προ΄ληψη ατυχηµα΄των· ( τοπικη΄ επανεπε΄νδυση ικανου΄ µεριδι΄ου των εσο΄δων απο΄ το ε΄ργο· αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει το παρο΄ν ψη΄φισµα στην Επιτροπη΄, τις κυβερνη΄σεις των κρατω΄ν 7. µελω΄ν, τις κυβερνη΄σεις και τα κοινοβου΄λια του Τσαντ και του Καµερου΄ν, καθω΄ς και στη ∆ιεθνη΄ Τρα΄πεζα. 12. Κατα΄σταση στις Μολου΄κες Νη΄σους (Ινδονησι΄α) B5-0034, 0054, 0059, 0071 και 0073/2000 Ψη΄φισµα του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε τις νη΄σους Μολου΄κες στην Ινδονησι΄α Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, ( υπενθυµι΄ζοντας τα προηγου΄µενα ψηφι΄σµατα΄ του σχετικα΄ µε την Ινδονησι΄α, ( υπενθυµι΄ζοντας το ψη΄φισµα΄ του της 7ης Οκτωβρι΄ου 1999 σχετικα΄ µε τις νη΄σους Μολου΄κες (1), ( υπενθυµι΄ζοντας τις δηλω΄σεις στις οποι΄ες προε΄βη, εξ ονο΄µατος της ΕΕ, τον Ιου΄λιο και το Σεπτε΄µβριο του 1999, η Προεδρι΄α της ΕΕ σχετικα΄ µε την Ινδονησι΄α, ( υπενθυµι΄ζοντας τον κανονισµο΄ (ΕΚ) αριθ. 2158/1999 του Συµβουλι΄ου της 11ης Οκτωβρι΄ου 1999 σχετικα΄ µε την απαγο΄ρευση προµη΄θειας στην Ινδονησι΄α εξοπλισµου΄ ο οποι΄ος θα µπορου΄σε να χρησιµοποιηθει΄ για εσωτερικη΄ καταστολη΄, Α. Β. Γ. ∆. λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι το ψη΄φισµα του Οκτωβρι΄ου 1999 αναφερο΄ταν στην επιδει΄νωση της κατα΄στασης στις Μολου΄κες ο΄που ανα΄µεσα στο Νοε΄µβριο του 1998 και το Σεπτε΄µβριο του 1999 πολλε΄ς εκατοντα΄δες α΄τοµα πε΄θαναν και δεκα΄δες χιλια΄δες α΄τοµα εγκατε΄λειψαν τα σπι΄τια τους, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι η νε΄α ινδονησιακη΄ κυβε΄ρνηση φαι΄νεται να επιθυµει΄ ειλικρινα΄ να προωθη΄σει τη δηµο- κρατι΄α και το σεβασµο΄ των δικαιωµα΄των του ανθρω΄που σε ολο΄κληρη τη χω΄ρα και ο΄τι ε΄χει η΄δη λα΄βει συγκε- κριµε΄να µε΄τρα για το σκοπο΄ αυτο΄, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι δυστυχω΄ς, παρο΄λα αυτα΄, η κατα΄σταση στις Μολου΄κες επιδεινω΄θηκε ακο΄µη περισσο΄- τερο, ο΄τι χα΄θηκαν πολλε΄ς χιλια΄δες ζωε΄ς περι΄ την αλλαγη΄ του αιω΄να, ο΄τι τραυµατι΄στηκαν πολλε΄ς χιλια΄δες α΄τοµα και ο΄τι για α΄λλη µια φορα΄ δεκα΄δες χιλια΄δες α΄τοµα κατε΄φυγαν σε γειτονικε΄ς νη΄σους και αναζη΄τησαν καταφυ΄γιο σε στρατο΄πεδα προσφυ΄γων, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι αυτη΄ η συ΄γκρουση ε΄χει οικονοµικε΄ς, εθνοτικε΄ς και θρησκευτικε΄ς συνιστω΄σες που οφει΄λονται στις µακροπρο΄θεσµες επιπτω΄σεις της µεταναστευτικη΄ς πολιτικη΄ς του προηγου΄µενου καθεστω΄τος του Σουχα΄ρτο καθω΄ς και στη γενικη΄ οικονοµικη΄ παραµε΄ληση της περιοχη΄ς, παρα΄γοντες που επιδει΄νωσαν τις συγκρου΄σεις µεταξυ΄ της αρχικη΄ς χριστιανικη΄ς πληθυσµιακη΄ς οµα΄δας και µιας αναπτυσσο΄µενης µουσουλµανι- κη΄ς πληθυσµιακη΄ς οµα΄δας, συµπεριλαµβανοµε΄νων πολλω΄ν µεταναστω΄ν, (1) Κει΄µενα που εγκρι΄θηκαν της ηµεροµηνι΄ας αυτη΄ς, σηµει΄ο 4. 24. 10. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 304/213 Πε΄µπτη, 20 Ιανουαρίου 2000 καταδικα΄ζει τις σφαγε΄ς που υπε΄στη ο α΄µαχος πληθυσµο΄ς των Μολουκω΄ν καθω΄ς και την υποδαυ΄λιση του 1. θρησκευτικου΄ µι΄σους στην οποι΄α προε΄βη µε τα λο΄για του ο Προ΄εδρος της Νοµοθετικη΄ς Συνε΄λευσης· επικρι΄νει το γεγονο΄ς ο΄τι η ΕΕ, µε΄χρι ση΄µερα, υπη΄ρξε υπερβολικα΄ διστακτικη΄ ως προς την α΄σκηση πολιτικη΄ς 2. πι΄εσης και την παροχη΄ ανθρωπιστικη΄ς βοη΄θειας, παρα΄ τη σχετικη΄ ε΄κκληση που απηυ΄θυνε το Κοινοβου΄λιο τον Οκτω΄βριο· ζητει΄ απο΄ τη διεθνη΄ κοινο΄τητα να ενεργοποιηθει΄ προκειµε΄νου να στηρι΄ξει την ινδονησιακη΄ κυβε΄ρνηση στις 3. προσπα΄θειε΄ς της να περιορι΄σει τη βι΄α και να αποκαταστη΄σει τα δικαιω΄µατα του ανθρω΄που στις Μολου΄κες· επισηµαι΄νει τις δεσµευ΄σεις που ανε΄λαβαν ο ινδονη΄σιος Προ΄εδρος Abdurrahman Wahid και η κυβε΄ρνηση΄ 4. του να διασφαλι΄σουν την πλη΄ρη προστασι΄α του λαου΄ των Μολουκω΄ν και εµµε΄νει στην επει΄γουσα ανα΄γκη ο ινδο- νησιακο΄ς στρατο΄ς να συµµορφωθει΄ αυστηρα΄ µε τις κυβερνητικε΄ς πολιτικε΄ς και να µην παι΄ζει αποσταθεροποιητικο΄ ρο΄λο στην περιοχη΄· καλει΄ την ινδονησιακη΄ κυβε΄ρνηση να θε΄σει υπο΄ κρα΄τηση και να τιµωρη΄σει τους επιθετικου΄ς προβοκα΄τορες 5. και τους εθνοφρουρου΄ς και να προωθη΄σει τον ειρηνικο΄ δια΄λογο µεταξυ΄ των µουσουλµανικω΄ν και των χριστιανι- κω΄ν πληθυσµω΄ν στις Μολου΄κες· ζητει΄ απο΄ τα µε΄σα ενηµε΄ρωσης και την κυβε΄ρνηση της Ινδονησι΄ας να καταστη΄σουν απολυ΄τως σαφε΄ς ο΄τι 6. το΄σο οι Χριστιανοι΄ ο΄σο και οι Μουσουλµα΄νοι ε΄χουν υποστει΄ φοβερε΄ς απω΄λειες και να µην επικαλου΄νται τις µαρτυρι΄ες πηγω΄ν της µι΄ας µο΄νο αντι΄παλης πλευρα΄ς, προκειµε΄νου να αποφυ΄γουν να πυροδοτου΄ν το θυµο΄ της µιας πλευρα΄ς εναντι΄ον της α΄λλης· επισηµαι΄νει τον αµφισβητου΄µενο ρο΄λο που παι΄ζει ο ινδονησιακο΄ς στρατο΄ς ο οποι΄ος συχνο΄τατα φαι΄νεται να 7. παι΄ρνει το µε΄ρος επιθετικω΄ν µουσουλµανικω΄ν οµα΄δων και δεν κατορθω΄νει να αντιµετωπι΄σει αποτελεσµατικα΄ τις προκλητικε΄ς ενε΄ργειες και ως εκ του΄του επαναλαµβα΄νει επι΄µονα το αι΄τηµα΄ του προς το Συµβου΄λιο ο΄τι δεν πρε΄πει να ξαναρχι΄σει η εξαγωγη΄ ο΄πλων και α΄λλου απαγορευµε΄νου εξοπλισµου΄ και στρατιωτικη΄ς συνεργασι΄ας· εκφρα΄ζει εποµε΄νως τη βαθια΄ θλι΄ψη του για το γεγονο΄ς ο΄τι το Συµβου΄λιο δεν αποφα΄σισε να παρατει΄νει τη 8. δια΄ρκεια της κοινη΄ς θε΄σης 1999/624/CFSP και του κανονισµου΄ του Συµβουλι΄ου (ΕΚ) 2158/1999 πε΄ρα απο΄ την ηµεροµηνι΄α λη΄ξης του στις 17 Ιανουαρι΄ου 2000· ζητει΄ απο΄ το Συµβου΄λιο να αναθεωρη΄σει τη θε΄ση του και επιµε΄νει ο΄τι στο µεταξυ΄ κανε΄να κρα΄τος µε΄λος δεν πρε΄πει να ξαναρχι΄σει τις εξαγωγε΄ς ο΄πλων η΄/και τη στρατιωτικη΄ συνεργασι΄α· 9. καλει΄ την Επιτροπη΄ και το Συµβου΄λιο: ( να στει΄λουν στην Ινδονησι΄α αντιπροσωπει΄α για να συζητη΄σει την κατα΄σταση µε την ινδονησιακη΄ κυβε΄ρνηση και να συµβα΄λει στην εξευ΄ρεση λυ΄σεων στη συ΄γκρουση, συµπεριλαµβανοµε΄νης της προετοιµασι΄ας, απο΄ κοι- νου΄ µε τον ΟΗΕ και την ινδονησιακη΄ κυβε΄ρνηση, προγρα΄µµατος µε στο΄χο την εκ νε΄ου δηµιουργι΄α µιας κοινωνι΄ας πολιτω΄ν που να σε΄βεται την εθνοτικη΄ και θρησκευτικη΄ ισορροπι΄α των Μολουκω΄ν στην Ινδονησι΄α, ( να ζητη΄σουν επιµο΄νως για α΄λλη µι΄α φορα΄ απο΄ την ινδονησιακη΄ κυβε΄ρνηση να επιτρε΄ψει την παρουσι΄α διε- θνω΄ν παρατηρητω΄ν στις Μολου΄κες προκειµε΄νου να διασφαλιστει΄ η ανεπηρε΄αστη ενηµε΄ρωση σχετικα΄ µε την κατα΄σταση, ( να αυξη΄σουν σηµαντικα΄ την ανθρωπιστικη΄ βοη΄θεια της ΕΕ στις Μολου΄κες και να διασφαλι΄σουν ο΄τι θα χορη- γηθει΄ σε ο΄λα τις οµα΄δες των πληθυσµω΄ν που ε΄χουν ανα΄γκη τε΄τοιας βοη΄θειας, ζητει΄ να επιτραπει΄ στην Ύπατη Αρµοστει΄α του ΟΗΕ για τους Προ΄σφυγες και σε α΄λλες ανθρωπιστικε΄ς ΜΚΟ 10. η ελευ΄θερη προ΄σβαση σε ο΄σους εγκατε΄λειψαν τα σπι΄τια τους και καλει΄ την ινδονησιακη΄ κυβε΄ρνηση να διασφαλι΄σει την πλη΄ρη προστασι΄α τους συ΄µφωνα µε τις «κατευθυντη΄ριες αρχε΄ς σχετικα΄ µε τους εσωτερικου΄ς εκτοπισµου΄ς» που εκπο΄νησε η Υπηρεσι΄α Συντονισµου΄ των Ανθρωπιστικω΄ν Υποθε΄σεων των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν· 11. προτι΄θεται να αποστει΄λει δικη΄ του κοινοβουλευτικη΄ αντιπροσωπει΄α στην Ινδονησι΄α· αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει το παρο΄ν ψη΄φισµα στην Επιτροπη΄, το Συµβου΄λιο, τα κρα΄τη 12. µε΄λη, τις υποψη΄φιες χω΄ρες και την ινδονησιακη΄ κυβε΄ρνηση


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 127/2000 af 20. januar 2000 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for kornfoderblandinger

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

text: L 16/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 1. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 127/2000 af 20. januar 2000 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for kornfoderblandinger KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (4) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), 30. senest ændret (EF) nr. 1253/1999 (2), særlig artikel 13, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) I henhold til artikel 13 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne på verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i forordningen, og priserne på disse produkter uden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution; i artikel 2 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1517/95 juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser til af 29. forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår den import- og eksportordning, der gælder for foderblan- dinger på basis af korn, og om ændring af forordning (EF) nr. 1162/95 om særlige gennemførelsesbestem- melser for ordningen med import- og eksportlicenser for korn og ris (3), defineres kriterierne for restitutionsbelø- bets fastsættelse for disse produkter; der skal ved beregningen også tages hensyn til indholdet af kornprodukter; med henblik på en forenkling bør restitutionen betales for to kategorier af »kornprodukter«, nemlig for majs, som er den mest almindelige kornart i udførte kornfoderblandinger og majsprodukter, og for som er de restitutionsberettigede »andre kornarter«, kornprodukter med undtagelse af majs og majspro- dukter; der bør ydes en restitution for den mængde kornprodukter, som foderblandingen indeholder; i øvrigt skal der ved fastsættelsen af restitutionsbeløbet ligeledes tages hensyn til mulighederne og betingelserne for salg af de pågældende produkter på verdensmar- kedet, interessen i at undgå forstyrrelser på Fællesskabets marked og udførslernes økonomiske aspekt; ved fastsættelsen af restitutionen forekommer det dog for tiden hensigtsmæssigt at basere sig på den forskel, der konstateres på Fællesskabets marked og på verdens- markedet, mellem priserne på de råvarer, som i alminde- lighed anvendes i disse foderblandinger, hvorved det bliver muligt at tage mere præcist hensyn til de faktiske økonomiske vilkår, der gælder for eksport af de pågæl- dende produkter; restitutionen skal fastsættes én gang om måneden; den kan ændres i den mellemliggende periode; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — (5) (6) (7) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Eksportrestitutionerne for de under forordning (EØF) nr. 1766/ 92 henhørende foderblandinger, for hvilke forordning (EF) nr. 1517/95 gælder, fastsættes som angivet i bilaget til nærværende forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 21. januar 2000. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 20. januar 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 51. 21. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 16/55 til Kommissionens forordning af 20. januar 2000 om fastsættelse kornfoderblandinger af eksportrestitutionerne for BILAG Produktkoder, for hvilke der ydes eksportrestitutioner (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Kornprodukter (2) Restitutionsbeløb (2) (EUR/t) Majs og majsprodukter: KN-kode 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Kornprodukter (2), med undtagelse af majs og majspro- dukter 41,38 30,33 (1) Produktkoderne er defineret i sektor 5 i bilaget til Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24. 12. 1987, s. 1), som ændret. (2) Med henblik på restitutionsydelse tages der kun hensyn til stivelse fra kornprodukter. Som kornprodukter anses produkter henhørende under KN-kode 0709 90 60 og 0712 90 19, kapitel 10 og 1101, 1102, 1103 og 1104 — i uforandret og ikke regenereret stand — (bortset fra 1104 30) og kornindholdet i produkter under KN-kode 1904 10 10 og 1904 10 90. Kornindholdet i produkterne under KN-kode 1904 10 10 og 1904 10 90 betragtes som værende lig med slutproduktets vægt. Der betales ingen restitution for korn, hvor stivelsens oprindelse ikke klart kan fastslås ved analyse


title: Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 93/104/EG av den 23 november 1993 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden för att täcka sektorer och verksamheter som inte omfattas av direktivet, med ändring av kommissionens förslag enligt artikel 250.2 i EG-fördraget

eurovoc_concepts:
arrangement of working time
derogation from EU law
organisation of work
transport staff
working time

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 20. 01. 2000 KOM(1999) 699 slutlig 1998/0318 (COD) KOMMISSIONENS YTTRANDE enligt artikel 251. 2 c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV OM ÄNDRING AV EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 93/104/EG AV DEN 23 NOVEMBER 1993 OM ARBETSTIDENS FÖRLÄGGNING I VISSA AVSEENDEN FÖR ATT TÄCKA SEKTORER OCH VERKSAMHETER SOM INTE OMFATTAS AV DIREKTIVET MED ÄNDRING AV KOMMISSIONENS FÖRSLAG enligt artikel 250. 2 i EG-fördraget KOMMISSIONENS YTTRANDE enligt artikel 251. 2 c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV OM ÄNDRING AV EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 93/104/EG AV DEN 23 NOVEMBER 1993 OM ARBETSTIDENS FÖRLÄGGNING I VISSA AVSEENDEN FÖR ATT TÄCKA SEKTORER OCH VERKSAMHETER SOM INTE OMFATTAS AV DIREKTIVET 1. BAKGRUND Kommissionen lade fram ovannämnda förslag till direktiv på grundval av artikel 118a i fördraget (nu artikel 137) för parlamentet och rådet den 25 november 1998. Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 25 mars 1999. Europaparlamentet antog ett yttrande vid första behandlingen den 14 april 1999. Kommissionen godkände 12 av parlamentets ändringsförslag. Kommissionen lade inte fram ett ändrat förslag utan meddelade rådet sin ståndpunkt i fråga om varje ändringsförslag. Rådet antog enhälligt sin gemensamma ståndpunkt den 12 juli 1999. Kommissionen behöll sitt förslag beträffande huvudpunkterna i fråga. Europaparlamentet antog den 16 november 1999 vid andra behandlingen 10 ändringsförslag till rådets gemensamma ståndpunkt. I detta yttrande ändringsförslag i enlighet med artikel 251. 2 c i EG-fördraget. anges kommissionens ståndpunkt till Europaparlamentets 2. SYFTE MED KOMMISSIONENS FÖRSLAG Ministerrådet antog direktiv 93/104/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden den 23 november 1993. Vissa sektorer och verksamheter omfattas emellertid inte av detta direktiv. Dessa sektorer och verksamheter är luft-, järnvägs och vägtransporter och transporter på hav, inre vattenvägar och sjöar, havsfiske, annat arbete till sjöss samt det arbete som utförs av läkare under utbildning. 2 Förslaget ingick i ett åtgärdspaket vars syfte var att ge de arbetstagare som för närvarande inte omfattas av direktiv 93/104/EG skydd mot skadlig inverkan på deras hälsa och säkerhet till följd av oskäligt långa arbetsdagar, otillräcklig vila eller ojämn arbetsrytm. Syftet med förslaget var att ändra direktivet så att det omfattar alla icke- mobila arbetstagare och mobila arbetstagare inom järnvägssektorn, samt att införa vissa bestämmelser i fråga om andra mobila arbetstagare. 3. KOMMISSIONENS YTTRANDE OM PARLAMENTETS ÄNDRINGSFÖRSLAG 3. 1. Sammanfattning av kommissionens ståndpunkt Kommissionen kan godkänna fyra av ändringsförslagen i sin helhet och ytterligare tre i princip. Tre av de ändringsförslag som parlamentet har antagit kan inte godkännas av kommissionen. 3. 2. Parlamentets ändringsförslag vid andra behandlingen 3. 2. 1. Godkända ändringsförslag 3. 2. 1. 1. Ändringsförslag 2 (förare "för egen räkning") (artikel 1. 2) Enligt detta ändringsförslag skulle man i definitionen av "mobila arbetstagare" utesluta arbetstagare som är anställda som resande personal av företag som för egen räkning bedriver person- eller godstransporter på väg, järnväg eller inre vattenvägar. Följden av ändringsförslaget skulle bli att dessa arbetstagare åtnjuter fullt skydd av direktivet, vilket återställer kommissionens ursprungliga förslag. 3. 2. 1. 2. Ändringsförslag 3 (avvikelser för arbetstagare offshore) (artikel 1. 5) Ändringsförslaget förtydligar formuleringen så att det garanteras att möjligheten till avvikelser inte är begränsad till offshorearbete. 3. 2. 1. 3. Ändringsförslag 4 (avvikelser för arbetstagare i stadstransporttjänst) (artikel 1. 5) I ändringsförslaget stryks ord som anses vara överflödiga i den gemensamma ståndpunkten. 3. 2. 1. 4. Ändringsförslag 8 (genomförandeperiod) (artikel 2) Här återställs den tvååriga genomförandeperiod som kommissionen hade föreslagit. 3. 2. 2. Ändringsförslag som i princip godkänns 3. 2. 2. 1. Ändringsförslag 6 (begränsningar av arbetstiden för mobila arbetstagare och arbetstagare som utför offshorearbete) (artikel 1. 7) Kommissionens förslag var att medlemsstaterna skulle få utsträcka beräknings- perioden till tolv månader vid beräkning av den genomsnittliga veckoarbetstiden som får vara högst 48 timmar när det gäller mobila arbetstagare och arbetstagare som utför offshorearbete. Ändringsförslaget innebär att samma beräkningsperioder skulle tillämpas på mobila arbetstagare som på övriga arbetstagare som redan omfattas av 3 direktivet. Enligt ändringsförslaget skulle det emellertid i fråga om arbetstagare som utför offshorearbete fortfarande vara tillåtet att beräkna genomsnittet under en period på tolv månader, även om detta skulle vara förbehållet vissa villkor gällande samråd och förhandlingar och en bestämmelse om översyn efter fem år. Formuleringen behöver förtydligas för att säkerställa att parterna verkligen bemödar sig om att inleda förhandlingar, samtidigt som de hindras från att blockera möjligheten till undantag genom att vägra förhandla. Vidare borde bestämmelsen om översyn anpassas till artikel 3 i den gemensamma ståndpunkten för att ge kommissionen möjlighet att vid behov föreslå lämpliga ändringar. 3. 2. 2. 2. Ändringsförslag 7 (begränsningar av arbetstiden för arbetstagare ombord på sjögående fiskefartyg) (artikel 1. 7) Syftet med ändringsförslaget är att införa en gräns för antalet timmar som arbets- tagare ombord på sjögående fiskefartyg skulle tillåtas arbeta under en period på tolv månader. Denna skulle vara maximalt 48 veckoarbetstimmar i genomsnitt, beräknat under en period på tolv månader. Inga undantag skulle tillåtas från dessa bestäm- melser. Formuleringen av denna bestämmelse måste anpassas till formuleringen i artikel 6 i direktiv 93/104/EG. 3. 2. 2. 3. Ändringsförslag 9 (arbetstagare som arbetar med transport av passagerare i stadstrafik) (artikel 3a (ny)) Syftet med detta ändringsförslag är att införa en bestämmelse om översyn, som skall ske inom fem år, av hur bestämmelserna fungerar när det gäller arbetstagare som arbetar med transport av passagerare i stadstrafik, med syfte att säkerställa ett enhetligt och adekvat tillvägagångssätt inom sektorn för vägtransport och spårbunden transport. Bestämmelsen om översyn borde anpassas till artikel 3 i den gemensamma ståndpunkten för att ge kommissionen möjlighet att vid behov föreslå lämpliga ändringar. 3. 2. 3. Ändringsförslag som inte godkänns 3. 2. 3. 1. Ändringsförslag 1 (söndagsvila) (skäl 15) Kommissionen anser att förslaget till ändring av det skäl som gäller söndagsvila inte är lämpligt mot bakgrund av det föreliggande förslaget. 3. 2. 3. 2. Ändringsförslag 5 (läkare under utbildning) (artikel 1. 6) räknat Kommissionen står fast vid sitt ursprungliga förslag när det gäller läkare under utbildning. Enligt förslaget skulle samtliga bestämmelser i arbetstidsdirektivet gälla läkare under utbildning. Kommissionen föreslog dock att tillåta en övergångsperiod på sju år från och med dagen då direktivet antagits när det gäller genomförandet av bestämmelsen om att det maximala antalet veckoarbetstimmar får vara i genomsnitt 48 timmar, förutsatt att det finns en överenskommelse mellan arbetstagaren och arbetstagarnas företrädare. Arbetstiden får dock aldrig överstiga 54 veckoarbetstimmar i genomsnitt under en beräkningsperiod på fyra månader. Kommissionen anser sitt förslag vara realistiskt jämförelse med parlamentets ändringsförslag som förordar en övergångsperiod på fyra år och med rådets gemensamma ståndpunkt, som föreskriver en övergångsperiod på sammanlagt 13 år. i 4 3. 2. 3. 3. Ändringsförslag 10 (tillräcklig vila) (skäl 11) Kommissionen anser att detta ändringsförslag inte är lämpligt. De berörda arbetstagarna skulle vara icke-mobila arbetstagare, arbetstagare inom järnvägs- läkare under utbilding och arbetstagare som utför offshorearbete. sektorn, Bestämmelserna i artikel 3, 4 och 5 i direktiv 93/104/EG (om dygnsvila, raster respektive veckovila) skall i sin helhet gälla alla dessa arbetstagare. I de fall avvikelser från dessa bestämmelser får göras måste de berörda arbetstagarna ges "motsvarande kompensationsledighet" i enlighet med artikel 17. 2 i direktivet. Detta kommer att ge de berörda arbetstagarna ett bättre skydd än en mer allmänt hållen bestämmelse om "tillräcklig vila". När det gäller andra arbetstagare som omfattas av förslaget till skäl, d. v. s. mobila arbetstagare och arbetstagare ombord på sjögående fiskefartyg, skall bestämmelserna om lämplig vila redan tillämpas. Det medges inga avvikelser från dessa bestämmelser. 3. 3. Ändrat förslag Kommissionen kommer inte att lägga fram ett ändrat förslag utan uppmanar rådet att till fullo beakta detta yttrande vid behandlingen av de ändringsförslag som gjorts av parlamentet. 5